Maaseudun tieverkko ja liikkumisen - PDF\nDownload "Maaseudun tieverkko ja liikkumisen"\n1 Väestön väheneminen ei vähennä liikkumistarvetta maaseudulla ILKKA LEHTOLA Joensuun yliopisto, Alue- ja kuntatutkimuskeskus Spatia Maaseudun tieverkko ja liikkumisen palvelut ovat olleet julkisen keskustelun kohteina jo useita vuosia. Perustienpidon rahoitus riittää nykykunnon säilyttämiseen päätieverkolla, mutta alemman tieverkon kunnon ennakoidaan heikkenevän. Tiestön kunnon ja julkisten liikenneyhteyksien vähittäinen heikkeneminen voivat ajan mittaan vaikeuttaa etenkin syrjäisten ja harvaan asuttujen alueiden perushuoltoa ja muuta välttämätöntä liikkumista. Tieverkon heikentyminen saattaa haitata myös elintarvike- ja metsäteollisuuden kuljetuksia sekä muun perustuotannon ja kaivannaisteollisuuden kuljetuksia ja matkailua. Kaupunkiseuduilla liikennemäärät ovat suuria ja kasvavat edelleen. Liikennejärjestelmän suunnittelussa ja kehittämisessä sekä tiestön ylläpidossa korostuvat yhä enemmän kaupunkiseutujen ja vilkasliikenteisten väylien tarpeet. Maaseudulla liikennemäärät ovat huomattavasti vähäisemmät ja investoinnit pienempiä. Maaseutu ei ole ollut samalla tavalla liikennejärjestelmän suunnittelun ja kehittämisen kohteena kuin kaupunkiseudut. Maaseudun elinkeinotoiminnan ja asukkaiden liikkumiskäyttäytymisestä ja liikkumistarpeista ei ole kovin paljon tutkittua tietoa. Maaseudun liikkumisympäristön tulevaisuudesta ja muutosten asettamista haasteista ei ole muodostunut selkeätä ja yhtenäistä kokonaiskuvaa. Kokonaisuutena liikkumista ja tieverkkoa koskevissa suunnitelmissa, selvityksissä ja tutkimuksissa yhteiskunnallista näkökulmaa voidaan pitää varsin vähäisenä. Myös käsitys maaseudun kehityksestä on ollut yksipuolinen. Maaseutua on pidetty useissa tienpidon kehittämisvisioissa väestöä menettävänä alueena, jonka erilaisia kehityspiirteitä ja liikkumistarpeita ei ole tunnistettu. (Lehtola 2007: 14.) Liikkumisen ja yhteiskunnallisen kehityksen välillä on vahva sidos. Ihmisten, tavaroiden ja informaation liikkuminen ovat aina olleet yhteiskuntien keskeisiä osatekijöitä. Taloudellinen kehitys on seurannut liikkumisessa ja saavutettavuudessa tapahtuneita muutoksia. Yhteiskunnat ovat tulleet yhä riippuvaisemmiksi liikennejärjestelmästä, koska se tukee laaja-alaisesti erilaisia toimintoja työmatkaliikkumista aina energian ja teollisuustuotteiden kuljetuksiin asti. Liikennejärjestelmän on jatkuvasti kehityttävä, jotta se pystyisi tyydyttämään elinkeinoelämän ja ihmisten liikkumistarpeita ja tukemaan taloudellista kehitystä. (Rodrique ym. 2006: 1.) Suomessa on meneillään useita muutosprosesseja, jotka vaikuttavat maaseudun toimintaympäristöön ja sitä kautta elinkeinoelämän ja asukkaiden liikkumiseen. Tärkeimmät muutos- Maaseudun uusi aika 3/\n2 tekijät ovat globalisaatio, energian hinta, talouskehitys, EU:n kehitys, Suomen kilpailukyky, kuntaliitokset, palvelujen rahoitus, maaseudun infrastruktuuri, metsien käyttö, ikä-, sukupuoli- ja elinkeinorakenteen muutos, alueiden erilaistuminen sekä tietotekniikan kehitys (YTR 2006: 12 14). Viime vuosina kuntien taloudelliset ongelmat ovat olleet toistuvasti esillä julkisuudessa. Kuntien mahdollisuusiin tuottaa palveluja vaikuttavat ikä- ja sukupuolirakenteen muutokset. Veronmaksajia menettäneet muuttotappiokunnat eivät aina kykene tuottamaan ikääntyvälle väestölle riittävästi palveluja. Yhtenä ratkaisuna ongelmiin on pidetty kuntaliitoksia. Helmikuussa 2007 tuli voimaan laki kunta- ja palvelurakenteen uudistuksesta, joka velvoittaa kunnat yhteistoimintaan ja tarvittaessa kuntaliitoksiin palvelujen järjestämiseksi. Käsittelen tässä artikkelissa kahden keskeisen toimintaympäristön muutostekijän, väestörakenteen muutoksen ja kunta- ja palvelurakenneuudistuksen, vaikutuksia. Kyseessä on kaksi merkittävää muutosta, jotka vaikuttavat monin eri tavoin maaseutukuntien kehitykseen ja sitä kautta myös maaseudulla asuvien liikkumiseen ja mahdollisuuksiin saada palveluja. Maaseutukuntien väestö erilaistuu Suomessa on päättymässä pitkä ajanjakso, jolloin väestön ja erityisesti työikäisen väestön määrä on kasvanut. Pian työikäinen väestö alkaa pienentyä ja koko väestön kasvuvauhti hiipuu. Väestön ikärakenne on muuttunut pitkään ja muutoksen vaikutukset kohdentuvat alueellisesti eri tavoin. Nivalainen ja Volk (2004) ovat laatineet eri alueiden väestönkehityksestä laskelmia, joissa vaihdellaan syntyvyyttä, siirtolaisuutta ja maan sisäistä muuttoliikettä koskevia oletuksia. Perusskenaariossa syntyvyys, nettosiirtolaisuus ja maan sisäinen muuttoliike jatkuvat tulevaisuudessa samankaltaisina kuin viime vuosina. Tämän vaihtoehdon mukaan vuosina asukasluku lisääntyisi pääkaupunkiseudulla ja muissa suurissa kaupungeissa vajaalla kymmenellä prosentilla. Näitä pienemmissä kaupungeissa väestönmäärä pysyisi lähes nykytasollaan. Kaupunkien läheisissä maaseutukunnissa väestönmäärä kasvaisi lähes 20 prosenttia. Sen sijaan ydinmaaseudun kunnissa väestö vähenisi runsaalla kymmenellä prosentilla ja harvaan asutun maaseudun kunnissa lähes 25 prosentilla. (Nivalainen Volk 2004: 30.) Kuva 1. Väestönmuutos eri ikäryhmissä vuosina perusskenaariossa Lähde: Nivalainen Volk 2004: liite 3, taulukko 1 52 Maaseudun uusi aika 3/2007\n3 Kun muutoksia perusskenaarion osalta tarkastellaan yksityiskohtaisemmin ikäryhmittäin, kehityskuvasta muodostuu moninaisempi (kuva 1). Vuosina yli 62-vuotiaiden määrä kasvaisi kaikissa aluetyypeissä. Sen sijaan lasten, nuorten ja työikäisten määrät vähenisivät kaikkialla paitsi kaupunkien läheisen maaseudun kunnissa, koska niihin muuttaisi lapsiperheitä. Ydinmaaseudun ja harvaan asutun maaseudun kunnissa väestönmäärä supistuisi, ja se johtuisi ennen kaikkea lasten, nuorten ja työikäisten määrän voimakkaasta vähenemisestä. Näissä maaseutukunnissa 0 62-vuotaiden määrä supistuisi noin hengellä. Sen sijaan 63 vuotta täyttäneiden määrä kasvaisi noin hengellä, mutta kasvu jäisi määrällisesti selvästi pienemmäksi kuin kaupungeissa. Vaihtoehtoisissa skenaarioissa lähtöolettamukset ovat erilaiset ja siten myös vaikutukset kohdentuvat alueellisesti ja ikäryhmittäin eri tavoin. Yhteistä perusskenaariolle ja vaihtoehtoisille skenaarioille on kuitenkin se, että ikääntyvien osalta ei ole oleellisia eroja. Kaikissa vaihtoehtoisissa ja aluetyypeissä ikääntyvän väestön määrä kasvaa. (Nivalainen Volk 2004: ) Liikkumistarpeiden ja tienpidon kannalta väestölaskelmiin tulee suhtautua varovaisesti. Väestönmuutoksia ei tule tulkita suoraviivaisesti, sillä väestön liikkumistarpeet eivät muutu samassa suhteessa kuin väestönmäärä ja ikärakenne. Mitä pidempää ajanjaksoa tulevaisuuteen tarkastellaan, sitä enemmän tarkasteluun liittyy epävarmuutta aiheuttavia tekijöitä. Ikääntyminen lisää palvelujen kysyntää On arvioitu, että eniten väestön väheneminen vaikuttaa maaseutukuntien tienpitoon lähinnä alempiasteisilla yleisillä teillä ja yksityisillä teillä. Väestön vähentyessä myös liikennemäärät pienenevät. Kuljetustarpeet eivät välttämättä vähene, vaikka liikennemäärät olisivat pieniä. Teillä, joiden varsilla on esimerkiksi maataloustuotantoa, tienpidon tarve ei olennaisesti muutu. (Liikenne- ja viestintäministeriö 2002: ) Maaseudun rakennemuutos merkitsee maa- ja metsätalouden keskittymistä ja erikoistumista, mikä vaikuttaa myös kuljetuksiin. Maito kerätään tiloilta nykyisin joka toinen päivä suurilla tankkiautoilla. Myös muuhun maatalouteen erikoistuminen aiheuttaa säännöllistä, useamman kerran viikossa toistuvia kuljetuksia ympäri vuoden. Kuljetuksessa käytettävät yksiköt ovat suurentuneet, minkä vuoksi tiehen kohdistuva rasitus on kasvanut. Metsäteollisuudessa teollisuusyritykset ovat puunkuljetuksessa siirtyneet jatkuviin ympärivuotisiin kuljetuksiin. Puuta ajetaan myös yöaikaan ja viikonloppuisin. Puukuljetukset hoidetaan isoilla kuorma-autoyhdistelmillä, jotka rasittavat tiestöä. (Liikenne- ja viestintäministeriö 2002: 34.) Lasten ja työikäisten määrän vähenemisellä sekä ikääntyneiden määrän kasvulla on suoria vaikutuksia palvelutarpeisiin. Määrällisten palvelutarpeiden muuttuessa syntyy tarvetta myös organisoida uudelleen palvelujen tuottaminen. Nivalainen ja Volk (2004: 59) arvioivat, että ikääntyneiden määrä ja palvelutarpeet lisääntyvät kaikissa aluetyypeissä. Lapset ja työikäiset vähenevät vuoteen 2030 saakka lähes kaikkialla, mutta erilaisella vauhdilla, joten tältä osin muutokset voivat olla eri alueilla erilaisia. Ikääntyneiden osuus lisääntyy yhä kaikilla alueilla. Kun siihen liittyy työikäisen väestön erilainen vähenemisvauhti, väestöllisten huoltosuhteiden erot kasvavat entisestään. Hoidon ja palvelujen tarve ajoittuu viimeisten elinvuosien ajalle. Vanhuspolitiikan ja palvelujärjestelmän tavoitteena on ollut tukea ikääntyneiden ihmisten toimintakykyä siten, että ihmiset voisivat asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään. Tämä tavoite onnistuu vain kulkukelpoisen tieverkon avulla. Maaseudulla asuminen on mahdollista vain siten, että ikäihmiset saavat kotiinsa tarvitsemansa palvelut ja että he pääsevät palvelujen luokse. Vanhusten kotihoidon ja kotisairaanhoidon yleistyessä hoitoon liittyvä huoltoliikenne kasvaa. Maaseudun ikääntyvän väestön palvelujen saatavuus alkaa yhä enemmän määräytyä asuinpaikan perusteella. Kun julkisen ja yksityisen sektorin kiinteät palvelut ovat paljolti vetäytyneet maaseudulta ja keskittyneet yhä enemmän Maaseudun uusi aika 3/\n4 kuntakeskuksiin tai näitäkin suurempiin keskuksiin, on monissa tapauksissa jäänyt ainoaksi vaihtoehdoksi muuttaa lähemmäksi palveluja. Vanhusten siirto kodeistaan erilaisiin palvelutaloihin tai laitoksiin olisi kalliimpi vaihtoehto kuin heidän kotona asumisensa tukeminen. Kehityssuunta olisi yhteiskunnallisesti kallis myös siinä tapauksessa, että maaseudun ikääntyvän väestön muutto kasvukeskuksiin lisääntyisi. Tällöin vanhusväestö kuormittaisi yhä enemmän sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja. Kyläkouluverkosto harvenee edelleen, ja lakkautettujen koulujen lasten päivittäiset kuljetusmatkat kasvavat. Toisaalta peruskouluikäisten ikäluokat pienenevät etenkin ydinmaaseudun ja harvaan asutun maaseudun kunnissa. Tämän seurauksena myös koulukuljetuksissa olevien määrät vähenevät. Tarkkoja ennusteita kuljetusten kehityksestä pitkälle tulevaisuuteen on kuitenkin vaikea tehdä, sillä yksinkin kyläkoulusta kaukana asuva lapsi tarvitsee koulukuljetuksen. Kunta- ja palvelurakenneuudistus Kuntien talousongelmien taustalla ovat osittain väestönmuutokset. Ikääntyvä väestö tarvitsee entistä enemmän hyvinvointipalveluja. Samanaikaisesti työikäisen väestön vähetessä kuntien verotulot pienevät, mikä vaikeuttaa mahdollisuuksia tuottaa palveluja. Kuntien heikko taloudellinen kehitys on eräs keskeinen syy kunta- ja palvelurakenneuudistukseen. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen puitelain tavoitteena on muun muassa kehittää palvelujen tuotantotapoja ja organisointia sekä parantaa tuottavuutta ja hillitä kuntien menojen kasvua. Lain mukaan kuntarakennetta vahvistetaan yhdistämällä kuntia ja liittämällä osia kunnista toisiin kuntiin. Kunta muodostuu työssäkäyntialueesta tai muusta toiminnallisesta kokonaisuudesta, jolla on edellytykset vastata palvelujen järjestämisestä ja rahoituksesta. (Laki 169/2007: 1. ja ) Puitelain mukaan kuntien yhteistoiminnan vahvistamiseksi kunnat voivat perustaa yhteistoiminta-alueita, jotka muodostuisivat toiminnallisesta kokonaisuudesta. Kunnassa tai yhteistoiminta-alueella, joka huolehtii perusterveydenhuollosta ja siihen kiinteästi liittyvistä sosiaalitoimen tehtävistä, tulisi olla vähintään noin asukasta. Kunnan tai yhteistoimintaalueen, jolla on ammatillisen peruskoulutuksen järjestämislupa, asukasmäärän pitäisi olla vähintään noin (Laki 169/2007: 5. ). Rakenneuudistuksessa on keskeiseksi kriteeriksi väestöpohjan riittävyyden lisäksi noussut palvelujen saatavuus. Palveluita on luokiteltu niiden saatavuuden perusteella kunnan tarjoamiksi lähipalveluiksi, seudullisiksi palveluiksi ja maakunta- tai läänikohtaisiksi ja valtakunnallisiksi erityispalveluiksi (Niemi 2007: 27). Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen vaikutuksia ei tunneta vielä tarkkaan. Rakenteissa tapahtuu muutoksia joka tapauksessa. Kaikissa tapauksissa ei voida sanoa, onko palvelurakenteen muutoksen taustalla puitelaki vai jokin muu tekijä. Kuntaliitoksia on vireillä enemmän kuin koskaan aiemmin, ja palvelurakenteita on ryhdytty miettimään, vaikka puitelakia ei olisikaan säädetty. Viime kädessä vastuu uudistustyön toteuttamisesta on kunnilla. Kuntien pakkoliitoksia ei tehdä. Ainoa kuntia sitova tavoite on muodostaa asukkaan perusterveydenhuoltopiirit ja laatia kuntakohtaiset toimenpideohjelmat. Kuntarajoilla on yhä vähemmän merkitystä Kunta- ja palvelurakenteessa tapahtuvat muutokset voivat vaikuttaa monin eri tavoin asiointija työmatkaliikenteeseen. Kuntien asukkaiden arkielämä ja palvelutarpeiden reitittyminen eivät enää määrity kuntarajojen mukaan, vaan erilaiset toiminnot tapahtuvat pikemminkin seudullisissa verkostoissa. Maaseutututkijat puhuvat siitä, kuinka ihmisten liikkuminen lisääntyy (Oksa 2005: 92). Ihmiset ylittävät vanhoja kunta- ja kylärajoja työmatkoillaan, kuluttaessaan, mennessä harrastuksiinsa, ostaessaan tuotteita, viihdyttäessään ja sivistäessään itseään, hakiessa seuraa tai osallistuessaan yhteiskunnan kehittämiseen. Liikkumalla ihmiset voivat lisätä valinnanvaraansa. 54 Maaseudun uusi aika 3/2007\n5 Kuntarajoilla on entistä vähemmän merkitystä palvelujen hankintamatkojen suuntautumisen kannalta. Yhä useamman suomalaisen työpaikka on muualla kuin kotikunnassa. Usein työmatkojen yhteydessä hoidetaan myös asioinnit palvelukohteissa. Palvelujen saavutettavuus yleensä paranee, mikäli se sattuu sijaitsemaan päivittäisen kulkureitin varrella. Kun ihmiset pendelöivät yli kuntarajojen, on ollut luontevaa, että lasten päivähoito on järjestynyt kotikunnassa. Sen sijaan hammashoitoa ei välttämättä enää haeta kotikunnasta. Kunta- ja palvelurakenteen puitelain vaikutuksesta kuntarajat alkavat madaltua myös julkisten palvelujen käytössä. Tästä on esimerkkinä lasten päivähoito. Jyväskylän seudun kahdeksan kunnan asukkaat saavat valita heille parhaiten sopivan päiväkodin asuinkunnasta riippumatta (HS 2007). Vastaavia suunnitelmia on myös Tampereen ja pääkaupunkiseudun kunnissa. Joensuun seudulla on määrä aloittaa kokeilu, jossa lasten päivähoitopaikka voisi sijaita naapurikunnan puolella (Karjalainen 2007). Kuntarajojen yli on tähän asti voitu ottaa lapsia hoitoon ainoastaan yksittäistapauksissa. Kun perheet liikkuvat paljon kuntarajojen yli työn ja harrastusten vuoksi, on monelle perheelle luontevinta, että lapsi saisi hoitopaikan muusta kuin omasta kotikunnasta. Kunta- ja palvelurakenneuudistukseen kriittisesti suhtautuvat ovat korostaneet, että puitelaissa esitetty analyysi ja johtopäätökset ovat paikoin yksipuolisia. Uudistuksen yhtenä puutteena on pidetty sitä, että siinä on unohdettu kuntalainen asiakkaana (Riikonen 2006: 65 66). Uudistuksessa ei ole tarkasteltu myöskään sitä, miten muutokset mahdollisesti vaikuttavat palvelujen saavutettavuuteen sosiaalisen ja alueellisen tasa-arvon näkökulmasta (Lehtola 2007: 47). Puitelakiin sisältyy eräiden peruspalvelujen osalta ristiriitaisia tavoitteita. Lain perusteluissa yhtäältä todetaan, että lähipalvelut on tarkoitus edelleen tuottaa lähellä asukkaita. Tämä koskee erityisesti päivittäin tarvittavia lähipalveluja, kuten lasten päivähoitoa ja perusopetusta (HE 2006: 82). Palvelujen järjestämisvastuun kokoaminen suurempiin yksiköihin ei lain perustelujen mukaan tarkoita palvelujen saatavuuden heikkenemistä. Puitelain tavoite ei ole kuitenkaan linjassa toteutuneen kehityksen kanssa, sillä viime vuosina maaseutukunnissa kouluikäisten ikäluokat ovat pienentyneet ja kyläkouluverkosto on harventunut voimakkaasti keskittämisen vuoksi. Myös lukioverkko on alkanut harventua. Toisaalta puitelain lähtökohtia pidetään ongelmallisena siinä mielessä, että väestön ikääntyminen ja työssäkäyntialueet nidotaan yhteen (Riikonen 2006: 68). Lapset, koululaiset ja kasvava eläkeläisten ja vanhusten joukko ei juuri pendelöi päivittäin kuntarajan yli. Rakenneuudistus saattaa pidentää maaseudun asukkaiden palvelujen hankintamatkoja ja heikentää palvelujen saavutettavuutta, koska erityispalvelut pyritään keskittämään nykyistä harvempiin ja suurempiin yksiköihin. Palvelujen saavutettavuus liittyy kiinteästi mahdollisuuteen liikkua, johon puolestaan vaikuttaa ratkaisevasti liikennejärjestelmän toimivuus. Mitä parempi ja toimivampi liikennejärjestelmä on, sitä paremmin ihmiset voivat toteuttaa tarpeitaan ja toiveitaan. Jos liikkumismahdollisuudet ovat puutteelliset, tämä heikentää myös palvelujen saavutettavuutta. Maaseudulla asuvien liikkumismahdollisuuksia voivat säädellä eristyneenä asuminen, heikot liikennepalvelut ja muut paikalliseen toimintaympäristöön liittyvät ulkoiset tekijät, mutta myös sisäiset, yksilön elämäntilanteeseen ja ominaisuuksiin liittyvät tekijät (Tolley Turton 1995: 303). Oleellista ei ole niinkään se, missä asuu, vaan se, millainen on ihmisen yhteiskunnallinen asema ja mahdollisuus liikkua. Heikoimmassa asemassa ovat pienituloiset, vammaiset, vanhukset, nuoret ja naiset. Syrjäseutujen asema voi muuttua Puitelain perusteluissa ei ole kovin paljon tuotu esiin sitä, onko yksikkökoon kasvattaminen ja palvelutuotannon tehostaminen mahdollista heikentämättä palvelujen saavutettavuutta ja laatua kuntien reuna-alueilla luvun kuntaliitosten on todettu johtaneen suurempiin Maaseudun uusi aika 3/\n6 kuntiin liitettyjen pienten kuntien hitaaseen kehitykseen, jopa näivettymiseen (Leinamo 2004: 130). Kuntien yhdistymisen vaikutukset ovat näkyneet selvimmin kunnallisessa palvelutarjonnassa. Palvelut voivat siirtyä uuteen kuntakeskukseen tai niitä tarjotaan aiempaa suuremmissa yksiköissä. Keskeinen kysymys on, onko luvun kunta- ja palvelurakenneuudistuksella samankaltaisia vaikutuksia syrjäalueilla kuin 1970-luvun kuntaliitoksilla. Kuntaliitosten yksityiskohtaisia vaikutuksia on vaikea arvioida etukäteen, sillä vaikutukset vaihtelevat paikkakunnittain. Aiempien kuntaliitosten perusteella kuitenkin tiedetään, että seuraukset eivät näy välttämättä heti, vaan tulevat esiin vasta vuosikymmenien kuluttua (Leinamo 2004: 130). Monet pienten kuntien asukkaat ovat suhtautuneet kielteisesti liitoksiin. Taustalla on pelko siitä, että hallinto ja sitä myötä myös palvelut siirtyvät pois pienemmästä liitoskunnasta. Vanhoista kunnista ja kuntakeskuksista tulee reuna-alueita. Liitoskuntien välissä sijaitsevilla haja-asutusalueilla muutos ei välttämättä näy mitenkään, mutta entisiä kuntakeskuksia uhkaa kuihtuminen. Kun palvelut karkaavat kauemmas, myös työpaikat siirtyvät entistä etäämmälle. (Riikonen 2006: 70.) Kunta- ja palvelurakenneuudistuksessa lähdetään ajatuksesta, että kuntien tulee muodostua työssäkäyntialueista. Yksikkökoon kasvattaminen ja palvelutuotannon tehostaminen johtaa keskittämiseen, mikä puolestaan lisää tarvetta liikkua reuna-alueilta keskuksiin. Syrjäseutujen asema saattaa muuttua kunta- ja palvelurakenteessa tapahtuvien muutosten myötä. Palvelut ovat jo valtaosin keskittyneet kuntakeskuksiin, eräiltä osin jo seutukeskuksiin. Rakenneuudistuksen kääntöpuolena voi olla, että palvelut jatkavat edelleen keskittymistä ja niiden saavutettavuus heikkenee reuna-alueilla. Kun maaseudun palveluverkosto entisestään harvenee, asukkaiden on yhä useammin tultava palvelun luokse. Kehitys saattaa heikentää erityisesti liikkumismahdollisuuksiltaan heikoimmassa asemassa olevien ihmisten palvelujen saavutettavuutta. Kriittiset kannanotot ovat korostaneet kuntaliitosten ongelmia erityisesti julkisten palvelujen kannalta. Tämän vuoksi on suhtauduttava varoen ajatukseen kasvavien skaalaetujen olemassaolosta kuntasektorilla. Useiden tutkimusten perusteella tiedetään, että kunnan asukaskoon ja asukaskohtaisten menojen välinen yhteys ei ole yksiselitteinen. Palvelutuotannon edullisuus näyttäisi riippuvan pikemminkin asutusrakenteesta ja toimintojen järjestämistavasta kuin kunnan koosta. Asukaskohtaisia nettomenoja ja kuntien asukasmääriä vertailemalla ei voida nähdä lineaarista yhteyttä siten, että yksikköhinnat jatkuvasti laskisivat kuntakoon kasvaessa. Päinvastoin, asukasluvultaan samankokoisten kuntien välillä on suuria eroja asukaskohtaisissa nettomenoissa. Suomalaisista ja kansainvälisistä vertailututkimuksista ei löydy tukea tietylle kunnan optimikoolle. Joissakin palveluissa on selvää näyttöä suuremman yksikkökoon avulla saatavista tehokkuushyödyistä, mutta kuntakokonaisuuden näkökulmasta tilanne on huomattavasti epäselvempi. Kunnan kokonaistehokkuuden muodostuessa usean palvelun yhdistelmänä, on vaikeata osittaa kunnalle selkeää optimikokoa. (Leinamo 2004: 26, Moisio 2006: 133, ) Liikkuminen erilaisilla maaseutualueilla Liikennettä koskevissa raporteissa maaseutu on näyttäytynyt pitkälti homogeenisena alueena, jonka erilaisia kehityskulkuja ja liikkumistarpeita ei ole hahmotettu. Kaupunkien läheisen maaseudun, ydinmaaseudun ja harvaan asuttu maaseudun kunnat poikkeavat kuitenkin liikkumisen ja liikennejärjestelmän osalta monissa suhteissa toisistaan, ja myös kuntien ominaispiirteet vaihtelevat eri puolilla Suomea (Lehtola 2007: 74 76). Kaupunkien läheisen maaseudun kunnat saavat muuttovoittoa. Muuttaneissa on runsaasti taajamissa työssäkäyviä ja lapsiperheitä, joiden liikkumistarpeet ovat moninaisia. Molemmat puolisot ovat useimmiten palkkatyössä ja tarvitsevat liikkumisessaan henkilöautoa tai julkisia liikennepalveluja. Perheelliset käyttävät päivähoitopalveluja ja käyttävät lastensa kuljetukseen usein henkilöautoa. Kuntien ikärakenne on tasa- 56 Maaseudun uusi aika 3/2007\n7 painoinen, vaikka eläkeläisten määrä lisääntyy. Kaupunkien läheisen maaseudun kautta johtaa kaupunkikeskustoihin sisääntuloväyliä, joiden liikenne on vilkasta. Väestön keskittyminen kasvukeskuksiin ja niiden lähikuntiin lisää pääteiden liikennettä. Tienpidon voimavaroista merkittävä osa kohdistuu näille alueille. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen puitelaki velvoittaa pääkaupunkiseudun ja 16 muun kaupunkiseudun kunnan laatimaan suunnitelman maankäytön, asumisen ja liikenteen yhteensovittamisesta sekä palvelujen parantamisesta (Laki 169/2007: 7. ). Ydinmaaseudun ja harvaan asutun maaseudun kunnissa on runsaasti tieinfrastruktuuria, mutta sillä on suhteellisen vähän käyttöä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tiepidon tarve olisi vähenemässä. Ydinmaaseudun kunnissa on vahvaa alkutuotantoa, sillä alueella on lähes puolet Suomen maatiloista. Kunnissa on maatalouden kuljetuksia, mutta jonkin verran myös metsäteollisuuden puunkuljetuksia. Paikoin on myös teollista tuotantoa ja merkittävää työmatkaliikennettä kaupunkeihin ja kuntakeskuksiin. Mökkiliikenteen arvioidaan kasvavan, ja se lisää koko tieverkon liikennettä. Harvaan asutun maaseudun kunnat sijaitsevat valtaosin Itä- ja Pohjois-Suomessa, osin myös maan keskiosissa. Elinkeinorakenne on yksipuolinen. Joka neljäs maatila on harvaan asutulla maaseudulla. Ikääntyneen väestön määrä kasvaa, mutta kyse ei ole kovin suurista henkilömääristä. Alueella asuu lapsiperheitä, joiden koulukuljetukset on järjestettävä. Mökkimatkailu kasvaa osassa alueen kuntia, ja se edellyttää tiestön kunnossapitoa. Maatiloilta on maidon keräilykuljetuksia meijereihin. Metsäyhtiöt ajavat alueen metsistä puuta tehtaisiin ympäri vuoden ja eri vuorokauden aikoina. Ydinmaaseudun ja harvaan asutun maaseudun kunnat ovat kunta- ja palvelurakenneuudistuksen kannalta haastavia alueita. Ne eivät yleensä kuulu kaupunkiseutuihin, mutta voivat kuntaliitosten ja rakenneuudistuksen myötä tulla liitetyksi osaksi laajempaa kaupunkiseutua. Näiden kuntien joukkoon kuuluu myös 31 kuntaa, jotka jäävät kunnan tai yhteistoiminta-alueen muodostamisen ulkopuolelle saaristoisuuden, pitkien etäisyyksien tai kielellisten oikeuksien turvaamisen vuoksi (HE 2006: , Laki 169/2007: 5. ). Maaseututyypittely liikkumisen näkökulmasta Liikenteen hallinnonalan ja Tiehallinnon laatimissa raporteissa ei ole kovinkaan paljon kiinnitetty huomiota erilaisiin aluetasoihin. Maaseutua ei ole kovin paljon tarkasteltu omana kehittämiskohteena, eikä siitä ole olemassa omaa liikkumisen ja tiestön näkökulmasta laadittua tilastoaineistoa luvulta lähtien on lukuisissa tutkimus- ja kehittämisraporteissa käytetty kolmitasoista maaseututyypittelyä (kaupunkien läheinen maaseutu, ydinmaaseutu ja harvaan asuttu maaseutu), jossa tarkasteluyksikkönä on kunta. Kolmitasoinen maaseututyypittely ei ole kuitenkaan liikkumisen tarkastelun kannalta tarkoituksenmukainen, sillä samaan alueyksikköön saattaa sisältyä hyvin erityyppisiä teitä ja tienkäyttäjäryhmiä. Maaseututyypittely politiikan välineenä on kokenut viimeisen viidentoista vuoden aikana muutoksia, ja erityisen paljon on muuttunut maaseutupolitiikan toimintaympäristö: EU-jäsenyys ja kaupunkipolitiikan voimistuminen ovat tärkeimpiä näistä tekijöistä. Myös maaseudun sisäinen erilaistuminen sekä sen tilastolliset mittarit ovat muuttuneet ja kehittyneet. (Malinen ym. 2006: 5.) Mikäli kuntarakennetta pelkistetään voimakkaasti lähivuosina, kuntapohjaisuus maaseututyypittelyssä joudutaan arvioimaan uudelleen (Malinen ym. 2006: 10). Tällöin yhä suuremmissa osissa kuntia taajama- ja maaseutuosat eroavat niin fyysisesti kuin toiminnallisestikin toisistaan. Tulevina vuosina maaseututyypittelyn kriteereitä joudutaan mahdollisesti muuttamaan ja tyypittelemään maaseutu uudelleen kuntaa pienemmillä alueyksiköillä. Mikäli maaseudun liikkumisympäristöä halutaan tutkia yksityiskohtaisemmin, voisi olla tarpeellista kehittää myös liikkumisen ja liikenteen tarpeisiin oma maaseututyypittely. Siinä otettaisiin huomioon tieverkon erilaiset liikennemuodot ja teiden vaikutusalueella asuvien väestöryhmien Maaseudun uusi aika 3/\n8 erilaiset liikkumistarpeet. Samalla voitaisiin muodostaa uudenlainen maaseututyypittelyn mukainen tilastorekisteri, joka kuvaisi muun muassa tarkastelualueiden tieverkon pituutta, tieverkon käyttöä erilaisiin kuljetuksiin ja liikkumismuotoihin, erilaisten väestöryhmien liikkumistarpeita, alueilla asuvien sosio-ekonomisia tekijöitä ja ikärakennetta. Maaseututyypittelyn uudistamisen lisäksi on tarvetta kehittää tiedontuotantoa ja suunnittelumenetelmiä. Huomattava osa esimerkiksi kuntasuunnittelusta perustuu sijaintiin, sillä kaikki ihmistoimintaa koskeva tieto on paikkatietoa. Suuri osa ihmisten ikä- ja sukupuolta, asumista, työntekoa, liikkumista ja palvelujen käyttöä koskevasta tiedosta on kuitenkin vielä kuntakohtaisia keskiarvoja. Tietojen käyttöarvoa heikentää se, että keskiarvotieto peittää alueiden sisäiset vaihtelut ja hävittää ääripäät, jotka saattavat olla oleellista tietoa palvelujen saavutettavuutta arvioitaessa. Kunta- ja palvelurakenneuudistus kasvattaa kuntakokoa, minkä myötä joudutaan arvioimaan uudestaan palvelujen saatavuuden ja saavutettavuuden kriteereitä. Enää ei riitä tieto siitä, että palvelu on saatavissa kunnan alueella. Lisäksi tulisi olla saatavissa tietoa myös palvelujen tuotantopaikoista, saantipaikoista ja käyttäjien asuinpaikoista. Niemi (2007: 26) on ehdottanut, että kuntakohtaisen tilastoaineiston rinnalle olisi tuotava palvelujen tuottajien ja käyttäjien sijaintitietoihin perustuvat paikkatietoaineistot ja niistä tuotetut tilastot ja karttaesitykset. Näiden tietojen avulla voitaisiin kartoittaa esimerkiksi palvelujen väestöpohjaa ja saavutettavuutta. LÄHTEET HE 2006 = Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntaja palvelurakenneuudistuksesta sekä laeiksi kuntajakolain muuttamisesta ja varainsiirtoverolain muuttamisesta ( ). fi > Säädösvalmistelu > Kunnat > Kunta- ja palvelurakennehanke. Luettu HS = Helsingin Sanomat 2007: Mahdollisuus viedä lapsi päivähoitoon naapurikuntaan yleistyy vähitellen. Irja Hyvärinen , A5. Karjalainen 2007: Lasten päivähoitoon pääsy helpottuu yli kuntarajojen. Marja-Liisa Saastamoinen, , s. 6. Laki 169/2007. Laki kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta (puitelaki). Lehtola, Ilkka 2007: Maaseudun toimintaympäristön muutos ja liikkuminen kirjallisuuskatsaus. Tiehallinnon selvityksiä 18/2007, Helsinki. Leinamo, Kari 2004: Kuntaliitosten jälkeen. Kuntien yhdentymisen vaikutukset liitosalueiden näkökulmasta. Vaasan yliopisto, Levón-instituutti, julkaisuja No. 111, Vaasa. Liikenne- ja viestintäministeriö 2002: Väylät Väestön ja elinkeinoelämän haasteet liikenneväylien pidolle. Liikenne- ja viestintäministeriö, ohjelmia ja strategioita 1/2002, Helsinki. Malinen, Pentti Kytölä, Liisa Keränen, Heikki Keränen, Reijo 2006: Suomen maaseututyypit Maa- ja metsätalousministeriö 7/2006, Helsinki. Moisio, Antti 2006: Kuntakoko ei ratkaise tehokkuutta. Teoksessa Helena Hirvikorpi (toim.): Paras tuoreeltaan tutkittuna, Kunnallisalan kehittämissäätiö, Helsinki. Niemi, Erkki 2007: PARAS jatkuu: Mikä olisi parasta tilastoille? Kuntapuntari 1/2007, Nivalainen, Satu Volk, Raija 2004: Alueellinen väestökehitys vuoteen 2030 ja siihen vaikuttavat tekijät. Teoksessa Mikko Kautto (toim.) Alueellinen väestökehitys ja politiikan uudistamistarpeet Tulevaisuusselonteon liiteraportti 2, Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 30/2004, Helsinki Oksa, Jukka 2005: Puheenvuoro maaseudun palvelujen ymmärtämisen puolesta. Maaseudun uusi aika 2/2005, Riikonen, Olli 2006: Suuruus ei ole etu. Teoksessa Helinä Hirvikorpi (toim.): Paras tuoreeltaan tulkittuna, Kunnallisalan kehittämissäätiö, Helsinki. Rodrique, Jean-Paul Comtois, Claude Slack, Brian 2006: The Geography of Transport Systems. Routledge, London and New York. Tolley, R. S. Turton, B.J. 1995: Transport Systems, Policy and Planning a Geographical Approach. Longman Scientific & Technical, Essex. YTR = Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmä 2006: Suomen maaseutu Maaseudun kehittämistyön toimintaympäristön tulevaisuus. > Julkaisut. Luettu Maaseudun uusi aika 3/2007


PROMETHEUS ohjelmatiedot - Telsu.fi\nHaulla prometheus löytyy 3 tulevaa tv-ohjelmaa.\nhuomenna 00:55 - 02:55\nOhjaus: Ridley Scott, 2012. Pääosissa: Noomi Rapace, Michael Fassbender, Guy Pearce, Idris Elba, Charlize Theron.\n2019-01-22 00:552019-01-22 02:55Europe/HelsinkiPrometheus (C More Hits)Pari arkeologia uskaltautuu tutkimaan avaruusalus Prometheuksen kyydissä universumin pimeintä kolkkaa löytääkseen ihmiskunnan alkuperän. Kuten kreikkalaisessa mytologiassa, Prometheus haastaa jumalat, millä voi olla hirvittäviä seurauksia. Mikään ei voi valmistaa arkeoTelsu.fi\nto 24.01. klo 23:00 - 00:59\n2019-01-24 23:002019-01-25 00:59Europe/HelsinkiPrometheus (C More Hits)Pari arkeologia uskaltautuu tutkimaan avaruusalus Prometheuksen kyydissä universumin pimeintä kolkkaa löytääkseen ihmiskunnan alkuperän. Kuten kreikkalaisessa mytologiassa, Prometheus haastaa jumalat, millä voi olla hirvittäviä seurauksia. Mikään ei voi valmistaa arkeoTelsu.fi\nma 28.01. klo 03:05 - 05:04\n2019-01-28 03:052019-01-29 05:04Europe/HelsinkiPrometheus (C More Stars)Pari arkeologia uskaltautuu tutkimaan avaruusalus Prometheuksen kyydissä universumin pimeintä kolkkaa löytääkseen ihmiskunnan alkuperän. Kuten kreikkalaisessa mytologiassa, Prometheus haastaa jumalat, millä voi olla hirvittäviä seurauksia. Mikään ei voi valmistaa arkeoTelsu.fi\nwww.telsu.fi > elokuvat > Prometheus\nPari arkeologia uskaltautuu tutkimaan avaruusalus Prometheuksen kyydissä universumin pimeintä kolkkaa löytääkseen ihmiskunnan alkuperän. Kuten kreikkalaisessa mytologiassa, Prometheus haastaa jumalat, millä voi olla hirvittäviä seurauksia. Mikään ei voi valmistaa arkeologeja siihen mitä he ovat kohtaamassa. Toimintascifi, 2012. Ohjaus: Ridley Scott, 2012. Pääosissa: Noomi Rapace, Michael Fassbender, Guy Pearce, Idris Elba, Charlize Theron.


30 syyskuun, 2018 Heiskaska2 kommenttia\nMinulla on tapana elää aina askel huomisessa, ensi viikossa tai ensi kuussa. En sano, että se olisi huono asia, sillä harvemmin talvi pääsee yllättämään tai joulu kolkuttelee ovella vailla minkäänlaisia ennakkovalmisteluja. Välillä kuitenkin sitä huomaa elelevänsä huomisessa niin vahvasti, että nykyhetki jää vähemmälle huomiolle.\nOlen nyt asunut Miehen kanssa puutalovanhuksessamme puolisen vuotta. Tämän syksyn myötä olen myös nähnyt kertaalleen kaikki Kainuun vuodenajat ja ne ovat kaikki olleet epätyypillisiä: talvi oli lumisin vuosikymmeniin, kevät kesti vain hetken ja sitten tuli lähes loppumaton kesä.\nKeväällä jännitimme lumien lähtemistä ja seurasimme, mistä piha sulaa ensimmäisenä. Rapsuttelimme kukkapenkkejä ja irroittelimme talven törröttäjiä. Alkukesästä perustimme kasvimaan, istutimme mukulat, sipulit ja siemenet sekä päivitimme talon sisustusta. Kannoimme joka ilta ämpäritolkulla vettä kasvimaalle ja innolla seurasimme kuinka ulkoeteisessä olleet tomaatintaimet kurottelivat kohti korkeuksia ja kasvimaa alkoi vihertää. Loppukesästä pääsimme keräämään satoa: mansikkaa, perunaa, salaattia, sipuleja, porkkanoita ja minttuja. Nurmikko piti leikata kesän aikana maksimissaan kuudesti.\nAlkusyksystä uunia piti alkaa herätellä alkavaan lämmityskauteen ja sisä- ja ulkoeteisen välinen ovi oli suljettava lopullisesti. Perennat ja marjapensaat lannoitettiin. Syksyllä kasvimaasta nostettiin viimeiset rivit perunaa ja porkkanaa, tilattiin polttopuut talveksi, vaihdettiin pelargoniat kanerviin ja piilotettiin liki 70 syyssipulia pitkin pihaa sekä kylvettiin kahta erilaista perhosniittyä ja yksi mansikkapaikka.\nOmakotitalo on auttanut minua elämään enemmän tässä hetkessä, sillä kausittaiset työt osittain pakottavat siihen. Jokaiseen vuodenaikaan kuuluu omat hommansa: keväällä kylvöt, kesällä ylläpito, syksyllä sadonkorjuu ja talvella talon lämmitys ja lumityöt. Omakotitalo on antanut minulle myös hyvän syyn suunnitella tulevaa: koska hankitaan omenapuita, milloin tehdään kukkanpekkejä, minne kannattaa istuttaa syyssipuleita ja millaisissa ryhmittymissä.\nTäällä eivät hommat lopu koskaan: on 1-vuotissuunnitelmaa, 5-vuotissuunnitelmaa ja 10-15-vuotissuunnitelmaa. Ja silti niin paljon tehtävää juuri tässä hetkessä.\n24 syyskuun, 2018 23 syyskuun, 2018 Heiskaska2 kommenttia\nOlen lopettanut sisustusblogien seuraamisen lähes kokonaan remonttiepisodin alettua. Siihen oli kaksi syytä:\n1. Suurin osa sisustusblogeista käsittelee aallonharjalla olevia trendejä ja ne ovat siksi kaikki lähes kopioita toisistaan (eli siis kyllästyin).\n2. Pelkäsin tekeväni tästä kodista alitajuisesti geneerisen blogikodin.\nEteiseemme on tulossa joskus tulevaisuudessa pyöreä peili. Siis sellainen, joka on tällä hetkellä jokaisessa itseään arvostavassa sisustusblogikodissa. Makuuhuoneeseemme valikoitui valko-beige tapetti ja kattokin maalattiin valkoiseksi. Jossakin vaiheessa olin ihan, että KÄÄK tästä tulee valko-beige-harmaa tusinakoti, kunnes toki ymmärsin, että onhan se vähän hupsua pelätä muuttavansa kotinsa vahingossa mitäänsanomattomaksi.\nSamaan hengenvetoon täytyy myös vähän naurahtaa, että tämän hetkiseen trendikotiin ei kyllä kannata ottaa yhtäkään karvakamua asumaan. Tai meille ei ainakaan voisi ottaa asumaan samettista sohvaa, valkoista mattoa tai kiikkeriä lasikynttilänjalkoja. Mielestäni kodin tulee olla sellainen, ettei jokaista huonekalua tarvitse puolen tunnin välein teippirullailla tai pelätä tulipaloja/lasinsiruja tassujen alla.\nAjattelin pelastaa geneerisen blogimakuhuoneemme sinivihreillä samettiverhoilla (oi kyllä). En tosin siksi, että sametti on nyt über trendikäs, vaan siksi, että vanhempieni makuuhuoneessa on ollut samettiverhot reilut 20 vuotta ja ne kestävät aikaa, näyttävät hyviltä, pimentävät sekä eristävät paremmin kuin valkoiset huitulaverhot.\n15 syyskuun, 2018 12 syyskuun, 2018 Heiskaska6 kommenttia\nAamuisin herään kukonlaulun aikaan ja kiskon edesmenneeltä isoäidiltä saadun pinkin ja pörröisen aamutakin niskaani. Kampean kumisaappaat jalkaan ja lähden koiran kanssa kiertämään tiluksia. Hengitys höyryää ja nurmikon palaset tarttuvat kiinni saappaisiin.\nIltaisin sytytän aitan kulmalle lyhdyn ja portaille toisen. Koira kulkee kintereillä, kissat katsovat ikkunasta. Olen yrittänyt pestä ikkunoita, mutta niissä on siitä huolimatta harmaa kalvo.\nÖisin taivaan mustuuteen saattaa huomaamattaan kadota. On mukavaa elää täällä, minne valosaaste ei yllä. Junan kulkemista talon vierestä ei enää huomaa, paitsi niillä kerroilla, kun lasit helisevät kaapissa.\nArki tuntuu Kainuussa yksinkertaistuneen, mutta onnellisuus moninkertaistuneen. Öisin vieressä tuhiseva Mies tekee onnelliseksi, piha kasvimaineen ja pensaineen tekee onnelliseksi, ihana vastaanotto harjottelupaikassa, talo täynnä tekemistä, Gilmoren tytöt ne kaikki tekevät minut nyt onnelliseksi.\nKuin olisi pitkän aavikkovaelluksen jälkeen löytänyt jälleen vehreän maan.


ruokailu SAS:n lennoilla.\n(Luettu 5655 kertaa)\nVs: ruokailu SAS:n lennoilla.\n« Vastaus #1 : 13.02.2011, 08:17:00 »\nEttei kuule vaan tulisi parikin ateriaa.\n« Vastaus #2 : 13.02.2011, 08:35:47 »\nTohon aikaa, ku lähtee saattaa tosiaan tulla kaks lämmintä ruokaa. Tai ainakii aamupala + lämmin ruoka/ lämmin ruoka+välipala. Tuskin nälkäsenä tarttee kärvistellä.\n« Vastaus #3 : 16.02.2011, 20:33:27 »\nEn tiedä tuleeko tämä vastaus nyt myöhässä, mutta kuiteskin. Lennettiin tuo sama lento viime syyskuussa. Melkeimpä heti nousun jälkeen tarjoillaan lämmin ateria ja sitten lähempänä laskua välipala, joka taisi olla sämpylä muistaakseni. Välissä tarjoilivat mennessä suklaanameja ja tullessa pieniä hedelmänamipusseja. Suosittelen ostamaan matkalle kuitenkin jotain naposteltavaa esim. sipsejä, nameja tai pähkinöitä. Ainakin menolennolla loppumatkasta tuntui, että jotain olis voinu suuhunsa laittaa noiden ruokailujen välillä ja siitä viisastuneena ostettiinkin Newarkin kentältä pähkinöitä ja sipsejä. Helpotti kummasti! Ihanaa reissua, New York on maankamaran upein paikka, ainakin omasta mielestäni =)\n« Vastaus #4 : 01.06.2017, 00:51:31 »\nMikä on nykyään SAS:n USA:han suuntautuvilla lennoilla ateriapolitiikka halvimmassa hintaluokassa? Yksi lämmin ateria juomineen ilmeisesti tarjotaan, mutta tarjotaanko muuta? Saako lentoemoilta ruokailujen ulkopuolella esim. limpparia ilman lisämaksua? Entä onko SAS:n mannertenvälisillä lennoilla viime aikoina ollut jotain muuta, joka olisi mainitsemisenarvoisen kiitettävää tai haukuttavaa?\nPallottelen tässä Norwegianin ja SAS:n välillä HEL-LAX -lennon suhteen ja olen vastauksistanne kiitollinen.\n« Vastaus #5 : 01.06.2017, 01:11:18 »\nLainaus käyttäjältä: PHen-X - 01.06.2017, 00:51:31\nLämmin ruoka ja välipala/aamiainen, ei ilmaista alkoholia edes ruokajuomana. Ruokailujen ulkopuolella kaikki maksaa. Jos eivät ole ihan hiljattain uusineet, aivan järkyttävän huono viihdejärjestelmä jonka tietokone vie kuitenkin ihan huomattavasti jalkatilaa joistain penkeistä. Norskin kaukolentoja en ole kokeillut, mutta ei SAS:n sikaosastossa ole kyllä juuri mitän mistä maksaisi ylimääräistä. Perille sillä toki pääsee.\n« Vastaus #6 : 01.06.2017, 07:57:55 »\nSAS:n etuna taitaa olla vielä matkatavaran kuuluminen hintaan.\n« Vastaus #7 : 01.06.2017, 12:09:22 »\nKiitos vastauksista, tämän perusteella vaaka kallistuu kyllä norjalaisen puolelle, kun hintakin jää matkalaukun ja aterian lisäämisen jälkeen vielä satasen halvemmaksi. Norwegianin dreamlinerilla olen kerran lentänyt ja se oli positiivinen kokemus, joskaan ateriaa en tuolloin varannut.\n« Vastaus #8 : 01.06.2017, 14:01:13 »\nSassilla Miamiin puoli vuotta sitten. Mahtavasti tilaa "sikaosastolla" ja viihde loistavaa. Tusinan verran elokuvia ainakin joista valita. Ruoka ja välipala molemmat erittäin hyviä. Lisäksi musiikkia, pelejä ja tosiaan ihan uusi, siisti ja tilava kone. Lisäksi plussana ainakin Oslon kautta lennettäessä lyhyet välilaskut, ei mene aikaa ja rahaa kentällä maleksimiseen. Sassilla menisin minä, ei kahta sanaa.\n« Viimeksi muokattu: 01.06.2017, 15:49:52 kirjoittanut tessuli »\n« Vastaus #9 : 01.06.2017, 22:27:42 »\nUnohtui aikaisemmasta, jos jokin menee syteen tai saveen Norskin kanssa joutuu tappelemaan enemmän. SAS hoitaa kotiin muilla yhtiöillä.


Lenkkeilijää eivät krempat lannista - vinkkejä urheiluvaivojen ehkäisyyn | Keventäjät.fi\nJoskus kesken lenkin pistää, kivistää tai kolottaa, liikut sitten sauvoilla, fillarilla tai hölkkäämällä. Penikkatauti tai pistos kylkeen saa tässä artikkelissa selityksen, ja vaivojen ennaltaehkäisyyn löytyy vinkkejä.\nLenkkeilyn nautittavuus ja sujuvuus on tärkeä motivaation lähde. Lenkin aikana ja sen jälkeen syntyvä hyvänolontunne lisää intoa lähteä seuraavallakin kerralla lenkille. Mutta joskus lenkki ei maita! Luovuttaako ja antaako mielikuvan lenkistä muokkautua epämiellyttäväksi?\nKivistysten syitä oppii ennaltaehkäisemään tutkimalla lenkkiharmien aiheuttajia ja miettimällä ratkaisuja niihin. Lenkkeilijä oppiikin jatkuvasti lisää omasta harjoittelusta ja oman kehon kuuntelemisesta.\nEipä lähde kulkemaan!\nJos lenkki-into on kova tai lenkkiseura kirittää, lähtee alussa usein liikkeelle liian reippaasti. Elimistö ei ole vielä lämmennyt, hengityslihaksetkin kaipaisivat verryttelyä ja happea ei riitäkään lihaksiin. Kuona-aineita on lihaksissa ehkä edellisten päivien kuormituksista tai kovan työpäivän jälkeen jo valmiiksi ja kova vauhti vielä lisää happamuutta soluissa. Niinpä elimistö muistuttaa hiljentämään tahtia. Lihakset voivat krampata hapen puutteesta, kylkeen alkaa pistää, heikottaa, pyörryttää tai tulee muuten huono olo.\nNiinpä liikkeelle kannattaa aina lähteä vaikkapa kävellen ja kehoa kuulostellen muutama sata metriä. Käsiäkin kannattaa heilutella, selkää kierrellä ja ottaa pitkiä, joustavia askeleita lantioseudun vetreytymiseksi. Lämmittelykävelyn jälkeen voi pysähtyä hetkeksi ja venytellä kevyesti jalkoja ja selkää sekä avata rinnan seutua.\nKesken lenkin heikottaa\nJos lenkki on sujunut hyvin, mutta äkkiä noin 35-50 minuutin jälkeen tulee heikotuksen tunne, on useimmiten syynä energia-, ja nestetasapainon heikentyminen. Tulee uupumisen ja heikotuksen tunne, jonka voi luulla johtuvan kunnon huonoudesta, vaikka itse asiassa ”bensa on loppu”.\nReippaassa liikkumisessa lihakset käyttävät pääosin hiilihydraatteja energiaksi, vaikkakin elimistö osaa ottaa energiaa myös kehon rasvoista ja proteiineista. Jotta polttoainetta ja nestettä olisi käytössä tasaisesti, kannattaa varata aikaa niiden imeytymisellekin: syö ja juo siis jo ennen kun jano, nälkä tai heikotuksen tunne yllättää.\nNoin tuntia ennen lenkkiä olisi hyvä juoda ja syödä pitkäketjuisia hiilihydraatteja, esimerkiksi ruisleipää, jogurttia tai banaani. Sokeriset välipalapatukat tai keksit nostavat verensokerin nopeasti ylös, mutta se laskee myös nopeasti alas. Sanotaan myös, että rasva palaa hiilihydraattiliekillä, eli pitkillä lenkeillä aineenvaihdunta säilyy tehokkaampana, kun verensokeri on tasainen. Jos lenkki kestää yli tunnin tai useita tunteja, on hyvä tankata 30-50 minuutin välein. Lihassolut tarvitsevat nestettä, suoloja ja hiilihydraatteja.\nMiksi säären etuosaa kivistää?\nKävellessä, hölkätessä tai juostessa tuntuvaa kipua säären etuosassa nimitetään usein penikkataudiksi. Kipu syntyy kun, säären etuosan lihaksen verenkierto ja hapensaanti heikentyy. Lihaskalvo ei anna periksi lihaksen kasvulle ja mahdollisesti äkillisesti lisätylle harjoitusmäärille.\nJos kipu vaivaa, kannattaa tarkistaa lenkkareiden kunto. Sekä pohjan jousto ja iskunvaimennus että sivuttaisjäykkyys ovat kuluvia ominaisuuksia. Kengät kannattaakin vaihtaa noin 1000 käyttökilometrin käytön jälkeen. Asfaltilla juokseminen ja käveleminen rasittavat pehmeää alustaa enemmän. Jos kipu vaivaa, kannattaa miettiä onko mahdollista juosta pehmeillä metsäpoluilla tai ulkoilureiteillä.\nMyös jalkaterän lihasten kunto vaikuttaa kipuiluihin, joten jalkapohjajumppa ja tasapainoharjoitukset voivat auttaa kivun ennaltaehkäisyssä. Seiso paljain jaloin, nouse varpaille ja keinuttele kantapäille. Jumppaa tasapainolaudalla!\nKipu ja jumitus tuntuu usein varsinkin lenkin alussa ja jos rasitus jatkuu, voi syntyä tulehduksellinen tila, jossa lepo ja kylmäpussi on paras lääke. Penikkatautia helpottaa, jos aloitat lenkit verrytellen lampsien eli jousta reidestä ja anna nilkan ojentua jalan työntövaiheessa. Verryttelyn jälkeen pysähdy venyttämään säären etuosa ja pohje nojaamalla vaikkapa puuta vasten päkiällä ja ojentamalla seuraavaksi jalka takaviistoon ja kääntämällä jalkapöytä kohti maata.\nVenyttele säären etuosaa myös lenkin jälkeen ja ojenna nilkkaa suoraksi vaikkapa pitkin päivää esimerkiksi televisiota katsellessa. Pidä lenkin jälkeen tarvittaessa jääpussia kipeytyneen säären päällä ja ohuen pyyhkeen päällä noin 10-15 minuuttia. Jos kipu jatkuu lenkin jälkeenkin, on syytä pitää useiden viikkojen harjoittelutauko: pyöräile, vesijuokse ja vältä kävelyä ja juoksua. Hakeudu lääkärin juttusille, jos särky jatkuu, jalka turpoaa ja askellus tekee kipeää.\nJos jalkavaivat jatkuvat, kannattaa askeleen tasapaino ja kävely- ja juoksutekniikka tarkistuttaa jalkojen toiminnallisuuteen perehtyneen fysioterapeutin vastaanotolla, jolla tutkitaan muun muassa yksilöllisten tukipohjallisten, lihastasapainoharjoittelun sekä juoksutekniikan kohentamisen tarve.\nReippaassa liikkumisessa yllättää joskus pistoksen tunne kyljessä, kylkiluiden välissä tai pallean reunassa ja se korostuu sisään hengityksellä. Mitä tehdä ja mistä pistos johtuu?\nPistoksen synnystä ei olla täysin yksimielisiä. Useimmiten pistos syntyy kovatahtisen ja omalle kuntotasolle rasittavan liikkumistahdin aikana. Yleisimmin syynä lienee pallealihaksen kramppaaminen, sillä keuhkot ja vatsalihakset puristavat voimakkaassa hengitystahdissa palleaa ja ne eivät saa riittävästi happea. Vatsakaasujen pakkautuminen paksusuoleen tai liian lähellä liikkumishetkeä nautittu ateria voivat olla myös syynä ilmiöön. Ilmiötä on myös selitetty sillä, että sisäänhengitys tehostuu hengästyessä enemmän kuin uloshengitys, jolloin hiilidioksidia jää enemmän elimistöön.\nPistoksen välttämiseksi ei kannata syödä tukevaa ateriaa 3 tuntia ennen harjoitusta. Liikkeelle kannattaa lähteä verrytellen ja rauhassa tahtia kiihdyttäen. Vatsalihasten, pallean ja syvien vartalolihasten vahvistaminen ennaltaehkäisee hengityslihasten väsymistä. Hengitystekniikkaa kannattaa tarkkailla ja opetella syvähengitystä. Keuhkojen alaosan osallistumista hengitykseen voi harjoitella selinmakuulla, jalat koukussa. Aseta vaikkapa kirja alavatsan päälle ja tarkkaile sen nousemista ja laskemista hengityksen tahtiin.\nJos pistos yllättää, kannattaa hiljentää vauhtia tai pysähtyä. Hengittää muutama kerta syvään ja tehosta uloshengitystä. Paina samalla pistoskohtaa kämmenellä ja kumarru hieman eteenpäin.\nTeksti: Sirpa Arvonen, Keventäjät\nKävelystä juoksuun Juoksemiseen liittyy monilla keveitä muistoja. Juoksukunto tai tapahtuma voi olla unelma, joka kannustaa kunnon kohennukseen, pitkille kävely- ja hölkkälenkeil...\nHaluatko vahvat vatsalihakset? Muista tehokas peru... Vatsalihakset ovat keskivartalon lihaksia, jotka sijaitsevat lantion ja rintakehän välissä. Suorat vatsalihakset ovat vartaloa eteenpäin taivuttavia lihaksia, j...\nLenkkeily ja laihdutus Voiko lenkkeilyllä laihduttaa? Milloin juoksemaan kannattaa mennä ja miten lenkkeilijän kannattaa syödä? Keventäjien asiantuntijat vastaavat kysymyksiin lenkkei...\nPalaatko pitkältä treenitauolta? Tämä ihmeellinen ... Kiireinen työjakso, pitkä sairastuminen, tai pelkkä motivaatiopula. Olipa syy mikä tahansa, joskus keventäjän lihaskunto voi jäädä huomiotta kuukausiksi, jopa v...\nLenkkeilijää eivät krempat lannista – vinkkejä urheiluvaivojen ehkäisyyn2012-05-152012-05-15https://keventajat.fi/wp-content/uploads/2018/09/keventajat_logo_vector.svgKeventäjät.fihttps://keventajat.fi/wp-content/uploads/2018/09/keventajat_logo_vector.svg200px200px\nSelätä lenkkikivut ja liikuntavaivatLiikunta\nOpeta itsesi rakastamaan liikuntaa – näin helposti se käyLiikunta


Viria kasvatti omistustaan Aureoliksessa | Pohjalainen\nTalous Julkaistu 07.01.2019 13:35\nT- ja turvateknologiakonserni Viria on kasvattanut omistustaan analytiikka- ja business intelligence -palveluita tarjoavassa Aureoliksessa.\nVirian omistusosuus on nyt 70 prosenttia, joten Aureolis nousee osakkuusyhtiöstä tytäryhtiöksi ja se sisältyy jatkossa Virian taloudelliseen raportointiin.\n– Aureoliksen tuottamat analytiikkapalvelut ovat keskeinen osa Virian strategiaa. Tiedon jalostaminen ja sen parempi hyödyntäminen avaa isoja mahdollisuuksia alalla kuin alalla, ja uskon että analytiikan hyödyntämisessä suurin kasvu on vielä edessäpäin. Analytiikka tukee hyvin myös Virian muuta liiketoimintaa, digitalisaation ja turvateknologian palveluita, sanoo Virian toimitusjohtaja Mika Vihervuori .\nVirian ostettua vuonna 2017 Aureoliksesta 41 prosenttia sovittiin yrityksessä voimakkaan kasvun strategiasta. Ja tämän jälkeen Aureolis onkin tehnyt kaksi yritysostoa ja laajentunut näiden lisäksi myös orgaanisesti. Vuonna 2018 sen ja siihen liittyneiden yhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto oli noin 16 miljoonaa euroa. Aureoliksessa työskentelee noin 150 henkilöä.


Absolutely Marvellous: 2010\n-22.2 on melkein liikaa. Mutta jos pitäisi valita vesisateen ja -22.2 väliltä, ottaisin tuon pakkasen kuitenkin. Se on mulle ja koiralle miellyttävämpi sää lenkkeillä. Tiedäthän meidän koiran, karvaa riittää. Sitä turkkia ei ole tarkoitettu vesisateeseen ja kurakeleihin. Polttoainetta kuluu näillä pakkasilla kyllä enemmän. Enkä puhu nyt autosta. Minun täytyy syödä useammin/enemmän.\nTälle viikolle suunnittelemani reissu siirtyi tulevaisuuteen. Olen joutunut syömään särkylääkkeitä, eikä vieläkään ole oikein selvillä johtuuko särky poistetusta hampaasta vai jostain toisesta hampaasta. Se aukko "revittiin" uudestaan verille ja aloitin alusta taas haavan parantamisen.\nKenkä-ongelmia ja ongelma-kenkiä...kokemusta on. Iästä on hyötyä tässäkin asiassa, kokemusta on kertynyt. Mulla on ollut joskus kauan sitten Arcopedicot myös. Silloin ei kyllä ollut noin hyvännäköisiä malleja. Jalka-ongelmien takia käytän kenkiä sisällä, tällä hetkellä Crokseja. Ne tuntuvat tosi hyviltä. Birkit ovat olleet käytyössä jo monta vuotta.\nKultaisessa keski-iässä naisen TO DO LIST on pitempi kuin ehtii ja jaksaa. Mun listaan kuuluu jalkapohjien venyttely, hieronta ja voimistelu, jalkahoidot, lantionpohjalihasten kunnossapito, kaikkien lihasten venyttely, vatsa- ja selkälihasten kunnosapito, rentoutuminen, hammasvälien puhdistus langalla, liikunta ja tunnin puhelu ystävälle. Nämä oli siis niitä, joilla olisi tarkoitus pitää itsensä kunnossa. Itsestäänselvyydet kuten hampaiden pesu ja terveellinen ruoka eivät kuulu tuohon listaan. Nyt täytyy lopetella tämä kirjeen kirjoittaminen ja siirtyä tekemään edes jotain tuolta to do listalta. Samalla voin haaveilla vaikka matkasta Marokkoon....\nps. minne sä matkustaisit mieluiten?\nLähettänyt Aino klo 19.59 Ei kommentteja:\nMinä en ole ihan varma, tästä talven hehkutuksesta. Tai ainakin meillä sai aamulla hehkutella, autoa. Pakkasta -22,2. Lumi ja valoisuus on hyvä, mutta liiallinen pakkanen ei. Epäilen myös, että näitä pakkasia ja tulevia hehkutuksia riittää, talvella. En siis hehkuta, ainakaan tästä.\nToivottavasti pääsit Eestin matkalle, mahdollisista esteistä huolimatta. Vai lähditkö jo sinne Marokkoon? Olisin tänään lähtenyt kanssasi ihan minne vaan, lämpimämpään. Hetkeäkään miettimättä noussut siiville kevyempien vaatteiden kera.\nMatkallahan - ehkä muistat, ongelmani on ollut liiallinen määrä kenkiä. Tai no, ehkä vaatteitakin on ollut liikaa. Ja kun on vielä suurenmoisen kokoinen, nehän painavat. Eikä ne kengätkään pienimmästä päästä ole. Niin, hankin itselleni sisäkengiksi Arcopedicon ballerinat. Ne ovat kevyet, kannan niitä päivittäin mukana laukussani (joka kuulemma on enemmänkin säkki, sanoi sekä kirjakaupan myyjä sekä opiskelutoverini) (opiskelutoverin kommentin ymmärrän, mutta kirjakaupan myyjän kommenttia en) (tai on kait hänelläkin oikeus kommentoida naisella mukana kulkevaa punaista säkkiä). Ne ovat myös erittäin kätevän keveät mahdollisille tuleville ulkomaanmatkoille. Ehkä siis mahdollistavat yhden lisäkenkäparin mukaan otettavaksi. Alunperin haaveilin RedFoot ballerinoista, mutta jäivät toistaiseksi tilaamatta tarpeen jo tyydytettyäni. Vaikka Redfootit olisivat olleet ehkä hiukan enemmän Marvellous, kuten tiedät miten merkki-herkkä olen.\nps. voikohan tässä iässä\nalkaa jo vaihdevuodet?\nVai olenko raskaana?\nLähettänyt Alma klo 23.16 Ei kommentteja:\ntukkoisuutta on ollut täälläkin. Mutta kyllä se ohi menee. Aina on mennyt. Ei se vatkaaminen vaarallista ole, mutta mä en vaan jaksa sitä.\nSiellä miljardien hyttysten maassa on se malaria. Minä, joka en yleensä piirtele piruja seinille, olen hieman varuillani Italian matkan takia. Jos keskellä Milanoa 2 hyttystä löytää sinut, hotellihuoneesta ja joudut sen takia viikon sairaslomalle, niin mitkä olisivat seuraukset Intian matkasta? Toki siellä on alueellisia eroja ja varmaan vuodenaikakin vaikuttaa hyttysten määrään, mutta silti....\nJa sitten hiukan asiaa minusta ja totuuksista. Sinä voit kertoa minulle millainen olen - mutta se on vain yksi totuus; sinun kokemus ja mielipide. Totuuksia minusta on yhtä paljon kuin ihmisiä. Osittain tulisi samoja ja osittain täysin erinlaisia. Ja tietysti minulla on oma käsitys itsestäni. Mikset uskaltaisi kertoa näkemystäsi minusta? Tiedän etten ole täydellinen, kukapa olisi? Luulen, että ihmiset yleensä tiedostavat varsin hyvin huonot ja hyvät puolensa. Ja minä tiedän omani vähän liiankin hyvin, ainakin ne huonot. Luulen, että minussa on jotain hyvää mielestäsi, kun jaksat minua. Ikävä kyllä minun ongelmat tuskin loppuisivat siihen, että kertoisit minulle millainen olen. Tai sinun ongelmat siihen, että minä kertoisin millainen sinä olet. (jos ongelmia yleensä on).\nPS. Ihanaa kun tuli talvi, tää on ihanaa!!!\nPS2. Mä lähden luultavasti pienelle matkalle ensi viikolla, Eestiin.\nSekin on aika ihanaa.\nPS3. Se miten paljon kello on nyt, ei ole yhtään ihanaa.\nEikä edes nukuta yhtään....\nPS4. Niin ja siellä psykiatrilla ollaan ihan katse kontaktissa.\nNe taitaa vain leffoissa makailla soffilla ja tuijotella kattoa...\nMulla on virrat nyt ihan tukossa. Johtuuko se liian aikaisesta nousemisesta, vai kenties negatiivisista ajatusvirroista. Muistatko sen Lisa Nicholsin "Onnistut, tuli mitä tuli" kirjan ohjeen näihin negatiivisiin ajatuksiin, kuinka vaihdetaan levyä? Olisi tänään ollut kanssaihmisillä ihmettelmistä, kun olisin etusormillani joutunut otsaani painelemaan useaan otteeseen. Senverran negatiivista virtaa oli liikkellä.\nPääsisiköhän niistä virroista eroon, vaikka siellä Intiassa. Siellähän on se joku joki, jossa voisi käydä kastautumassa. Silloin voisi olla pienin huoli niiden miljarin hyttysen aiheuttamat reaktiot, luulen niin. Mutta jos sillä puhdistuisi negatiiviset virrat, niin kait sen kaiken muun kestäisi. Jos hengissä selviäisi.\nToivottavasti sä selviät hengissä itsesi kanssa. Ettet liikaa rasitu. Ja toisaalta, onko se vatkaaminen niin vaarallista? On se niin monimutkaista, itsensä tutkiminen ja löytäminen. Miten sitä tunteekaan toisen paljon paremmin ja useasti tietää mitä toisen kannattaisi elämällään tehdä? Ainakin tähän ole itse törmännyt, yleensä vielä niin että tieto tulee toisesta tai kolmannesta lähteestä, tämä asiantuntia harvoin uskaltautuu analyysinsä suoraan sanomaan. Ainakaan, jos sattuu olemaan nainen. Niinkuin yleensä on. Pitäisikö siis mun sanoa sulle, millainen sinä olet - niin säästyt monivuotiselta ihmissuhteiden ja tunteiden vatkaamiselta? Mä ehkä uskaltaisin sen sanoa suoraan, mutta ehkä siihen tarvitsisi muutaman lasillisen sangriaa. Ja kepeän kesäisen illan.\nps. mies oli tänään pessyt pyykkiä,\nkun aamulla siitä vihjaisin.\nOlisi odottanut kuulemma\n"hieno juttu"- suuntaan.\nOnkohan mies koskaan kiitellyt mua\nNo, ehkä se on suurempi saavutus hänelle.\nKeskustelu joko psykiatrin tai gynegologin kanssa on haasteellista.\nKummankaan kanssa ei saa kunnollista katsekontaktia.\nLähettänyt Alma klo 22.03 Ei kommentteja:\nKUUKAUTISET INTIASSA - KUULOSTAA HYVÄLTÄ.\nOTAN MUKAAN OFFIA JA TERVEYSSITEITÄ.\nVARAANKO AJAN GYNEGOLOGILLE VAI MATKAN?\nLähettänyt Alma klo 22.17 Ei kommentteja:\nkyllä tämä naisten elämä on uskomattoman monimutkaista. Ja silti ehdottoman mahtavaa. Ainakin joskus. Vaikka vaikeuksia riittää. Tiedätkö jonkun joka nukkuu ilman vaikeuksia? Enkä tarkoita miehiä. Niin, nukun minäkin ilman vaikeuksia, sitten kun nukun. Vaikeus on siinä, että nukuttamaan alkaminen voi tapahtua milloin vain 22.00 - 04.00 välillä. Yritä sitten suunnitella aikatauluja tuon perusteella...ja entäs sitten herääminen! Ettei olisi liian helppoa, niin olen sitten herkkä heräämään. Esim. kello 06.00 kun ensimmäinen herää aamun toimiin.\nMiehille pitää antaa yksityiskohtaiset ohjeet tehtäviin, muuten menee takuuvarmasti pieleen. Valkoinen aluslakana, kaksi sinistä raidallista pussilakanaa..\nMä kuule luulen, että kaikki on mahdollista. Kuumat aallot tai lukihäiriö. Mulla meinaa tuo lukihäiriö vaivata tässä iässä. Joudun varmistella ja korjailla ylimääräisiä konsonantteja vähän väliä.\nMatka on varma, mutta minne ja milloin, sitä ei vielä tiedä. Vai oliko meillä sovittu jo jotain? Intiaan? Mä en siitä Intiasta tiedä, uskaltaako sinne sun kanssa lähteä. Siellä on miljardi hyttystä, enkä tiedä selviätkö hengissä niistä...\nJoo ja kuule, mä luin tässä kirjan Vapaa nainen törmää todellisuuteen, tutkimusmatkoja tosielämään, Katriina Järvinen / Tuulikki Pietilä. Seuraava pätkä on sieltä; Ystävättärien elämää seuratessa ja omien kokemustenkin perusteella itsensä tutkiminen liittyy usein johonkin tiettyyn elämänvaiheeseen. Käsittämötön paha olo saattaa alkaa vaivata esimerkiksi parisuhdeongelmien, eron tai työttömyyden laukaisemana. Tässä vaiheessa nainen voi muutaman vuoden ajan pyöriä itsensä ympärillä ja rasittaa lähipiiriä loputtomalla ihmissuhteidensa ja tunteidensa "vatkaamisella". Mä olen rasittanut itsenikin. Toivottavasti tää menee ohi. Heti huomenna.\nps. ei sun tartte puhua gynelle tai psykiatrille,\nmä olen puhunut niitten kans ja voin konsultoida sua ihan hyvin!\nps2. mä söin tänään IHAN liikaa,\nIHANAA pastaa ja jälkkäriks breadpuddingia.\nloppuviikoks pitää sit keksiä jotain huonompaa,\nettei joka päivä syödä liikaa!\nLähettänyt Aino klo 19.31 Ei kommentteja:\nOn taas niitä nukahtamisvaikeuksia. Tai, en mä vielä nukkumassa ole, mutta menossa. Tai en oikeastaan edes menossa, vaan suunnittelen menemistä. Mutta miten tuolla nukkuu, kun siellä jyrisee mies. On toki miehen kuorsaus ihan hyvä asia, silloin kun nukun. Kun en kunnolla saa muuten nukuttua. Mutta nukahtaminen on vaan niin vaikeaa. Pitäis ennättää nukahtaa ennenkuin seuraava kuorsausaalto alkaa. Sujahtaa aaltojen väliin. Mutta ensin pitäis varmaan sujahtaa lakanoiden väliin, niin vois sitten yrittää sujahtaa aaltojen väliin.\nMies laittoi muuten eripari pussilakanatkin. Ottaa vähän mun esteettiselle silmälle, mutta onneksi nyt on yöllä melkoisen pimeää, niin ei niin haittaa. Ja kohta on lakanoiden pesupäivä, josko silloin ennättäisin vaihtaa samaan sarjaan hela hoidon. Kuvittele, meille tuli kerran vieras, ja mies laittoin pedin... ja siihen ne kaikkein vanhimmat lakanat ja keskenään kaikkein erivärisimmät. Piti pyydellä anteeksi vieraalta seuraavana aamuna. Onneksi sattui olemaan senverran boheemia tyyppiä, ettei ollut edes huomannut. Tai sitten me oltiin niin hiprakassa, kun tultiin kotiin. Tais olla jotkut asiakasjuhlat, jos oikein muistan. Ja niissähän riittää juotavaa, liiaksi asti.\nAalloista vielä, mä taidan kohta ootella niitä kuumia aaltoja. Tai en mä niitä nyt odottele, mutta taitavat tulla ilman odottamattakin. Vai voikohan jo tässä iässä? Kierto on kyllä ihan sekaisin, meidän varmaan pitäisi sen takia lähteä johonkin reissuun. Onhan se takuuvarmaa, sun ja mun matka ja mun kuukautiset. Pitäisköhän mun keskustella asiasta gynegologin vai psykiatrin kanssa?\nLähettänyt Alma klo 22.37 Ei kommentteja:\nHei Alma, -22.2 on melkein liikaa. Mutta jos pitä...\nHei Aino, Minä en ole ihan varma, tästä talven he...\nHei Alma, tukkoisuutta on ollut täälläkin. Mutta k...\ndear Aino, Mulla on virrat nyt ihan tukossa. Joht...\nKUUKAUTISET INTIASSA - KUULOSTAA HYVÄLTÄ. OTAN MUK...\nHei Alma, kyllä tämä naisten elämä on uskomattoman...\nHei Aino, On taas niitä nukahtamisvaikeuksia. Tai...


Etätyön johtajan pahimmat päänvaivat | Keski-Suomen kauppakamari\nEtätyön johtajan pahimmat päänvaivat\nMonipaikkainen työ, virtuaalityö, mobiilityö, etätyö, hajallaan tehtävä työ.\nKun tiimiläiset eivät olekaan tutusti toimistolla voi esimieheen iskeä ahdistus. Tähän asti hyvin toimineet toimintamallit eivät ehkä tuokaan riittävää hallinnan tunnetta. Pitääkö tilanne vain hyväksyä vai onko jotain tehtävissä? Alla viisi usein esille nousevaa huolta ja miten niistä on selvitty.\nKirjoittaja Pia Aalto, Pomon Enkelit\nKauppakamari järjestää ensiapuna monellekin uutteen tilanteeseen joutuneelle työyhteisölle livestriiminä Pomonparhaat ratkaisut etätyön johtamiseen -koulutukset: Osa 1 ke 1.4.2020 klo 9-12 ja osa 2 ke 8.4.2020.\nTutustu koulutuksiin ja klikkaa itsesi mukaan>>\nKirjoittaja Pia Aalto toimii ratkaisukeskeisenä valmentajan ja certifioituna Coachina Pomon Enkelit yhtiössä jonka tehtävänä auttaa löytämään parhaat ratkaisut esimiehille ja työyhteisöille.\nPia on kirjoittanut myös kirjan Pomon parhaat ratkaisut – Valmentava käsikirja tiukkoihin tilanteisiin, joka on tilattavissa kauppakamarikaupasta


KOTITEOLLISUUS: Iankaikkinen - Soundi.fi\nSoundi » Levyarviot » KOTITEOLLISUUS: Iankaikkinen\nArvio julkaistu Soundissa 11/2006. Marko Säynekoski 20.4.2007\nKotiteollisuuden pajalla on taas taottu tanakasti. Bändi ei ole jäänyt makaamaan tuleen kaupallisen voittokulun johdosta, vaan sen taiteellinen kunnianhimo marssittaa kuuluville jälleen uusia piirteitä. Pikemminkin Kotiteollisuuden saavuttama menestys tuntuu piiskaavan yhtyettä alati rankempiin ja synkempiin tunnelmiin.\nIankaikkinen toki tarjoilee reilut annokset leimallista Kotiteollisuutta muun muassa levyn avaavan Kivireki-kappaleen murskaavan paiskomisen muodossa, mutta toisaalta bändi lähestyy perin poikkeuksellisia näkemyksiä. Kaksin käsin on kuin U2:lta lainattu popahtava riffi, joka lähettää liikkeelle yllättävän kepeän melodian. Levyn päättävä Unilaulu puolestaan virittelee shamanistista rituaalitanssia. Hynysen sanoitukset tuntuvat tällä kertaa kuvailevan introvertteja näkemyksiä elämän raadollisuudesta. Paikoin ne vaikuttavat hämmästyttävän apaattisilta ja synkiltä. Ne ovat kovin lohduttomia ja tavattoman surullisia. Sanoittajana Hynynen on ollut vahvimmillaan mielikuvien synnyttäjänä. Nyt sanoituksista voi aistia osin suoraviivaisempaa lähestymistapaa, mutta toisaalta näin ne vaikuttavat entistä paljastavammilta.\nSanoitusten ja biisien välillä on ehkä tarkoituksellisiakin ristiriitoja, sillä musiikillisesti yhtye ei kaikkinensa tarjoile yhtä synkkää ”ranteet auki” -tematiikkaa, jos kohta sävellysten laajentuneet näkemykset saattavat jossain määrin hämätä. Esimerkiksi Tuonelan koivujen levollisen tunnelman ja melkein pirteän kertosäkeen vastakohtana teksti tuntuu liiankin painostavalta.\nRistiriitaisuudet kulminoituvat Pullon henkeen, joka on levyn vahvimpia raitoja. Kappaleessa pyydetään pirua tukahduttamaan pullon henki, mutta silti kuivia huulia hioo tuoppien tuoma toivo. Musiikin ja sanoitusten symbioosi vaikuttaa aluksi näennäisen yksisilmäisiltä, mutta teksteistä on löydettävissä myös jonkinlaista lohtua tai toivon kipinää.\nKaikkiaan Iankaikkinen tarjoilee kenties laajemman musiikillisen kirjon kuin bändiltä on koskaan kuultu. Silti yhtyeen kokonaisuudenhallintakyky pitää biisit selkeästi ruodussa. Vaikka ne levyn ”oudoimmat” kappaleet saattavat aluksi tuntua kummallisilta, niillä on selkeä tehtävänsä.


Yötön tuotoksia: joulukuuta 2011\nVuonna 2012 lupaan...\nUusi vuosi ja entiset kujeet, ainakin pääosin. Viimevuotiset lupaukset olen näköjään pohtinut niin perusteellisen kattaviksi, että samoja haaveita tavoittelen myös tulevana vuonna. Tässä hiukan muokattuna:\nTänä vuonna yritän...\nLähettänyt Yöttö klo 8.11 1 kommentti:\nToteutuivatko vuosi sitten annetut lupaukset?\nOn tullut aika tutkailla vanhaa vuotta, miten lupaukseni toteutuivat? Vaikka yritän ajatella positiivisesti, täällä päästän myös ne kriittiset ja negatiiviset arvioni valloilleen.\nOlen kiltimpi itselleni: en pakota itseäni tekemään suuria päätöksiä, joista tulee paha mieli.\n- Just joo, yrittäjyyskurssi oli kyllä semmonen puristus ja pakon paikka, että tein juuri päinvastoin.\n+ Ilman sitä kurssia en tietäisi mitä haluan ja en olisi tutustunut moniin mukaviin ihmisiin, joilla on samankaltaisia haaveita kuin itselläni.\n... kuunnella sisintäni ja elää onnellisempaa elämää.\n- Leipomotyö ei ehkä ollut ihan tätä.\n+ Itsetuntemus parani jälleen, unelmatyön kuva selkiintyi ja huomasin, miten tärkeää minulle on se, että saisin olla kesän poikien kanssa kotona, ilman kiirettä.\n+ Sain rahat kasaan työhuoneen remonttia varten.\n... olla miettimättä liikaa, mitä muut minusta ja tekemisistäni ajattelevat.\n+ Leipomolle meno oli juuri tätä :)\n- Tekemistä riittää, tähän on panostettava tulevana vuonna.\n- Kiireetön kesä haaveena tulevana vuonna.\n+ Joululoma on ollut aivan ihana, ei ole tarvinnut sanoa pojille "EI NYT".\n+ Mökillä tämä "olemisesta nautiskelu" on toteutunut, kiire jäi venerantaan joka kerta.\n... miettiä mahdollisimman usein, että matka on päämäärä.\n- Eipä tainnut käydä mielessä silloin, kun tuntui että tarpoi siinä syvimmässä suossa.\n... muistaa, että kaikenlainen väkertely on arvokasta hyvinvoinnille, niin omalle kuin myös lasteni. Sitä ei voi sysätä eläkeikään tai suunnitella tekevänsä sitten joskus. Se on joidenkin mielestä mitätöntä ajanhukkaa, mutta minulle se antaa elinvoimaa.\n- Mutta tästäkään ei saa tulla pakkopullaa ja suorittamista.\n+ Nyt on hulppeat tilat tälle kaikelle :)\n... haaveilla tai jopa toteuttaa unelmaani käsityöstä ammattina.\n+ Tietoa käsityöyrittäjyydestä on nyt mappikaupalla. Lisäksi ymmärrys siitä, ettei yrittäjyys ei ehkä ole se juttu, mitä haluaisin elantoni eteen tehdä. Haaveilu jatkuu, raamit sille ovat nyt selvärajaisemmat. Sivutoimista yrittäjyyttä en kuopannut.\n- "Luovuin" suuresta unelmastani, jouduin hyväksymään sen, että varasuunnitelmani ei toimi.\n+ Selvisin siitä :)\n... stressata vähemmän näistä suunnitelmistani huolimatta.\n+ Ei ole ilmaantunut vatsahaavaa ja nukun yöni hyvin ;)\nLähettänyt Yöttö klo 10.27 1 kommentti:\nJoulu tuli ja meni. Saako jo vaihtaa kevätverhot? :)\nKun sitä aloittaa tuon joulufiilistelyn jo syksyn synkkinä iltoina, niin jouluintoilua ei meinaa riittää enää varsinaiseen jouluun. Onneksi lasten jouluilo on niin tarttuvaa, että äkäampiaisen tuoman jouluangstin saa piilotettua vähäksi aikaa. Parasta joulussa oli perheen yhteinen aika, joka on ollut kortilla tänä syksynä. Seurapelejä ja koko perheen elokuvia. Ja herkuttelua.\nJoulupukkikin kävi. Minulla on pieni aavistus, että ensi vuonna kiireinen pukki jättää mahdolliset lahjat eteiseen. Sekin aika on nyt tässä taloudessa ohi. Late ilmoitti, että ihan kuin se joulupukki olisi ollut jotenkin naamioitunut... Koitin vielä harhauttaa, että ehkä pukin nenä oli rupinen ja se piti piilottaa muovinenän alle, jotteivät lapset säikähtäisi. Niinpä niin.\nNyt on hutkittu ja tutkittu\nVoihan helpotuksen huokaus... kaksi eri tohtoria tutkaili verikokeitani ja röntgenkuviani. Ensimmäinen ilmoitti perjantaina: keuhkot puhtaat, poskionteloissa turvotusta. Toinen, eli se joka passitti minut labraan ja kuviin ilmoitti tänään, että ontelot ok, mutta keuhkoissa pitkään jatkuneen infektion merkkejä. Huomisesta alkaen antibioottia naamaan. Josko tuo pöpö viimeinkin tajuaisi hävitä, se olisi maailman toiseksi paras joululahja tällä hetkellä. Paras on se, ettei löytynyt mitään vakavampaa syytä kuumeilulle, toisin kuin lääkäri viikko sitten pelotteli.\nOnnellista joulun odotusta! :)\nLähettänyt Yöttö klo 19.35 3 kommenttia:\nUusi vuosi lähenee. On taas aika mietiskellä lupauksia. Ennen uusien miettimistä on pohdittava annettuja lupauksia. Onko kaikki luvattu tullut tehtyä? Hupsista!\nLupasin joskus keväällä osallistua facebookin käsityöhaasteeseen, jossa tarkoituksena oli antaa viidelle nopeimmalle jotakin omin käsin tehtyä tämän vuoden puolella. Pienten lasten äidille annoin neuvolakorttikoteloita, muille olikin sitten hankalampi keksiä sopivaa itse valmistettua juttua. Viimetingassa hokasin sitten tehdä heijastimia. Paikallinen lankakauppa ei myynyt heijastavaa lankaa, tyydyin kapeaan nauhaan. Virkkasin heijastinnauhasta lumitähtiä, jotka kovetin erikeepperillä. Lumitähden ohje täältä. Sen verran muokkasin, että laittelin ohjeen pienten pylväiden paikalle ihan tavallisia pylväitä. Jotta tämmösiä ois tulossa, kunhan kusti polkee!\nLähettänyt Yöttö klo 9.45 1 kommentti:\nPotilaat Joulupukkia jelppimässä\nMikälie lentsu jyllää edelleen. Uusimpana kohteena Late. Mukavat kyläily- ja uintisuunnitelmat peruttu ja kaikkia harmittaa.\nPoteminen on jo niin masentavaa ja tympeää, että käytiin taudista huolimatta auttamassa Joulupukin suururakkaa, eli ostettiin pojille sukset ukin kanssa. No näitä uusia ihanuuksia pitäisi päästä heti testailemaan, vaikka sisällä edes, jos äiti ei laske kuumeessa pihalle.\nNyt sitten vaan haaveillaan aurinkoisista keväthangista, pakkasesta, lämpimästä kaakaosta ja ulkoilusta punottavista poskista. Posket punottaa kyllä nytkin... kuumeesta, mutta ulkona tulee vettä taivaan täydeltä :(\nJoulumieli on kaikesta huolimatta pikkuisen hiipinyt näidenkin korvien väliin :)\nLähettänyt Yöttö klo 13.52 1 kommentti:\nTunnisteet: Joulua, Lasten kanssa, päiväkirjalöpinää\nSohvalla pötkyillessä tuli katsottua digiboxin Ihanat pihat, Kesätilat ja Strömssöt. Samalla ähnäsin mummolle uusia villatossuja. Kaavat piirsin omaa koipea mukaillen ja matskut kaivelin huovutuslaatikoista. Yhdistin pari ohuempaa huovutuslevyä yhdeksi jytäkämmäksi. Koitin huovuttaa niitä yhteen, mutta olivat jo niin huopuneita, etteivät tarttuneet enää toisiinsa. Pykäpistoilla viimein tarttuivat. Päällisten valkoiset reunukset ovat epäsymmetriset, en halunnut leikellä niitä niin pilkulleen.\nLähettänyt Yöttö klo 8.24 Ei kommentteja:\nVali vali vali vali vali....\nKovin on työlästä kirjoittelu nykyään. Monta kertaa olen aloittanut, kirjoittanut sivullisen ja pyyhkinyt tekstini pois. Ei ole syntynyt kaunista tekstiä, pelkkää valitusta ja voivottelua.\nKoko pitkä syksy on mennyt pienessä flunssassa. Ääni häveissä, kurkku kipeänä, räkää kaikki röörit täynnä ja lämpöä vähän väliä. Joskus pari päivää lähes terveenä, kunnes sitten taas. Varmaan elokuusta lähtien olen suunnitellut, että aloitan taas juoksemisen, kunhan olo korjautuu.\n...skan latit, kohta on jo joulu. Välillä mietityttää, että taitaa olla korvien välissä koko lentsu, eikö vaan huvita skarpata: tyyppiä laiskottaa ja siksi keksii hyviä tekosyitä.\nHaluaisin niin kirjoitella blogiini valoisia ajatuksia ja kuvailla mukavia käsitöitä, vaan kun niistä kumpaistakaan ei ole tämän katon alla esiintynyt.\nHuomenna lääkäriin, viimeinkin. Jospa siellä selviäisi syy tähän puolikuntoiseen olotilaan. Ja jos ei selviä... jos puolikuntoisen olotilan syy on sittenkin huono yleiskunto, niin juoksulenkit alkavat samantien, tohtorin käskystä.\nLähettänyt Yöttö klo 11.23 Ei kommentteja:\nSuojelusenkeleitä kaikille teille ja meille!\nLähettänyt Yöttö klo 16.19 1 kommentti:\nKekkerit juhlittu: Suomi 94 v. ja Juhis 4 v. Sankari hävitti äänensä juhliessaan ja heräsi aamulla pienessä kuumeessa. Sitkeä lentsu ei hellitä otettaan vieläkään, hetken luulin sen jo luovuttaneen mutta ei sittenkään. Minä ja Juho kituutetaan puolikuntoisina jo ties monettako viikkoa. Kun ei tule kunnon kuumetta ja tautia, niin ei se tauti sitten myöskään lähde kunnolla pois. Onneksi ukki riensi potilaan seuraksi muutamaksi tunniksi, jottei minun sijaisena tarvinnut perua lupauksiani ja etsiä sijaiselle sijaista.\nJuhlan jälkeen arkikin maistuu taas entistä ihanammalle: on ilo popsia sitä tavallista aamupuuroa kaiken herkuttelun jälkeen :)\nJoulupuu on raakeennettuu, jouluuu ooon jooo-o oovella... Muutama vuosi sitten askartelin pihalle tiheän joulukuu- sen. Pohjana on kartiolle kieritetty verkko. Tähän kartioon kiinnitin kuusenoksia ohuella rautalangalla. Aloitin alareunasta ja etenin ylöspäin, kunnes latvaan lykkäsin nipun yhteen sidottuja havuja. Jouluvalojen tarkistus sisällä lämpimässä ja sitten vasta valot kuuseen (jotakin oppii, kun muutamana jouluna näprää pikkuruisia lamppuja pakkasessa paljain käsin). Kevättalvella kuivaneet havut takkaan ja kartio odottamaan seuraavaa joulua.\nEihän täytetä kaatopaikkoja kertakäyttöisillä joulukoristeilla?\nLähettänyt Yöttö klo 20.31 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Joulua, puutarhassa\nTunnelmointia ja odotusta\nJuhiksen synttärieväät on nyt suunniteltu ja tarvikkeet osteltu. Pakkaseen en viitsi leipoa, voin sitten pakastaa ne ylimääräiset herkut juhlien jälkeen. Siivousta aloiteltu työhuoneesta, keittiöstä ja makarista. Poikien huoneita ja olkkaria siivoillaan vasta maanantaina, kun niillä on taipumusta sotkeutua heti uudelleen. Tai isi ja pojat saavat siivota, mie pääsen koululle pakoon :)\nJouluverhot ja muut tekstiilit sain paikoilleen viikko sitten, joulukortitkin odottelevat postitusta. Lahjaostoksilla pitää vielä piipahtaa.\nNyt on hyvää aikaa suunnitella jouluherkkuja, nautiskella glögiä, kuunnella joululevyjä, poltella kynttilöitä, selailla joululehtiä ja neuloa viimeisiä lahjoja pukinkonttiin. Tunnelmallista lauantaita!\nLähettänyt Yöttö klo 16.54 1 kommentti:


Tietosuoja tulee huomioida kaikissa henkilötietoja sisältävissä järjestelmissä.\nSaat arvion tietosuojan tasosta ja tarvittavista kehityskohteista\nVarmistat että lakisääteinen velvollisuus tietosuojan riskiarvionnista on tehty\nSaat opastuksen ja vuoden käyttöoikeuden pilvipohjaiseen tietosuojan arviointityökaluun\nSpellpointin palveluihin kuuluu tietosuojan arviointipalvelu, jossa arvioidaan IT-järjestelmien ja palveluiden tietosuojariskejä. Tuloksena on tietosuojan arviointiraportti. Tietosuoja-arvioinnit ovat osoittautuneet tärkeiksi ja hyödyllisiksi välineiksi henkilötietojen käsittelytoimenpiteisiin liittyvien riskien ymmärtämiseen ja arviointiin.\nTietosuoja-arvioinnit auttavat organisaatiotasi arvioimaan nykyisten tai suunniteltujen toimenpiteiden tietosuojaan kohdistuvat vaikutukset. Vaatimustenmukaisuuden mittaaminen, riskien tunnistaminen ja vähentäminen, osoitusvelvollisuuden täyttäminen – tietosuoja-arviointi auttaa ymmärtämään organisaation laajuisesti tietosuojan nykytilan ja määrittelee listan tarvittavista seuraavista askeleista tärkeysjärjestyksessä.\nIdentiteetin- ja pääsynhallinta (Identity and Access Management, IAM) koostuu useista eri osa-alueista, joista tarkemmin alla.\nIdentiteetinhallintaa palveluna – IDaaS Osta huolettomasti ja helposti identiteetinhallintaa palveluna, käyttäjäkohtaisella kuukausimaksulla. LUE LISÄÄ\nTietosuoja – Tunnista ja vähennä tietosuojariskejä Tietosuoja tulee huomioida kaikissa henkilötietoja sisältävissä järjestelmissä. LUE LISÄÄ


Dr. Pauly-Bergweiler Blitz Riesling - Viinilinna\nDr. Pauly Bergweilerin vahvuus laaturieslingien tuottajana piilee sen viinitarhoissa; Erittäin huolellinen tarhojen hoito, tarkoituksellisen matalat satomäärät ja selektiivinen käsinpoiminta ovat laadun kulmakivi. Sadonkorjuun jälkeen rypäleet vinifioidaan lähellä tarhoja, aivan Bernkastelin kylän vieressä. Näin ehkäistään rypälemehun hapettuminen. Rypäleitä käsitellään hellävaroen ja luonnolliseen käymisprosessin puututaan mahdollisimman vähän, jotta jokaisen tarhan oma tyyli säilyy viinien maussa ja aromeissa. Kunkin tarhan rypäleet vinifioidaan erikseen pienissä terästankeissa, matalassa lämpötilassa. Dr. Pauly Bergweiler tuottaa rypäleitä 15 eri viinitarhalla, jotka sijaitsevat noin 20km alueella Braunebergin ja Erdenin kylien välimaastossa.\nVäri: Vaalea viherkeltainen\nMaku: Puolikuiva, hapokas, kypsän sitruksinen, viheromenainen, persikkainen, hunajameloninen, kevyen kukkainen, mausteinen.\nTuoksu: Raikas ja tuore tuoksu, jossa omenakotaa, sitrushedelmiä ja persikkaa.\nSaatavuus: Alko (524667)\nHinta: 10.48 €


attefallshus popular models\nSimplestcabins pientalot rakennetaan kahdeksan peruspilarin varaan. Jokaisen pilarin pitää kantaa 2400 kg (23,5kJ) kuorma. Perustusten määrä ja malli riippuu maaperästä ja sen kantavuudesta. Konsultoi ammattilaisen kanssa kun suunnittelet perustuksia.\nPerustuspilarien päälle asennetaan kaksi (2) kpl kyllästettyä puupalkkia. Perustusten suunnittelussa on otettava huomioon, että jokaisen vasan, jotka ovat perustuspilarien palkkien päällä on kannettava vähintään 200 cm²:n kuorma.\nJohtuen maaperien erilaisuudesta ja niihin vaadittavista erilaisista perustuksista, Simplestcabins pientalotoimituksen mukana ei ole vakiona perustusmateriaaleja.\nLattioissa on 150 mm paksu Parocin mineraalivilla eristys jonka lämmönjohtavuus on HH=0,036. Peruslattialevyt koostuvat tuulelta suojaavasta materiaalista ja tiheästä metalliverkosta joka toimii jyrsijöiden suojana. Sisäpuolelta lattialevyt ovat laminoituja.\nSisä- ja ulkoseinät\nUlkoseinät ovat lämpöeristettyjä 10 mm paksulla Parocin mineraalivillalla jonka lämmönjohtavuus on 0,036. Ulkopinnoitus on tehty kaksikerroksisesta tuuletetusta pystysuorasta laudasta ja tuulensuojamateriaalista. Sisäpuolelta levyt ovat pintakäsittelemättömiä OBS levyä.\nVäliseinien sisällä on Parocin mineraalivilla, väliseinäelementit ovat päällystettyjä pintakäsittelemättömillä OBS levyllä molemmin puolin.\nSeinien lämmöneristyksen paksuus voidaan helposti kasvattaa 150 mm:iin.\nIkkunat ovat ulospäin avautuvat tupla- tai kolminkertaisetlasitetut ja joiden lämmönläpäisyarvo on λ =0,76 E/m2K. Puitteiden ja karmien väri on valkoinen RAL 9010. Ovet – ulko-ovet ovat kokoa 905 2085 mm, U-arvo alkaen 0,8W/m2K. ASSA lukot. Väri: valkoinen RAL 9010. Ikkunat ja ovet on asennettu seinäelementteihin ja niissä on räystäspellit valmiina. 2300 mm leveä liukuovi asenetaan kokoonpanoon yhteydessä.\nSisäkatto ja katto\nSisäkattoelementeissä on Parocin 200 mm paksu mineraalivilla eritys jonka lämmönjohtavuus on λ=0,036. Ulkokattoelementin sisäpuoli on OBS levyä jossa on tuuletus ja tuulensuojamateriaali asennetuna. Sisäpuolen pintamateriaalina on OBS levy.\nTasakattoisissa pientaloissa sisäkattopaneelit ovat yhdessä ulkokattoelementin kanssa. Ulkokate ei sisälly toimituksen hintaan. Ulkokatteen voi tilata erikseen talotoimittajalta tai paikalliselta rautakauppiaalta.\nHarjakatto – kattotuolit kiinnitetään sisäkattoelementtien päälle ja päätylevyihin talon päissä. Kattotuolien päälle tulee harjakatto OBS levyistä. Räystäät ovat viimeisteltyä OBS levyä. Harjakattoisten pinetalojen toimitukseen kuuluu Planon bitumipalakatto.\nSadevesijärjestelmä kuuluu toimitukseen.\nKaton tippapelti sisältyy toimitukseen.\nsimplestcabins tekniset yksityiskohdat\nSimplestcabins pientalojen rakenne on tarkkaan harkittu ja ne on helppo koota. Pienoistalojen rakenne on lämpöeristetty ja ne soveltuvat ympärivuotiseen käyttöön. Talot voi liittää kunnallistekniikkaan. Ota yhteyttä kuntaasi tai paikalliseen myyjään.\nTästä lisätietoa ovista ja ikkunoista\nTerrace elements are not included in standard package. According to the plot plan you will be able to order terrace elements with dimensions 1200 x 3600 mm and 1200 x 2400 mm. Terrace elements are made of deep impregnated material and are covered with groove surface boards.\nAsennusohjeet ja oheistarvikkeet\nAsennuksessa tulee noudattaa hyvää laatua sekä työsuojeluohjeita. Pientalotoimituksen mukana tulevat kaikki asennuksessa vaadittavat kiinnitystarvikkeet (naulat, ruuvit, tulpat). Toimituksessa on yksityiskohtaiset asennusohjeet ja piirustukset. Guides are available in Swedish and English languages.\nSisätyöt – viimeistely, sähkö- ja vesi sekä lämmitys.\nSisätyöt eivätkä viimeistekymateriaalit kuulu pientalotoimitukseen. Kysy myyjältä tarjousta sisätöistä ja materiaaleista.\nVoit valita Simplescabinsin neljästä standardiväristä (katso alla). Pientalo voidaan toimittaa myös käsittelemättömällä puupinnalla.\nRuskeanpunainen RAL3011; Kerma RAL9001; Grafiitinmusta RAL9011; Royal Impregnation


Uusiutuvaa energiaa paikallisesti\nAlla oleva kuva on linkki Salolan tuulivoimapuistosta tehtyyn 3D-mallinnukseen. Mallinnuksen sisällä on mahdollista tarkastella tuulipuistoa eri paikoista alueen ympäristössä. Lisätietoa mallinnuksesta löytyy mallinnuksen info-painikkeesta.\nKehittyvä yhteiskunta tarvitsee yhä enemmän energiaa toimiakseen. Samalla ilmastonmuutoksen hillitseminen vaatii ripeitä toimenpiteitä. Noin 10 voimalan kokoinen tuulivoima puisto voidaan sen suunnittelun aloittamisesta ottaa tuotantoon 4-6 vuodessa, ja yksi nykyaikainen tuulivoimala tuottaa vuodessa sähköä noin 1500 omakotitalon vuotuisen energiatarpeen verran – käyttäen raaka-aineenaan puhdasta, ilmaista ja ehtymätöntä tuulta, joka ei saastuta luontoa. Salolan tuulivoimapuiston idea perustuu haluumme olla mukana toteuttamassa yhteisiä ilmastotavoitteita. Tuulivoima on markkinoilla haluttua; sekä teollisuus että yksityiset kuluttajat kysyvät uusiutuvan energian tuotannon perään. Salolassa paikalliset maanomistajat ovat kiinnostuneita hankealueen soveltuvuudesta tuulivoimalle. Alueella harrastetaan ahkerasti metsätaloutta, ja tuulivoima voisi sopia hyvin mukaan.\nSalolan tuulipuiston alueen soveltuvuutta tuulivoimalle tutkitaan suomalaisten asiantuntijoiden voimin.\nTuulivoimapuiston rakentamiseksi tarvitaan maankäyttö- ja rakennuslain mukainen tuulivoimaosayleiskaava. Kaavatyössä selvitetään lopullisesti tuulivoimaloiden lukumäärä ja koko sekä tuulivoimapuiston sisäinen sähkönsiirto ja rakentamisen kannalta tarpeellinen huoltotiestö. Kaavan etenemisestä ja sisällöstä päättää Jyväskylän kaupunki.\nSalolan hankkeessa toteutetaan ympäristövaikutusten arviointimenettely (YVA) kaavoituksen kanssa yhdistettynä menettelynä. Menettelyn yhteydessä tuotetaan lukuisia selvityksiä koskien muun muassa luonnonympäristöä, maisemaa ja rakennettua kulttuuriympäristöä. YVA-menettelyssä arvioidaan tuulivoimahankkeen toteuttamisen vaihtoehtoja, ja vaikutuksia verrataan tilanteeseen, jossa hanketta ei toteuteta.\nKaavoituksen aikana järjestetään tiedotus- ja kuulemistilaisuuksia paikallisväestölle ja kaikista asiasta kiinnostuneille. Seuraamme koronatilannetta ja järjestämme edellä mainitut tilaisuudet valtakunnallisia ja paikallisia suosituksia noudattaen. Tilaisuuksia voidaan järjestää tarvittaessa myös etänä verkon välityksellä.\nKaavoituksen jälkeen tuulivoimaloille ja tuulivoimapuiston sähköasemalle laaditaan yksityiskohtaiset piirustukset ja hankitaan rakennusluvat Jyväskylän kaupungilta.\nLisätietoa Salolan hankkeen kaavoituksesta ja YVA-menettelystä sekä viimeisimmät asiakirjat löydät osoitteesta: https://www.jyvaskyla.fi/kaavoitus/yleiskaavoitus/vireilla-olevat-yleiskaavat/salolan-tuulivoimapuisto\nSalolan tuulivoimahankkeen rakentamisajaksi arvioidaan 1–1,5 vuotta. Rakentamisen aikana alueen tiestöä parannetaan ja uutta tiestöä ja voimaloiden rakennuspaikkoja valmistellaan. Huoltotiestön ja voimaloiden rakentaminen vie talousmetsän pinta-alasta noin 2 %.\nTuulivoimalan käyttöikä on 25–30 vuotta. Käytön aikana tuulivoimaloita ohjataan ja valvotaan etänä. Myös pienten toimintahäiriöiden korjaaminen ja hälytysten tarkastus suoritetaan etävalvonnan avulla. Huoltohenkilöstöä käy tuulivoimapuistossa keskimäärin muutamia kertoja vuodessa suorittamassa määräaikaistarkastuksia ja -huoltoja. Huolto- ja tarkastuskäynneillä huoltohenkilöstö liikkuu yleensä pakettiautolla. Tuulivoimaloiden toiminnan aikana nostureita tai muuta raskasta kalustoa tarvitaan harvoin, keskimäärin 3–5 vuoden välein.\nKäytön jälkeen voimaloiden purkamisesta ja materiaalin kierrättämisestä vastaa puiston omistaja. Tuulivoimaloiden materiaalista yli 80 % voidaan kierrättää. Haitalliset jätteet, kuten lapojen epoksi- ja hartsimateriaalit, toimitetaan asianmukaiseen käsittelyyn.\nKäytön aikana tuulivoimala ei tuota päästöjä vesistöihin, maaperään tai ilmaan. Nykyaikainen tuulivoimala tuottaa vuodessa noin 25 GWh uusiutuvaa energiaa, mikä vastaa noin 1500 omakotitalon vuotuista energiatarvetta. Tuulivoima on tällä hetkellä kilpailukykyinen energiamuoto ja kaikki hankkeet toteutetaan Suomessa markkinaehtoisesti, ilman esimerkiksi tariffitukea.\nTulevaisuudessa tuulivoimatekniikan odotetaan kehittyvän entistä tehokkaammaksi ja ympäristöystävällisemmäksi.\nTuulivoimapuisto aiheuttaa maisemaansa muutoksia. Salolan tuulipuiston suunnittelun yksi lähtökohdista on ollut sijoittuminen harvaan-asutulle alueelle, joissa maisemavaikutukset ovat usein pienempiä. Käytön aikana lähiympäristöön muodostuu ääntä sekä välkkeitä, eli liikkuvia varjoja lapojen pyörimisestä. Nämä vaikutukset, kuten myös voimaloiden näkyvyys maisemassa, ovat etukäteen tarkasti ennustettavissa, käyttäen ympäristöministeriön ohjeistamia alalla vakiintuneita laskentatapoja. Salolan hankkeessa toteutetaan ympäristövaikutusten arviointimenettely, jossa riippumattomat, suomalaiset viranomaiset ja asiantuntijat tarkastelevat kriittisesti eri näkökulmista puiston vaikutuksia lukuisiin eri osa-alueisiin, muun muassa eliöstöön, maisemaan, aluetalouteen ja ilmastoon.\nSalolan tuulivoimapuisto tuotetaan kokonaan yksityisellä rahoituksella, ilman verovaroja. Kunta saa voimaloista kiinteistöverotuloja: esimerkiksi vuonna 2018 Simon kunnan 36 voimalaa toi 775 000 euron verotulot, ja Kristiinankaupungin 35 voimalaa toi 814 000 euron verotulot (Tuulivoimayhdistys ry). Koko Suomeen vuoden 2018 loppuun mennessä rakennettu tuulivoimatuotanto tuo kunnille elinkaarensa aikana yli 400 miljoonan euron kiinteistöverotulot. Edellä mainituilla kiinteistöveroprosenteilla Salolan tuulivoimapuiston tuottamat kiinteistöverotulot olisivat luokkaa 170 000 – 230 000 euroa vuodessa.\nVuoden 2018 loppuun mennessä rakennettu Suomen tuulivoimatuotanto loi kotimaassa työtä 55 800 henkilötyövuoden edestä koko 20-vuotisen elinkaarensa ajaksi (Tuulivoiman työllisyysvaikutukset, 2019). Tästä tuulivoimasektorin suorat työllisyysvaikutukset ovat 2 600 henkilötyövuotta, ja kerrannaisvaikutukset muille toimialoille 53 200 henkilötyövuotta. Voimalan käytön aikaisten työllisyysvaikutusten osuus kokonaishenkilötyövuosista on 72 %. Tuulivoima on vahvasti kasvava ala, ja sille on kysyntää: vuonna 2019 83 % suomalaisista oli tuulivoiman lisäämisen kannalla (Energia-asenteet, 2019). Salolan tuulivoimapuiston arvioidut työllisyysvaikutukset ovat noin 1 800 – 2 200 henkilötyövuotta. Suurin työllistävä vaikutus syntyy käytön aikana huoltotöistä sekä niiden synnyttämistä kerrannaisvaikutuksista.\nAjatuksen Salolan tuulivoiman hyödyntämisestä sai alueen pitkäaikainen maanomistaja Jukka Mäkitie. Jukka on vuosikaudet pitänyt Salolan palstaa hyvinhoidettuna talousmetsänä.\nHiljattain tapahtui kuitenkin takaisku: metsän runsaslukuinen hirvikanta söi istutetut taimet, pilaten näin suunnitellun metsän uudistamisen. Tapahtunut ei kuitenkaan lannistanut jo varttunutta metsämiestä, vaan sai Jukan miettimään muita metsänkäytön mahdollisuuksia.\nTämä johti keskusteluihin Etha Windin Staffan Asplundin kanssa, joka on vuodesta 2001 toiminut uusiutuvan energian toimialalla. Tehdyt alustavat selvitykset paljastivat, että Salolan alue saattaisi hyvin soveltua tuulivoimantuotantoon – yhä jatkuvan metsätalouden ohella. Tämä rohkaisi Jukan, Staffanin ja Tuukan (Jukan poika, ammatiltaan innovaatio- ja energiamurrostutkija) ryhtymään yrittäjiksi Salolan tuulivoiman rakentamiseksi, pyrkien näin edistämään puhtaan ja kotimaisen energian tuotantoa ja ilmastonmuutoksen torjuntaa Keski-Suomessa.\nEtha Wind ( https://www.ethawind.com/ ) toimii Salolan hankkeessa projektinkehityskonsulttina ja vastaa hankkeen teknistaloudellisista selvityksistä ja lupamenettelyn edistymisestä. Yhtenä Suomen johtavista tuulivoima-alan asiantuntijoista he varmistavat, että hanke on ympäristön, ihmisten ja talouden kannalta järkevä.\n”Kun tehdään tuulivoimaprojektia, on tärkeintä, että löydetään järkeviä alueita, minne tuulivoima sopii ilman rajanaapureden häiritsemistä,” kertoo Etha Windin toimitusjohtaja Staffan Asplund. ”On myös tärkeää, että alue on teknisesti sopiva tuulivoimarakentamiseen. Salolan alue on mahdollisesti sopiva tuulivoimakäyttöön, mutta se selviää vasta, kun ympäristöselvitykset ja kaavoitusprosessi on viety loppuun.”\nTuulivoimapuiston koko elinkaari – suunnittelu, rakentaminen, käyttö ja purku – työllistävät kotimaista työvoimaa. Tuulipuiston suorien työllisyysvaikutusten, kuten voimaloiden valmistuksen ja huollon, lisäksi myös muut alat työllistyvät, esimerkkeinä logistiikka, hankealueen infrastruktuurin ylläpito ja paikallinen majoitus- ja ravintolatoiminta. Vuoden 2018 loppuun mennessä rakennettu Suomen tuulivoimatuotanto loi kotimaassa työtä 55 800 henkilötyövuoden edestä koko 20-vuotisen elinkaarensa ajaksi (Tuulivoiman työllisyysvaikutukset, 2019). Tästä tuulivoimasektorin suorat työllisyysvaikutukset ovat 2 600 henkilötyövuotta, ja kerrannaisvaikutukset muille toimialoille 53 200 henkilötyövuotta.\nTuulivoimalan purkaminen ja perustusten maisemointi ovat voimalan omistajan vastuulla. Vanha voimala voidaan myydä kunnostettavaksi käyttöön muualle, tai sen osat voidaan yli 80 prosenttisesti kierrättää. Voimalan alue on valmiin tiestön ja sähkönsiirtoinfrastruktuurin vuoksi houkutteleva tuleville tuulivoimatoimijoille, jotka myös huolehtivat vanhojen voimaloiden purkamisesta, mikäli omistaja ei siihen kykene.\nCopyright © 2022 Salolan Tuulipuisto


11.03.2019 / Välillä Vilppula–Tampere asema\n11.03.2019 Ensimmäinen junamatka, Vilppulasta Tampereelle. Ajankohta joskus 78-79, muistelisin että Porkkanaan piti tyytyä, vaikka samaan aikaan asemalla hyrskytteli myös massiivinen Dr12...editoitu, vinkkien perusteella sininen vaunu ja ilmeisesti se Hurun vetämä juna, vaununa CEit.\nVälillä: Vilppula–Tampere asema\nLisätty: 11.03.2019 21:31\n11.03.2019 21:39 Olli Aalto: Oikealla ikkunan alla pilkistävä saksalaisvaunumallinen patterikotelo sekä vihertävä penkinpäällyskangas ja niskatyyny ovat yhdistelmä, joka viittaa enemmänkin siniseen vaunuun. Vihreydestä ei kuitenkaan tämän kuvan tapauksessa voi mennä takuuseen värien olemattomuuden takia. Porkkanoissa oli kanavoitu ilmalämmitys, jonka hajottimet sijaitsivat alhaalla lattiatasossa kotelon ollessa samaa korkeusluokkaa kuin IC-vaunujen sähköpatterikotelot nykyään ovat. Lisäksi niskatuki oli Dm9-kalustossa huputettu valkoisella kankaalla, mutta Dm8-kaluston toisessa luokassa esiintyi toisaalta tuollaisia sinivaunumallisia istuimia niskatyynyin. Vorgin kuvissa ne ovat kuitenkin sinisiä tai harmaita verhoukseltaan. Vihreää kangasta on varmuudella ollut ainakin CEit-sarjan 2. luokassa. Näiden kalustojen aikakautta elämässään eläneet saavat mielellään täydentää vastaustani.\n(Käyttäjä muokannut 11.03.19 21:48)\n11.03.2019 21:42 Tommi K Hakala: No hyvä että jotain selvyyttä tulee, tuosta reissusta on vain hämäriä kuvia ja seuraavat junamatkat olivat 2009, joten hieman on sinisten vaunujen aika jäänyt pimentoon.\n11.03.2019 21:52 Olli Aalto: Kuvissa http://vaunut.org/kuva/79214 ja http://vaunut.org/kuva/58532 näkyy hyvin, miten tämän kuvan mukainen korkea ja kapea patterikotelo puuttuu kummassakin porkkanasarjassa.


Hallenbad Hemmingen: läheiset hotellit, valokuvat, osoite, Saksa kartta, lähellä, varaus\nHallenbad Hemmingen (Saksa)\nOsoite: Hohe Bünte 6, Hemmingen\nPuhelin 1: (0511) 42 48 45\nBudjetti-tyylinen Landhaus Artischocke-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Etäisyys keskustasta autolla on 4 minuuttia, ja hotellin sijainti on Dorfstraße 3Lue lisää0, koillis-Hemmingen, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että Langenhagen-lentokentän etäisyys hotellista on 16 km . Matka vie autolla noin 32 minuuttia.Piilota teksti\nBudjetti-tyylinen Hotel Westerfeld-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Baari, sanomalehdet, Savuttomat huoneet, Pesula, Ilmainen pysäköinti.Etäisyys keskustasta Lue lisääjalan on 12 minuuttia, ja hotellin sijainti on Berliner Str. 4, koillis-Hemmingen, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Hotel Westerfeld-hotellissa on 37 huonetta. Huoneiden hinnat alkavat summasta 49 euroa, mutta voit tehdä huonevalintasi kaikkien eri kategorioiden välillä total-tyypistä huonetyyppiin Double. Terassi on mukava lisä hotellin palveluihin. Hotelli on osa T2-ketjua.Matka lentokentälle (Langenhagen) kestää autolla noin 31 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 15 km ).Laajakaista-Internet-yhteys on saatavilla hotellissa.Käytännön tietoa:Hotellissa on maksullinen pysäköinti.Piilota teksti\nBudjetti-tyylinen Aparthotel Berlin kuuluu kolme tähteä-kategoriaan, ja se on varustettu kaikilla mukavuuksilla: Huonepalvelu, 24h vastaanotto, Savuttomat huoneet, Pesula, Ilmainen pysäköinti, TeleviLue lisääsio.Etäisyys keskustasta jalan on 11 minuuttia, ja hotellin sijainti on Göttinger Landstraße 60, pohjoinen-Hemmingen, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Aparthotel Berlin-hotellissa on 21 huonetta. Huoneiden hinnat alkavat summasta 62 euroa, mutta voit tehdä huonevalintasi kaikkien eri kategorioiden välillä total-tyypistä huonetyyppiin Apartment. Matka lentokentälle (Langenhagen) kestää autolla noin 31 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 15 km ).Pyörätuoliystävällisyys on mukava lisä hotellin palveluihin. Laajakaista-Internet-yhteys on saatavilla hotellissa.Käytännön tietoa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.Piilota teksti\nSijaintina on Göttingerland Str.100, koillis-Hemmingen, ja etäisyys keskustasta jalan vain 8 minuuttia.Hotelli (Hemmingen) on budjetti-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kolme tähteä-kategoriaan. HotelliLue lisää tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. n.a..Matka lentokentälle (Langenhagen) kestää autolla noin 32 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 16 km ).Piilota teksti\nPension Leipziger Hof (Hannover) tarjoaa kaikki ne palvelut, joita voi odottaa tässä kaupungissa sijaitsevalta kaksi tähteä-kategorian hotellilta - mm. n.a.. Hotelli on budjetti-tyylinen.Sijaintina onLue lisää Küsterstr.2, kaakkois-Hannover, ja etäisyys keskustasta autolla vain 8 minuuttia.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että Langenhagen-lentokentän etäisyys hotellista on 14 km . Matka vie autolla noin 29 minuuttia.Piilota teksti


Outokumpu ei kiistä syytöksiä – Finnwatchin mukaan yhtiö vie ”keskustelua sen yritysvastuuongelmista sivuraiteille” | Tekniikkatalous\nOutokumpu ei kiistä syytöksiä – Finnwatchin mukaan yhtiö vie ”keskustelua sen yritysvastuuongelmista sivuraiteille”\nRosa Lampela, 23.2.2021 11:14 |päivitetty 23.2.2021 14:27\nVastuullista terästä? Raportin mukaan Outokummun Tornion terästehdas on vuosina 2016-2019 ostanut yritysvastuukohuissa ryvettyneeltä brasilialaiselta Valelta 3 200 tonnia ferronikkeliä. Koko konserni on ostanut Valelta yli 33 000 tonnia ferronikkeliä näinä vuosina. PEKKA KARHUNEN/KL\nOutokumpu julkaisi tänään tiedotteen, jonka mukaan se ”ei käytä rautamalmia ruostumattoman teräksen tuotannossa eikä yhtiöllä ole kytköksiä raportissa mainittuihin brasilialaisiin rautamalmikaivoksiin”.\nRaportissa ei kuitenkaan käsitellä rautamalmin vaan ferronikkelin tuotannon ongelmia.\nRaportin julkaisseen Finnwatchin mielestä yhtiö vie ”keskustelua sen yritysvastuuongelmista sivuraiteille”. Järjestö sanoo Outokummun irtisanoutumisen raportissa mainituista rautamalmikaivoksista olevan ”täysin merkityksetöntä”.\nOutokummun vastuullisuudesta vastaava johtaja Juha Erkkilä ei Tekniikka&Talouden haastattelussa maanantaina kysyttäessä ilmaissut, että raportti sisältäisi virheellisiä väittämiä.\nVastauksessaan Finnwatchille Outokumpu myöntää, että ”Raportissanne mainittu brasilialainen yhtiö toimittaa ferronikkeliä, joka on olennainen seosaine tiettyjen ruostumattoman teräslajien valmistuksessa”.\nYhtiö sanoo, että sen ulkopuolisilta toimittajilta hankkima ferronikkeli muodostaa osan nikkelistä ruostumattoman teräksen tuotannossa. Kuten Finnwatchin raportissakin kerrottiin, yhtiö on voinut pienentää ferronikkelin käyttöä kierrätysmetallien käytön myötä.\nOutokummun mukaan sillä ei ole ”mitään kytköksiä raportissa viitattuihin rautamalmikaivoksiin, joissa oli suuret onnettomuudet 2015 ja 2019”.\nRaportti ei kuitenkaan keskity näihin. Ne ovat vain esimerkkejä ”yritysvastuukohusta toiseen” kulkeneen Valen toiminnasta. Finnwatchin raportin mukaan Valen erilaisten kaivosten yhteyteen rakentamat padot Brasiliassa ovat aiheuttaneet mittavia vahinkoja ja ihmisuhreja.\n”Vuonna 2015 Valen ja BHP Billitonin yhteisomistuksessa olevan Samarcon rikastuspato murtui aiheuttaen ympäristökatastrofin ja 19 ihmisen kuoleman. Tammikuussa vuonna 2019 toinen Valen pato romahti Brumadinhon kaupungissa Brasiliassa aiheuttaen arviolta 270 ihmisen kuoleman”, raportissa kerrotaan.\nTekniikka&Talous ei onnistunut tavoittamaan Outokummun viestintää kommentoimaan yhtiön tiedottamista tämän jutun kirjoittamisen yhteydessä.\nPäivitetty otsikkoa 23.2. klo 14.27: Sana ”valtionyhtiö” muutettiin sanaksi ”yhtiö”.