Kolme suosikkia yli muiden - MM-turnaus alkaa\nKoti Ennakot Kolme suosikkia yli muiden – MM-turnaus alkaa\nSnookerin MM-turnaus 2019 alkaa lauantaina! Mukana on 32 pelaajaa, joista 16 pääsi pääsarjaan suoraan ja 16 karsintojen kautta. Reilut pari viikkoa kestävä turnaus tarjoaa ammattilaiskiertueen pisimmät ottelut, ja urakan päätteeksi joku 32 pelaajasta kruunaa kautensa maailmanmestaruuteen.\nKetkä sitten ovat suurimmat suosikit? FinnSnooker esittää ohessa näkemyksensä. Lista on laadittu yhdistämällä FinnSnookerin vakiokirjoittajien itsenäisesti laatimat listat. Käsittelemme ainoastaan sijoitettuja pelaajia, joiden joukosta mestari todennäköisesti löytyy. Järjestys on laadittu ennen kuin karsitut on arvottu kaavioon, eli arpaonnea karsinnat selvittäneiden pelaajien suhteen ei ole huomioitu.\nSuurimmat suosikit erottuvat selvästi, mutta kärjen jälkeen saatamme nostaa hieman yllättäviäkin nimiä. Tasainen sijoitus listoilla onkin saattanut tuottaa paremman lopputuloksen kuin suurempi vaihteluväli sijoituksissa. Miltä oma järjestyksesi näyttäisi?\n15. Crucible-esiintyminen, paras suoritus mestaruus (2010)\nViime vuonna 1. kierros (Neil Roberton – Robert Milkins 5-10)\nKauden paras suoritus 3 turnausvoittoa (Riga Masters, Welsh Open, China Open)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 590 500 puntaa (1.)\nAvausvastustaja Michael Georgiou\nVuosi sitten epäiltiin, olisivatko Neil Robertsonin parhaat vuodet jo takana. Australialainen oli tippunut rankingn kärkisijoilta kahden totuttua heikomman kauden jälkeen kymmenennen sijan paikkeille ja ikääkin alkoi jo olla. Nyt Robertson on kuitenkin pelannut todennäköisesti uransa parhaan kauden, ja hän on FinnSnookerin ykkössuosikki MM-turnaukseen.\nRobertson otti uransa ensimmäisen turnausvoiton vuonna 2006. Sen jälkeen hän on jokaisena kalenterivuotena voittanut jonkun turnauksen, jossa on ollut jaossa rankingpisteitä. Maailmanmestaruuden lisäksi vyöltä löytyy muun muassa UK Championshipin ja Mastersin voitot, ensin mainittu vieläpä kaksi kertaa, ja vaikka mitä muuta. Kenties hieman yllättäen MM-finaaleja on vain yksi, mutta siitä tulikin voitto.\nRobertsonin kausi on ollut maaginen. Kolmen turnausvoiton lisäksi hän on kolmesti hävinnyt finaalissa, ja MM-turnaukseen hän saapuu neljän peräkkäisen finaalipaikan saattelemana. Australialainen voitti heti kauden ensimmäisen turnauksen, ja meno on jatkunut vahvana sen jälkeenkin. Syksyllä tuli kenties hieman heikompi vaihe, mutta se on jo historiaa.\nKolmena peräkkäisenä vuotena viimeistään MM-turnauksen toisella kierroksella hävinnyt Robertson on pelannut jo pitkään vahvasti, ja hän lienee turnauksen suurin suosikki. Hänet voittaakseen on pelattava erinomaista peliä.\nListallamme seuraavana oleva pelaaja on kuitenkin kohdannut Robertsonin tällä kaudella kolme kertaa ja voittanut joka kerta. Hän on aiheuttanut Robertsonin kolmesta finaalitappiosta kaksi.\n27. Crucible-esiintyminen, paras suoritus mestaruus (2001, 2004, 2008, 2012, 2013)\nViime vuonna 2. kierros (Ronnie O’Sullivan – Ali Carter 9-13)\nKauden paras suoritus 3 turnausvoittoa (UK Championship, Players Championship, Tour Championship), 2 kutsuturnausvoittoa (Shanghai Masters, Champion of Champions)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 503 500 puntaa (2.)\nAvausvastustaja James Cahill\nViisinkertainen maailmanmestari Ronnie O’Sullivan on tälläkin kaudella pelannut harvakseltaan, mutta kun hän on pelannut, tulosta on tullut. O’Sullivan on tällä kaudella osallistunut kymmeneen turnaukseen, voittanut niistä viisi ja ollut vielä kahdessa toinen. MM-turnaukseen hän saapuu voitettuaan kaksi edellistä pelaamaansa turnausta.\nO’Sullivan on pelannut maailmanluokan snookeria toistuvasti. Kenties vielä vakuuttavampaa on se, että hän on kyennyt etenemään pitkälle myös silloin, kun peli ei ole ollut hänen parastaan. Voittojensa ansiosta hän nousi ensimmäistä kertaa rankingin ykköseksi sitten vuoden 2010, mikä on aikamoinen saavutus muita huippuja selvästi kevyempi pelitahti huomioiden. Kauteen on mahtunut myös uran tuhannes satanen.\n43-vuotias O’Sullivan on kyennyt olemaan ällistyttävän pitkään huipulla, eikä loppua näy. O’Sullivan lienee parhaimmillaan nykyammattilaisista paras, ja hänen parhaita otteitaan on tällä kaudella nähty usein. Vielä vuosikymmen sitten kovin moni tuskin uskoi viisinkertaisen maailmanmestarin olevan 43-vuotiaana tällä tasolla, mutta elävä legenda on vuosi toisensa jälkeen hiljentänyt epäilijät.\nOn kuitenkin todettava, ettei O’Sullivan ole sitten vuonna 2014 saavuttamansa edellisen MM-finaalipaikan jälkeen ollut Cruciblessa parhaimmillaan. Hän ei ole kyennyt ylläpitämään tasoaan läpi pitkän turnauksen pitkien otteluiden, vaan jossain vaiheessa henkinen kantti on pettänyt. Noin kuukausi sitten O’Sullivan kuitenkin voitti pitkistä otteluista koostuneen Tour Championshipin, mutta MM-turnaus on vielä selvästi pidempi.\nParhaimmillaan O’Sullivan on kuitenkin lähes mahdoton voitettava. Siitä huolimatta listan seuraava pelaaja on voittanut kaksi kaksikon tämän kauden kolmesta keskinäisestä ottelusta, ja keskinäisissä otteluissa kautta aikojen (Championship League edeltäjineen jätettynä huomiotta) O’Sullivan johtaa häntä vain 10-9.\n10. Crucible-esiintyminen, paras suoritus finaalipaikka (2011)\nViime vuonna puolivälieräpaikka (Judd Trump – John Higgins 12-13)\nKauden paras suoritus 2 turnausvoittoa (Northern Ireland Open, World Grand Prix), kutsuturnausvoitto (Masters)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 352 000 (4.)\nAvausvastustaja Thepchaiya Un-Nooh\nMyös Judd Trump on ehdottomasti nostettava yhdeksi MM-turnauksen suurimmista suosikeista. Kärkikolmikko erottuukin selvästi muista, nämä kolme pelaajaa ovat olleet viime aikojen parhaimmisto.\nTrump on pelannut kauden aikana kolme kertaa finaalissa ja voittanut ne kaikki. Hän onkin pelannut parhaimmillaan äärimmäisen hyvää snookeria ja pystynyt siihen, mihin vain harva pystyy: voittamaan O’Sullivanin ylivoimaisesti. Mastersin finaali nimittäin päättyi Trumpin 10-4-voittoon. O’Sullivan sai kahdesta finaalitappiostaan revanssin Tour Championshipissa, jonka välierissä hän nousi 2-6-tappiosta 10-9-voittoon viimeisellä mustalla. On kuitenkin huomionarvoista, kuinka O’Sullivanin kohtaaminen on saanut Trumpin usein esittämään parastaan.\nÄärimmäisen hyvän snookerin vastapainoksi Trumpin huippuvire on useita kertoja kadonnut yhden yön aikana ja seuraavana päivänä otteet ovat olleet selvästi heikompia. Niinä kertoina, kun peli ei ole kulkenut, turhautuminen on usein näkynyt silmiinpistävästi. Kukaan ei pysty pelaamaan parhaimmillaan koko ajan, mutta Trumpin tapauksessa hyvien ja huonojen päivien ero on ollut liian suuri ja tietynlainen tasaisuus on puuttunut. Yksi huono päivä voi tiputtaa hänet MM-turnauksesta.\nTrumpia on joskus pidetty ylimielisenä. Maineen saamiseen on varmasti vaikuttanut se, kuinka hän on usein vaikuttanut turhautuvan pelin sujuessa tavallista heikommin. Silloin, kun pussitukset eivät ole onnistuneet totutun vahvasti, Trump ei ole aina jaksanut vääntää nihkeämpiä eriä, mikä on saattanut saada hänet vaikuttamaan laiskalta. Maineeseen vaikuttaa varmasti myös kahden vuoden takainen MM-turnaus, jonka alla Trump laukoi olevansa kenties suurin suosikki, mutta jossa tappio tuli jo ensimmäisellä kierroksella Rory McLeodia – joka nyt kaksi vuotta myöhemmin on tippumassa Main Tourilta – vastaan. Toivon mukaan Trump on ottanut tapauksesta opikseen.\nTrump on voittanut urallaan vaikka mitä, mutta maailmanmestaruus häneltä vielä puuttuu. Aikaa sen voittamiseen on kuitenkin vielä runsaasti, kuten esimerkiksi O’Sullivan on osoittanut. Taitojensa puolesta hän pystyy paikkaamaan puutteen vaikka jo tänä vuonna, ja hän on kiistatta yksi suurimmista suosikeista.\n14. Crucible-esiintyminen, paras suoritus finaalipaikka (2013)\nViime vuonna välieräpaikka (Barry Hawkins – Mark Williams 15-17)\nKauden paras suoritus 2 välieräpaikkaa (World Open, World Grand Prix), kutsuturnauksen finaalipaikka (Shanghai Masters)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 127 000 puntaa (13.)\nAvausvastustaja Li Hang\nMM-turnausten erikoismiehen Barry Hawkinsin kausi ei ole kenties sujunut odotetusti, mutta vuosi sitten tilanne oli sama, ja hän esitti siitä huolimatta Cruciblessa kauden parastaan. Kuuden viime kauden MM-saldo on komea: finaalipaikka, neljä välieräpaikkaa ja yksi puolivälieräpaikka. Viime kaudella toinen finaalipaikka oli lähellä, mutta välieräottelu päättyi niukkaan tappioon.\nHawkins on siis esittänyt vuosi toisensa jälkeen vahvoja otteita Cruciblessa. Tämä kausi lienee toistaiseksi ollut pieni pettymys. Englantilainen on silloin tällöin pelannut erinomaista snookeria, esimerkiksi Shanghai Mastersissa, jonka finaalissa O’Sullivan nousi lopulta 11-9-voittoon. Toisaalta hän on yllättävän usein hävinnyt vastustajalle, joka rankingissa on kaukana hänen takanaan. Turnauksissa, joihin kaikki 128 pelaajaa ottavat osaa, Hawkins on kuusi kertaa tippunut viimeistään toisella kierroksella.\nOn selvää, että menestyäkseen tässä turnauksessa Hawkinsin on parannettava viime aikojen otteistaan. Cruciblessa hän kuitenkin viihtyy, ja tässä turnauksessa hän on usein esittänyt parastaan. Kaaviokaan ei sijoitettujen osalta ole vaikein mahdollinen. Hawkinsilla on siis jälleen kerran täydet mahdollisuudet esimerkiksi välieräpaikkaan.\n13. Crucible-esiintyminen, paras suoritus maailmanmestaruus (2015)\nViime vuonna 1. kierros (Stuart Bingham – Jack Lisowski 7-10)\nKauden paras suoritus 2 turnausvoittoa (English Open, Gibraltar Open)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 260 000 puntaa (6.)\nAvausvastustaja Graeme Dott\nStuart Bingham on kauden edetessä päässyt hyvään vireeseen. Hän on edennyt toistuvasti puolivälieriin tai pidemmälle, mahtuupa kauteen kaksi turnausvoittoakin. MM-karsintoja edeltäneessä China Openissa Bingham pelasi ensimmäiset kierrokset vahvasti ja hävisi puolivälieränsä viimeisellä mustalla.\nMaailmanmestaruutensa jälkeen Bingham on kolmen kauden aikana voittanut MM-turnauksessa vain yhden ottelun. Arpa on tosin ollut kaikkea muuta kuin suosiollinen, ja avausvastustajat ovat joka kerta olleet kovia nimiä. Nyt englantilaisen kausi on kuitenkin sujunut selvästi paremmin kuin esimerkiksi vuosi sitten.\nVoiko Bingham voittaa turnauksen? Jos suurimpien suosikeiden ulkopuolelta pitäisi nimetä potentiaalinen yllättäjä, Bingham voisi olla se. Hän on pelannut vahvasti läpi kauden ja pääsee MM-turnaukseen hyvässä vireessä. Lisäksi Binghamin puoli kaaviosta on sijoitettujen pelaajien osalta toista puolta helpompi. Suurimpiin suosikkeihin hän ei kuitenkaan missään nimessä lukeudu. Bingham on voittanut rankingin terävimmän kärjen pelaajia vain pari kertaa kauden aikana, ja maailmanmestaruus todennäköisesti vaatisi kolmen huippuluokan vastustajan kaatamista.\n13. Crucible-esiintyminen, paras suoritus välieräpaikka (2009)\nViime vuonna puolivälieräpaikka (Mark Allen – Kyren Wilson 6-13)\nKauden paras suoritus 2 turnausvoittoa (International Championship, Scottish Open)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 434 000 puntaa (3.)\nAvausvastustaja Zhou Yuelong\nMark Allen oli alkukauden paras pelaaja. Hän oli loppuvuonna 2018 viiden viikon sisällä kolme kertaa finaalissa ja voitti niistä kaksi. Paitsi että tulokset olivat vahvoja, pelikin sujui erinomaisesti ja Allen pelasi todennäköisesti uransa parasta snookeria. Vuoden vaihduttua vahvat ottelut ovat jääneet yksittäisiksi, jolloin tuloksetkin ovat olleet selvästi heikompia.\nAllen ei myöskään ole viihtynyt Cruciblessa erityisen hyvin. Hän on jo pitkään ollut rankingin 16 parhaan joukossa ja suuren osan ajasta vieläpä kahdeksan parhaan sakissa, mutta siitä huolimatta hän oli ennen viime vuoden puolivälieräänsä hävinnyt kuusi kertaa peräkkäin viimeistään toisella kierroksella. Hän ei yksinkertaisesti ole saanut itsestään parastaan irti legendaarisella areenalla.\nVoidakseen taistella mestaruudesta Allenin on löydettävä syksyn vireensä. Silloin hän pelasi tasolla, johon useimmilla pelaajilla ei ollut asiaa. Allen esimerkiksi voitti ykkössuosikiksi nostamamme Neil Robertsonin kolme kertaa noin kuukauden sisällä. Kaksikon neljännessä kohtaamisessa noin kuukausi sitten Robertson vei voiton.\n7. Kyren Wilson\n5. Crucible-esiintyminen, paras suoritus välieräpaikka (2018)\nViime vuonna välieräpaikka (Kyren Wilson – John Higgins 13-17)\nKauden paras suoritus 2 turnausvoittoa (Paul Hunter Classic, German Masters)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 221 500 puntaa (8.)\nAvausvastustaja Scott Donaldson\nSijoitetuista pelaajista toiseksi nuorin, Kyren Wilson, on viihtynyt Cruciblessa varsin hyvin. Hän on päässyt MM-turnauksen pääsarjaan neljä kertaa, ja saldo on komea: välieräpaikka, kaksi puolivälieräpaikkaa ja kerran tappio avauskierroksella.\nWilsonin kausi on ollut hyvä. Hän on edennyt melko varmasti jatkoon ensimmäisiltä kierroksilta ja ottanut pari turnausvoittoakin. Kenties parastaan hän esitti Champion of Championsissa, jossa hän kaatoi Allenin tämän ollessa parhaassa vireessään ja pakotti finaalissa O’Sullivanin katkaisufreimiin.\nWilson on lyhyellä urallaan edennyt jo MM-välieriin ja Mastersin finaaliin. Hän ei selvästikään kaihda suuria näyttämöitä, ja hän on tullut huipulle jäädäkseen. Seuraava askel eteenpäin olisi MM-finaaliin eteneminen, mutta sen aika ei varmaankaan ole vielä tänä vuonna. Viime vuoden välieräpaikan toistaminen on kuitenkin täysin mahdollista.\n25. Crucible-esiintyminen, paras suoritus mestaruus (1998, 2007, 2009, 2011)\nViime vuonna finaalipaikka (John Higgins – Mark Williams 16-18)\nKauden paras suoritus finaalipaikka (China Championship)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 146 000 puntaa (11.)\nAvausvastustaja Mark Davis\nKahdesti peräkkäin MM-finaalin hävinnyt John Higgins avasi kautensa erinomaisesti etenemällä syyskuussa China Championshipin finaaliin. Sen jälkeen onkin ollut vaikeampaa, mutta MM-turnauksen lähestyessä Higgins on vaikuttanut pääsevän parempaan vireeseen. Kokonaisuutena kausi on kuitenkin ollut odotuksia heikompi, ja ilman China Championshipin finaalipaikkaa sitä voisi luonnehtia erittäin vaisuksi.\nKukapa olisi kahtena viime vuotena uskonut Higginsin etenevän MM-finaaliin? Finaalipaikat eivät missään nimessä johtuneet arpaonnesta, vaan Higgins kaatoi kovia nimiä, muun muassa Trumpin, Allenin, Wilsonin (molempina vuosina) sekä Hawkinsin, ja pääsi molemmissa finaaleissa parin erän päähän mestaruudesta. Higgins yksinkertaisesti pelasi MM-turnauksissa kautensa parasta snookeria ja pääsi lähelle uransa viidettä mestaruutta.\nTämä konkari jos kuka siis hallitsee Cruciblen metkut. Seitsemän finaalipaikkaa on esimerkiksi yksi enemmän kuin O’Sullivanilla, vaikka mestaruuksia onkin yksi vähemmän. Tämä kausi on sujunut niin kehnosti, että finaalipaikka olisi vielä suurempi yllätys kuin edellisinä kausina, mutta toisaalta vuoden vaihduttua merkkejä paremmasta on silloin tällöin alkanut näkyä. Higgins saattaakin olla turnauksen potentiaalinen musta hevonen, jonka pelivirettä on vaikea arvioida ennen kuin hänet nähdään tositoimissa.\n15. Crucible-esiintyminen, paras suoritus mestaruus (2014, 2016, 2017)\nViime vuonna 1. kierros (Mark Selby – Joe Perry 4-10)\nKauden paras suoritus turnausvoitto (China Championship)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 266 500 puntaa (5.)\nAvausvastustaja Zhao Xintong\nKolminkertainen maailmanmestari Mark Selby putosi aiemmin keväällä pitkästä aikaa rankingin ykköspaikalta. Hänen kautensa on China Championshipin voitosta huolimatta ollut Selbyn omaan tasoon nähden selvä pettymys. Syksyllä nähtiin silloin tällöin vanhaa kunnon Selbyä, mutta vielä useammin on nähty aikaisia tappioita.\nSelbyn alavireestä paljon kertoo se, ettei hän ole kyennyt tällä kaudella voittamaan yhtäkään kolmesta suurimmasta suosikista – Robertsonia, O’Sullivania tai Trumpia – muualla kuin Championship Leaguen merkityksettömissä miniotteluissa. Kolminkertainen maailmanmestari on kohdannut tällä kaudella kuusi kertaa jonkun kolmikosta, ja tulos on aina ollut tappio. Muita top 16 -pelaajia vastaankaan otteluvoittoja ei ole kolmea enempää.\nSelbyn vire ei siis missään nimessä ole ollut totutun hyvä. Joinakin vuosina hän on kyennyt etenemään MM-turnauksessa pitkälle pelaamatta parastaan, mutta tänä vuonna siihen on vaikea uskoa. Selbyn eduksi on kuitenkin mainittava, että hän on tottunut pelaamaan Cruciblessa ja tulostakin on tullut. Joitakin nuorempia ja kokemattomampia pelaajia vastaan se voi olla merkittävä etu.\n21. Crucible-esiintyminen, paras suoritus mestaruus (2000, 2003, 2018)\nViime vuonna maailmanmestaruus\nKauden paras suoritus turnausvoitto (World Open)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 248 500 puntaa (7.)\nAvausvastustaja Martin Gould\nMark Williams yllätti viime vuonna itsensäkin ottamalla uransa kolmannen maailmanmestaruuden. Harva uskoi silloin hänen siihen pystyvän, ja harva uskoo mestaruuteen tälläkään kertaa. Walesilainen päässeekin turnaukseen ilman suuria paineita ja voi suhtautua otteluihinsa tyylinsä mukaisesti rennon letkeästi.\nViime kaudella Williams oli erittäin tasainen ja eteni peräti kymmenen kertaa rankingturnauksissa puolivälieriin ottaen maailmanmestaruuden ohella pari muutakin turnausvoittoa. Tällä kaudella vastaava tasaisuus on puuttunut, joskin turnauksiakin on jäänyt väliin totuttua enemmän. Alkukaudella tuli toki World Openin voitto, mutta sen jälkeen tulokset ovat olleet heikkoja, eikä esimerkiksi voittoja top 16 -vastustajista ole tullut yhden yhtä.\nWilliams pääsee nauttimaan hallitsevana maailmanmestarina pelaamisesta. Hän on kaavion kevyemmällä puolikkaalla, ja hän voi hyvin voittaa pari ottelua. Maailmanmestaruudesta taisteleminen vaatisi kuitenkin parempaa peliä kuin häneltä on tällä kaudella nähty. Kokeneen walesilaisen olisi löydettävä vuoden takainen vireensä, jota ei ole koko kauden aikana näkynyt.\n4. Crucible-esiintyminen, paras suoritus 1. kierros (2012, 2017, 2018)\nViime vuonna 1. kierros (Luca Brecel – Ricky Walden 6-10)\nKauden paras suoritus välieräpaikka (China Open)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 95 500 puntaa (18.)\nAvausvastustaja Gary Wilson\nSyksyllä 2017 läpimurtonsa tehneen Luca Brecelin vuosi 2018 sujui surkeasti, mutta vuoden vaihduttua merkkejä paremmasta on alkanut näkyä. Huhtikuun alussa China Openissa hän oli ainoa pelaaja, joka kykeni haastamaan Robertsonin, mutta välierän kunniakas taistelu päättyi 7-10-tappioon.\nDebyyttikaudellaan vain 17-vuotiaana Crucibleen päässyt belgialainen ei ole onnistunut voittamaan MM-turnauksen pääsarjassa vielä yhtään ottelua. Jokainen tappio tekee avausvoiton ottamisesta entistä vaikeampaa, mutta Brecelin ajoittaiset väläytykset ja China Openin hyvät otteet huomioiden tänä vuonna voisi olla aika katkaista putki. Kovin pitkälle etenemiseen on kuitenkin vaikea uskoa.\n13. Crucible-esiintyminen, paras suoritus finaalipaikka (2016)\nViime vuonna puolivälieräpaikka (Ding Junhui – Barry Hawkins 5-13)\nKauden paras suoritus puolivälieräpaikka (German Masters), 2 kutsuturnauksen välieräpaikkaa (Shanghai Masters, Masters)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 78 500 puntaa (30.)\nAvausvastustaja Anthony McGill\nVain viisi vuotta sitten Ding Junhui voitti peräti viisi rankingturnausta kauden aikana. Mitä hänelle sitten tapahtui? Uskomattoman kauden jälkeen turnausvoittoja on tullut enää kaksi, ja tämäkin kausi on sujunut vaisusti. Kiinalainen on jättänyt monta turnausta väliin, eikä menestystä ole tahtonut tulla silloin, kun hän on osallistunut kilpailuihin.\nJoulun alla näkyi jo merkkejä vanhan kunnon Dingin paluusta, mutta silloinkin hyvät ottelut jäivät yksittäisiksi. Ajoittaisista väläytyksistään huolimatta kiinalainen ei ole päässyt vanhalle tasolleen. Nyt hän pääsee turnaukseen ilman minkäänlaisia menestysodotuksia. Kolme vuotta sitten hän tippui 16 parhaan joukosta, joutui MM-karsintoihin ja eteni lopulta aina finaaliin asti päästyään kaikesta päätellen pelaamaan tavallista paineettomammassa tilassa. Nyt hän kuitenkin saapuu turnaukseen niin heikossa vireessä, että vastaavaan on vaikea uskoa.\n3. Crucible-esiintyminen, paras suoritus 2. kierros (2018)\nViime vuonna 2. kierros (Jack Lisowski – John Higgins 1-13)\nKauden paras suoritus 2 finaalipaikkaa (Riga Masters, China Open)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 246 500 puntaa (8.)\nAvausvastustaja Ali Carter\nJack Lisowski on vihdoin noussut top 16 -pelaajaksi. Sitä on odotettu pitkään, mutta tällä kaudella se on vihdoin tapahtunut. Läpimurtokauteen on sisältynyt kahden finaalipaikan lisäksi useita puolivälieräpaikkoja ja komeita päänahkoja. Ennen kaikkea englantilainen on kyennyt pelaamaan useita korkeatasoisia otteluita peräkkäin. Aiemmin yksittäisiä huippuotteluita seurasi usein heikompi.\nAlkukaudesta erinomaisesti pelanneelle Lisowskille koitti vuoden vaihduttua hieman heikompi jakso, mutta China Openissa nähtiin jälleen parempaa. Vasta kolmatta kertaa Cruciblessa pelaava lupaus ei aiempina kertoina ole ollut siellä parhaimmillaan, mutta viime vuonna tuli jo ensimmäinen otteluvoitto. Lisowski on tällä kaudella pelannut niin hyvin, että hän voi voittaa kenet tahansa. Suurin kysymys onkin se, kykeneekö hän pelaamaan useita huippuotteluita vai käykö samoin kuin viime vuonna, jolloin yhtä hyvää voittoa seurasi huonompi ottelu ja murskatappio.\n17. Crucible-esiintyminen, paras suoritus mestaruus (2005)\nViime vuonna 1. kierros (Shaun Murphy – Jamie Jones 9-10)\nKauden paras suoritus finaalipaikka (Scottish Open)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 68 000 puntaa (36.)\nAvausvastustaja Luo Honghao\nShaun Murphy on ehdottomasti ollut yksi kauden suurimmista pettymyksistä. Vuoden 2005 maailmanmestari on ollut kuin varjo itsestään, eikä menestystä ole tahtonut tulla millään. Joulun alla nähtiin hieman parempaa Murphyä, ja syksy huipentui Scottish Openin finaalipaikkaan, mutta vuoden vaihduttua esitykset ovat olleet vielä alkukauttakin heikompia, jos se mitenkään on mahdollista. Mikäli ei huomioida Shoot Outin hupiotteluita, Murphy on vuoden 2019 aikana pelaamistaan kymmenestä ottelusta voittanut vain kolme.\nMurphyn alavire on siis kestänyt jo pitkään, ja jokainen tappio todennäköisesti heikentää itseluottamusta ja vaikeuttaa vireen kääntämistä entisestään. On selvää, että englantilainen pystyy paljon parempaan. Näin huonon vireen kääntäminen hetkessä on kuitenkin varsin epätodennäköistä. Kauden päätös taukoineen ei voisikaan tulla parempaan paikkaan. Murphy todennäköisesti säilyttää top 16 -sijan ensi kauden alkuun asti, mutta jos pelivire ei pian käänny, putoaminen eliitin ulkopuolelle on vain ajan kysymys.\n16. Crucible-esiintyminen, paras suoritus välieräpaikka (2007, 2012)\nViime vuonna 1. kierros (Stephen Maguire – Ronnie O’Sullivan 7-10)\nKauden paras suoritus 3 välieräpaikkaa (Riga Masters, English Open, German Masters)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 126 500 puntaa (14.)\nAvausvastustaja Tian Pengfei\nJouduttuaan kahtena edellisenä vuotena karsimaan Stephen Maguire pääsee tällä kertaa sijoitettuna pelaajana suoraan Crucibleen. Hän on pelannut tasaisen kauden, josta kuitenkin puuttuu huippumenestys. Skotlantilainen on edennyt tasaisesti 16 parhaan joukkoon, mutta terävimmän kärjen pelaajia vastaan on usein tullut takkiin selvin numeroin. Toki joukkoon mahtuu voittoja muun muassa Trumpia ja Wilsonia vastaan, mutta ne ovat yksittäisiä ja tappioita on paljon enemmän.\nMaguire kykeneekin pelaamaan tasaista top 16 -tason snookeria, mutta mestaruustaisteluun hänellä tuskin on asiaa. Ikääkin alkaa jo olla, ja parhaat vuodet taitavat olla vähitellen takana. Vaikka O’Sullivan, Higgins ja Williams etunenässä ovat osoittaneet, että nelikymppisenäkin voi olla lajin terävimmässä kärjessä, Maguirelta lienee kohtuutonta vaatia samaa kuin tähtitriolta, jonka jokainen jäsen lukeutuu kaikkien aikojen parhaiden pelaajien joukkoon. On siis vaikea uskoa, että Maguire taistelisi tänäkään vuonna mestaruudesta, vaikka hänkin voi parhaimmillaan kukistaa vaikka kenet.\n5. Crucible-esiintyminen, paras suoritus 2. kierros (2012)\nViime vuonna 2. karsintakierros (David Gilbert – Alfie Burden 9-10)\nKauden paras suoritus 2 finaalipaikkaa (World Open, German Masters)\nKauden palkintorahat rankingturnauksista 197 000 puntaa (10.)\nAvausvastustaja Joe Perry\nDavid Gilbert on tällä kaudella noussut ensimmäistä kertaa urallaan rankingin 16 parhaan joukkoon ja ansaitusti. Se oli lähellä jo pari vuotta sitten, kun englantilainen eteni International Championshipin finaaliin vuonna 2015, mutta silloin finaalipaikka oli yksittäinen huippusuoritus, kun taas tällä kaudella Gilbert on pelannut tasaisen varmasti. Hän on vain kahdesti kärsinyt tappion avauskierroksella, ja kahdeksan parhaan joukossa hänet on nähty viidesti. Kauteen on mahtunut myös useita hyviä päänahkoja. Gilbert onkin yksinkertaisesti noussut uudelle tasolle, joskin terävimpään kärkeen on vielä pitkä matka.\nMM-turnaus ei ole ollut Gilbertin parhaita turnauksia. Vuonna 2016, jolloin hän viimeksi pelasi pääsarjassa, hän toki haastoi O’Sullivanin hyvin, mutta usein tie on päättynyt jo karsinnoissa odotettua aikaisemmin. Gilbert voi joka tapauksessa olla tyytyväinen kauteensa, kävi MM-turnauksessa miten hyvänsä. Hän on osoittanut kykenevänsä pelaamaan top 16 -tasoista snookeria.\nPelaajat: Barry Hawkins,David Gilbert,Ding Junhui,Jack Lisowski,John Higgins,Judd Trump,Kyren Wilson,Luca Brecel,Mark Allen,Mark Selby,Mark Williams,Neil Robertson,Ronnie O’Sullivan,Shaun Murphy,Stephen Maguire,Stuart Bingham\nEdellinen artikkeliTestaa, kuka snooker-pelaaja olet ja voita upea snooker-tuotepaketti!\nSeuraava artikkeliNelinkertainen maailmanmestari John Higgins aloittaa urakkansa Mark Davisia vastaan


69 m² Laurinkatu 53, 08100 Lohja Liiketila myynnissä - Oikotie 16255648\nMyytävät toimitilat Lohja Keskusta Laurinkatu 53, 08100 Lohja\nLaurinkatu 53, Keskusta, Lohja●Liiketila\nViehättävä pintaremonttia kaipaava liiketila aivan Lohjan keskustassa.\nTilassa on toiminut viimeksi kukkakauppa ja sitä ennen pizzeria, jota varten ilmanvaihto rakennettu. Takahuoneessa myös isot kylmiöt. Yksi wc. Hyvä sijainti pääkadun varressa, viereiseen rakennukseen valmistumassa hotelli.\nVoidaan myös vuokrata, vuokra 1.000 euroa/kk.


Manchester City hätää kärsimässä\n05.12.2015 klo 15:36\nStoke on tekemässä hakkelusta Valioliigan kärkijengistä.\nMarko Arnautovic yllätti Joe Hartin kahdesti avausjakson aikana. AP\nManchester City saapui Britannia Stadiumille varsin heikosti valmistautuneena. Sitä tosin rasittivat Sergio Agüeron ja Yaya Tourén loukkaantumiset, mutta kyllä vierasjoukkueen silti olisi pitänyt olla paremmin hereillä The Potters -pyörityksen keskellä.\nAvausneljävitonen kului nimittäin täysin Stoken hallinnassa. Jo kuuden minuutin pelin jälkeen isäntäjoukkue oli johdossa, kun Marko Arnautovic tökkäsi lähietäisyydeltä Xherdan Shaqirin keskityksen Joe Hartin selän taakse.\nAlppikaksikko iski uudestaan vartin kohdalla. Jälleen sveitsiläinen syötti ja itävaltalainen viimeisteli jälleen ensimmäisellä kosketuksellaan.\nCity saa itse asiassa olla tyytyväinen, että tappionumerot tauolla ovat ”vain” 0–2. Shaqiri vapautti Arnautovicin vielä kolmannen kerran maalintekoon aivan jakson lopulla, mutta tällä kertaa hän liukastui ja pallo pamahti tolppaan.\nToinen jakso Britannia Stadiumilla alkaa noin 15.50.


Myydään Rivitalo 3 huonetta - Tampere Vehmainen Vehmaistenkatu 12 - Etuovi.com 1183486\nEtusivu > Tampere > Vehmainen > Kohde 1183486\n3h, k, tkh, s, p, terassi, 95,0 m², 159 000 €\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Vehmaistenkatu 12, Vehmainen, Tampere (http://www.etuovi.com/kohde/1183486).\nRivitalo, 3h, k, tkh, s, p, terassi\n95,0 m², 159 000 €\n3h , k , tkh , s , p , terassi\n(Hoitovastike 237,50 € / kk + Rahoitusvastike 128,32 € / kk)\nRahoitusvastikkeella katetaan taloyhtiön hoitolainan kuluja, liittyen menossa oleviin remontteihin. Autopaikka/lämmin: 7 €/kk. Laajakaistavastike: 15,40 €/kk.\nMuut tilat ja materiaalit: Tuulikaappi: seinät maalattu, lattia laatta.Rakennusmateriaali: Betoni\nJääkaappi/pakastin, kaapistot, keraaminen liesi, erillisuuni, liesituuletin/ aktiivihiilisuodatin, astianpesukone (2014). Keittiö remontoitu 12/2015, samalla uusittu myös kodinkoneet.Lattiamateriaalit: LaminaattiSeinämateriaalit: Maalattu, välitila laatta\nKylpyhuone, suihku, pesukoneliitäntä, lattialämmitys, sauna, Harvian kivikiuas, kiinteät valaisimet. Saunaosasto remontoitu vuonna 2014. Erill.wc x2: wc-istuin, peili, allaskaappi, kiinteät valaisimet.Seinämateriaali: Kph + erill.wc (yk): laatta Sauna: paneeli Erill.wc (ak): maalattuLattiamateriaali: Kph + erill.wc (yk) + sauna: laatta Erill.wc (ak): maalattu betoni\nIlmanvaihto: painovoimainen.Ostajalle aiheutuvat kustannukset: Hallitukselle myönnetty max. 600 000 € lainan nostaminen 15 vuoden maksuajalla rahoittamaan piha- ja salaojasaneeraus sekä ikkunoiden ja ovien uusiminen. Ylimääräinen yhtiökokous 7.3.2016 päätti ottaa 100 000 € lisälainan peittämään pihasaneerauksesta aiheutuvia lisäkuluja. Huoneiston C16 osuus näistä osakemäärän mukaan laskettuna noin 20 763 €. Tulevista ei tietoa.\nKoulut: Vehmaisten koulu (n. 1.1 km)\nRuokakaupat: K-market (n. 1.0 km), Prisma ja K-Citymarket (n. 3.7 km)\nLähipalvelut: Koilliskeskuksen kattavat palvelut (n. 3.7 km)\nNäkymät ikkunoista: pohjoinen, eteläOma piha Tiedustelut:\nHämeenkatu 9, puh. (03) 3123 3000, tre.hameenkatu9@kiinteistomaailma.fi Ota yhteyttä\nFI:1183486, AI:605277, CT:2016-08-24T15:29:04.982+03:00, MT:2017-01-17T11:22:04.693+02:00, PT:2016-08-24T15:29:04.968+03:00, OI:1110, DISI:706, CIC:1183486


Jälleen oikeuden vuoro - Savon Sanomat\nPääkirjoitukset 28.10.2010 03:02\nJälleen oikeuden vuoro\nSuomen Hiihtoliiton puheenjohtaja Matti Sundberg oli keskiviikkona harmissaan siitä, että maastohiihdon dopingsotkujen setvimiselle ei vieläkään tule loppua. Sundbergin mukaan hiihtoliitolle tulee aina ylimääräistä työtä, kun vanhat dopingasiat pulpahtavat esille.\nSundbergin harmistumista on helppo ymmärtää. Kihlakunnansyyttäjä Mikko Jaatinen oli juuri julkistanut ratkaisunsa, jonka mukaan kolmea entistä hiihtovaikuttajaa ja yhtä entistä kilpahiihtäjää syytetään yli kymmenen vuoden takaisista sanomisista ja tekemisistä.\nHiihtoliiton nykyinen johto ei ole ollut osallisena käsiteltäviin sotkuihin. Siitä huolimatta se ei voi kokonaan sanoutua irti asiasta. Pöytä on jäänyt puhdistamatta. Maastohiihtoa kalvavat edelleen epäilyt. Kokonaan uutta alkua ei ole, ellei vanhaa pesää pöyhitä pohjia myöten.\nJälleen kerran on oikeuden vuoro yrittää. Aikaisemmat oikeudenkäynnit eivät ole tuoneet selvyyttä siihen, mitä suomalaisessa maastohiihdossa puuhailtiin 1980-luvun lopussa ja 1990-luvulla. Toivottavasti kuva tällä kertaa kirkastuu - tai mustuu, on pakko lisätä.\nTarkkaan ottaen kyse on juridisesti muunmuassa siitä, ovatko syytteessä olevat valehdelleet, kun he aikanaan saivat Suomen Tietotoimistolta vahingonkorvauksia. Jos oikeus toteaa, että ovat, paljastuu myös se, että dopingin käyttö suomalaisessa maastohiihdossa on ollut systemaattisempaa kuin tähän saakka on voitu epäilyistä huolimatta todistaa.\nJohtopäätösten tekemisen aika ei kuitenkaan ole vielä. Nyt tiedetään vasta se, että syytekynnys on ylittynyt. Se ei vielä tarkoita sitä, että ketään tuomittaisiin. Ja vaikka alioikeudessa tuomittaisiinkin, jutun käsittely saattaa jatkua ylemmissä oikeusasteissa.


ETLA. Keskusteluaiheita Discussion papers - PDF\nETLA. Keskusteluaiheita Discussion papers\nDownload "ETLA. Keskusteluaiheita Discussion papers"\n1 ETLA ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Lönnrotinkatu 4 B Helsinki Finland Tel Telefax World Wide Web: Keskusteluaiheita Discussion papers No Olavi Rantala ILMASTOPOLITIIKAN TALOUSVAIKUTUSTEN ENNAKOINTI Tutkimuksen on rahoittanut TT-säätiö ISSN\n2 RANTALA, Olavi, ILMASTOPOLITIIKAN TALOUSVAIKUTUSTEN ENNA- KOINTI. Helsinki, ETLA, Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos, The Research Institute of the Finnish Economy, 2008, 24 s. (Keskusteluaiheita, Discussion Papers, ISSN ; no. 1169) TIIVISTELMÄ: EU:n ilmastopolitiikan talousvaikutusten arviointiin on kehitetty ennustejärjestelmä, jota voidaan käyttää energian kulutuksen, kasvihuonekaasupäästöjen, päästöoikeuden hinnan ja sähkön hinnan ennustamiseen sekä päästörajoituspolitiikan taloudellisten vaikutusten arviointiin. Aiempaa malliversiota on parannettu laajentamalla ennustejärjestelmä kattamaan koko EU-alue ja rakentamalla Suomelle toimialatason ennustemalli. EU-tason tarkastelukulma talouden sekä energian kysynnän ja tarjonnan kehitykseen on ilmastopolitiikan vaikutusarvioissa välttämätön, koska päästöoikeuksien kysyntä ja hinta määräytyvät EU:n laajuisen päästökauppasektorin hiilidioksidipäästöjen kehityksestä ja päästöoikeuksien tarpeesta. Keskeinen tulos Kiotokautta koskevista vaikutusarvioista on, että kylmästä ilmastosta johtuvan energiatarpeen, talouden vientivaltaisuuden ja teollisuuden energiaintensiivisyyden takia Suomi maksaa päästökauppajärjestelmällä toteutettavasta ilmastopolitiikasta kovempaa hintaa tuotanto- ja työllisyysmenetyksinä kuin EU-maat keskimäärin. Toimialamallin mukaan ilmastopolitiikka heikentää Suomessa eniten päästökauppasektoriin kuuluvien energiavaltaisten teollisuustoimialojen kilpailukykyä, vientiä ja tuotantoa. ASIASANAT: Kasvihuonekaasupäästöt, päästörajoitusten taloudelliset vaikutukset JEL-koodit: C5, E3, Q4, Q5 RANTALA, Olavi, FORECASTING THE ECONOMIC IMPACTS OF CLI- MATE POLICY. Helsinki, ETLA, Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos, The Research Institute of the Finnish Economy, 2008, 24 p. (Keskusteluaiheita, Discussion Papers, ISSN ; no. 1169) ABSTRACT: This paper describes the main features of a model developed for forecasting economic developments, energy demand and greenhouse gas emissions in the EU area and Finland as well as for simulating the economic impacts of EU climate policy. Climate policy analysis necessitates a model of the whole EU area, because CO 2 emissions of the EU area emission trading sector determine the demand and price of emission allowances. The main conclusion from model simulations is that output and employment losses induced by EU climate policy in will be more severe in a small open energy intensive economy like Finland than in the rest of the EU area. The negative impacts of EU climate policy on export competitiveness, exports and output volume in Finland will be strongest in the energy intensive industrial sectors which belong to the EU emission trading sector. KEY WORDS: Greenhouse gas emissions, economic impacts of emission reduction JEL-codes: C5, E3, Q4, Q5\n3 Sisältö sivu 1 Johdanto 1 2 Hiilidioksidipäästöihin vaikuttavat tekijät 2 3 Energian kysyntään ja tarjontaan vaikuttavat tekijät 5 4 Sähkömarkkinat ilmastopolitiikan vaikutuskanavana 8 5 Päästökauppasektorin sopeutuminen päästörajoihin 10 6 Päästöoikeuden hinnan ja sähkön hinnan kilpailukykyvaikutukset 13 7 Makrotalouden sopeutuminen ilmastopolitiikkaan 15 8 Ilmastopolitiikan toimialavaikutukset 19 9 Säätilan muutokset 22 Viitteet 24\n4 1 1 Johdanto EU tavoittelee ilmastopolitiikallaan kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämistä Kiotokaudella prosenttia vuoden 1990 tasosta. Päästörajoituspolitiikka jarruttaa talouskasvua ja vaikuttaa siten talousennusteisiin. Tästä syystä Elinkeinoelämän Tutkimuslaitoksessa on rakennettu ilmastopolitiikan taloudellisten vaikutusten arviointiin soveltuvaa ennustejärjestelmää. Mallia voidaan käyttää energian kulutuksen, kasvihuonekaasupäästöjen, päästöoikeuden hinnan ja sähkön hinnan ennustamiseen sekä päästörajoituspolitiikan kokonaistaloudellisten vaikutusten arviointiin. Ennusteita tehdään säännöllisesti ETLAn kansainvälisen talouden ennusteiden pohjalta ja julkaistaan muun muassa ilmastopolitiikan talousvaikutuksia arvioivassa erityisraportissa (Rantala ja Suni 2007a, b, 2008a, b). Keväällä 2007 käyttöön otettua ennustemallin ensimmäistä versiota on ollut tarpeen parantaa muun muassa laajentamalla se kattamaan koko EU-alue ja kehittämällä Suomelle yksityiskohtaisempi toimialapohjainen ennustejärjestelmä. Seuraavassa kuvataan uuden ennustejärjestelmän pääpiirteitä. EU:n ilmastopolitiikan keskeinen väline on päästökauppasektorin päästöjen rajoittaminen. Päästökauppasektoriin kuuluu energiatuotannon ja energiavaltaisen teollisuuden yrityksiä. Päästökaupan kehityksen arvioinnissa on välttämätöntä ottaa EU-tason tarkastelukulma talouden sekä energian kysynnän ja tarjonnan kehityksen ennustamiseen. Näin on sen takia, että päästöoikeuksien kysyntä ja hinta määräytyvät EU:n laajuisen päästökauppasektorin päästökehityksestä ja päästöoikeuksien tarpeesta. Vuoden 2007 malliversiossa oli Suomen ohella mukana viisi suurinta EU-maata, eli Saksa, Ranska, Englanti, Italia ja Espanja (Rantala 2007b). Näiden maiden yhteenlasketut päästökauppasektorin hiilidioksidipäästöt kattavat noin 60 prosenttia koko EUalueen päästökauppasektorin päästöistä. Aiemmin EU:n laajuista päästöoikeuksien kysyntää arvioitiin mainittujen viiden suurimman maan kehityksen pohjalta (Rantala ja Suni 2007a, b). Uuteen ennustejärjestelmään on rakennettu koko EU-aluetta kuvaava malli, jolloin EU-alueen talouskehitykseen, energian kysyntään ja tarjontaan sekä päästökehitykseen ja päästöoikeuksien kysyntään saadaan aiempaa parempi ote. Toinen keskeinen uudistus on se, että mallin kuvaamaa makrotaloudellista sopeutumista päästöoikeuksien hinnan ja sähkön hinnan nousuun on täsmennetty. Aiemmassa mallissa sähkön hinnan nousu vaikutti teollisuuden tuotantokustannusten lisääntymisen ja viennin kustannuskilpailukyvyn heikkenemisen kautta vientiin, teollisuustuotantoon ja kokonaistuotantoon. Uudessa mallissa otetaan lisäksi huomioon sähkön hinnan nousun vaikutus kuluttajahintojen nousun kautta kotitalouksien ostovoiman ja kulutuskysynnän heikkenemiseen. Kolmas kehityskohde on ollut Suomea kuvaavan mallin laajentaminen yksityiskohtaiselle toimialajaolle. Suomen ja muiden EU-maiden kansantaloudet jaettiin vuoden 2007 malliversiossa neljään sektoriin, eli teollisuuteen, liikenteeseen, kotitaloussektoriin ja muuhun kansantalouteen. Ilmastopolitiikan vaikutusten tarkempi arviointi edellyttää Suomen taloutta kuvaavaa yksityiskohtaisempaa toimialamallia, jolla toimialakohtaisia vaikutuksia voidaan tarkastella 15 teollisuustoimialan ja 15 muun toimialan tasolla samaan tapaan kuin toimialakehitystä arvioidaan ETLAn suhdanneennusteissa.\n5 2 2 Hiilidioksidipäästöihin vaikuttavat tekijät Kaksi keskeistä fossiilisten polttoaineiden kulutukseen ja hiilidioksidipäästöihin vaikuttavaa tekijää ovat talouskehitys ja säätilan muutokset. Talouden suhdanteiden välittymisessä energian kysyntään ja hiilidioksidipäästöihin on keskeisellä sijalla toimialojen tuotannon kehitys. Säätila vaikuttaa yhtäältä ilman lämpötilan kautta lämmitysenergian kulutukseen ja toisaalta sateisuuden kautta sähköenergian vesivoimatuotantoon. Energian kulutuksen ennusteissa on arvioitava tuotannon kehitystä talouden eri sektoreilla, koska niiden energian kulutusintensiteeteissä ja kulutusjakaumissa esimerkiksi sähkön ja öljyn välillä on suuria eroja. Tästä syystä EU-alueen ja Suomen taloudet jaetaan mallissa neljään sektoriin, eli teollisuuteen, kuljetuksiin, kotitaloussektoriin sekä muuhun kansantalouteen. Sektoreiden tuotannon volyymi määräytyy EU-alueen ja Suomen panostuotosmalleista. Ennustemallin syöteaineistona käytetään ETLAn suhdanneennusteissa laadittuja EU-alueen ja Suomen kotimaisen kysynnän ja viennin ennusteita. Viennin kehitystä määrittää mallissa maailmantalous, joka jaetaan kahdeksaan alueeseen. EU-alueen ohella mallissa on maailmantalouden osa-alueina Yhdysvallat, Venäjä, Japani, Kiina, NIC-maat, OPEC-maat ja muu maailma. Kotimainen kysyntä eritellään yksityiseen kulutukseen, julkiseen kulutukseen ja investointeihin. Panostuotosmalli laskee sektoreiden tuotannon volyymin viennin, kulutuksen ja investointien kehityksen perusteella. Sektoreiden tuotanto määrittää mallissa sähköenergian kulutusta ja liikenteen kehitys öljytuotteiden kulutusta. Öljyn kulutukseen vaikuttaa yksityisajoneuvoliikenteen ja asumisen kautta myös yksityinen kulutus. Mallilla laskettavassa perusskenaariossa hiilidioksidipäästöihin vaikuttaa hiilen, öljyn ja kaasun käyttö sähköenergian ja lämmitysenergian tuotannossa, teollisuuden prosesseissa ja liikenteessä. Perusskenaario tarkoittaa sellaista päästökehitystä, johon päädyttäisiin ilman päästörajoitustoimenpiteiden vaikutusta. Politiikkaskenaariossa otetaan huomioon EU:n laajuisten päästörajoitusten vaikutukset. EU-alueen ja yksittäisten maiden energiataseet koostuvat kaavion 2.1 esittämällä tavalla sähkö- ja lämmitysenergian kysynnän ja tuotannon, teollisuusprosessien ja liikenteen muodostamasta kokonaisuudesta. Energiatuotannon toimialan kehitystä määrittää sähköenergian ja lämmitysenergian kulutus. Energiatuotannon toimialan tarjonta koostuu päästöttömästä energian tuotannosta sekä fossiilisin polttoainein tuotetusta sähkö- ja lämpöenergiasta. Päästöttömään sähkön tarjontaan kuuluvat ydinvoima, vesivoima, tuulivoima, biopolttoainein tuotettu sähkö, geoterminen sähkön tuotanto sekä sähkön nettotuonti, eli se sähköenergian tarjonta, jota eli tuoteta fossiilisin polttoainein. Energian tuotannon ja teollisuusprosessien ohella hiilidioksidipäästöihin vaikuttaa liikenteen ja kotitalouksien käyttämien fossiilisten polttoaineiden kulutus. Ennustejärjestelmällä tuotetaan kehitysarviot EU-alueen ja Suomen kasvihuonekaasupäästöille. Käytännössä mallin keskeisimpinä ennustettavina muuttujina ovat EUalueen ja Suomen hiilidioksidipäästöt. Lisäksi ennusteissa otetaan huomioon muiden kasvihuonekaasupäästöjen trendikehitys.\n6 3 Hiilidioksidipäästöjen kehitystä määrittää mallissa hiilen, öljyn ja kaasun käyttö sähkön ja lämmön tuotannossa, teollisuuden prosesseissa ja liikenteessä. Hiilidioksidipäästöjen ennustemalli voitaisiin rakentaa siten, että kunkin kolmen fossiilisen energiaraaka-aineen kulutus kullakin käyttöalueella mallinnettaisiin kulutukseen vaikuttavien tekijöiden perusteella. Käytännössä riittää, että fossiilisten polttoaineiden käytön hiilidioksidipäästöt jaetaan sähkön tuotannossa syntyviin päästöihin ja muihin fossiilisten energiaraaka-aineiden käytöstä syntyviin päästöihin. Tätä kahtiajakoa havainnollistavat Suomen ja EU-alueen osalta kuviot 2.2 ja 2.3. Kuvioissa esitetyt perusskenaariot ovat marraskuulta 2008 (Rantala ja Suni 2008b). Kuvio 2.1 Päästökehitys perusskenaariossa Toimialojen tuotanto Lämpötila Sähköenergian kulutus Päästötön sähkön tuotanto Lämmitysenergian kulutus Fossiiliraaka-ainepohjainen energian tuotanto Teollisuusprosessit Liikenne Sateisuus Hiilidioksidipäästöt Suomen tapauksessa vuoden 2005 kohdalla näkyy säätekijöiden ja paperiteollisuuden tuotantoseisokin vaikutus päästöjen vähenemiseen ja vastavaikutus vuonna Vuoden 2012 kohdalla nähdään uuden ydinvoimalan käyttöönotolla aikaansaatava sähkön tuotannon päästöjen väheneminen. Sähkön tuotannon hiilidioksidipäästöihin vaikuttaa se osa sähköenergian tarjonnasta, joka joudutaan tuottamaan fossiilisin polttoainein. Tämä osuus sähkön tarjonnasta määräytyy sähköenergian kokonaiskysynnän ja päästöttömän sähkön tarjonnan erotuksena. Ennustejärjestelmässä hiilidioksidipäästöt M määräytyvät hiilen kulutuksen C, öljyn kulutuksen O ja kaasun kulutuksen G perusteella näiden polttoaineiden ominaispäästökertoimin μ C, μ O ja μ G siten, että (2.1) M = μ C C + μ O O + μ G G. Ominaispäästökertoimina käytetään kivihiilen ja maakaasun osalta kertoimia 95 ja 55 g CO 2 / MJ (Tilastokeskus 2008). Öljytuotteiden osalta sovelletaan kerrointa 75 g CO 2 / MJ, joka on eri öljytuotteiden päästökertoimien haarukassa.\n7 4 Kuvio 2.2 Suomen hiilidioksidipäästöjen kasvu Sähkön tuotanto Muu energian kulutus Hiilidioksidipäästöt Milj. t e 2010e 2012e Vuosi Kuvio 2.3 EU-alueen hiilidioksidipäästöjen kasvu Sähkön tuotanto Muu energian kulutus Hiilidioksidipäästöt Milj. t e 2010e 2012e Vuosi\n8 5 3 Energian kysyntään ja tarjontaan vaikuttavat tekijät Ennustejärjestelmässä sähköenergian kulutus jaetaan teollisuuden, kotitalouksien ja muun talouden sähkön kulutukseen (Rantala 2007b). Energian kulutus mallinnetaan aikasarja-aineistosta estimoitavilla malleilla. Sähkön ja muun energian kysyntäfunktioiden perustäsmennys on muotoa (3.1) lne = ε 1 lny - ε 2 ln(p E /P) - ε 3 TMP + ε 4. Sähkön kulutusta E määrittää sektorikohtainen tuotannon volyymi Y ja sähkön hinta P E suhteessa tuotannon hintaan P. Lämmitysenergian kysyntään vaikuttaa myös lämpötilan TMP kehitys. Logaritmisessa mallissa energiaintensiteetin pieneneminen näkyy tuotantomuuttujan Y joustoparametrille estimoidussa arvossa siten, että 0<ε 1 <1. Sähkön ja öljyn kulutuksen ennustemalleissa otetaan pitkän ajan riippuvuuden (3.1) ohella huomioon lyhyen ajan dynamiikka ekonometrista virheenkorjausmallia vastaavilla täsmennyksillä (Rantala 2007b, Rantala ja Suni 2007b). Teollisuuden sähkön kulutus määräytyy teollisuuden tuotannon ja sähkön hinnan perusteella. Kuviosta 3.1 havaitaan, että EU-alueen teollisuuden sähkön kulutuksen kasvu kytkeytyy teollisuustuotannon kasvuun, vaikka koko teollisuuden tasolla riippuvuus vaihteleekin jonkin verran toimialojen kasvuerojen takia. Toimialatasolla sähkön kulutuksen yhteys tuotannon volyymiin on kuvion esittämää koko teollisuuden sähkön kulutuksen kehitystä tiiviimpi. Kuvio 3.1 EU-alueen teollisuuden sähkön kulutuksen kasvu Sähkön kulutuksen kasvu Teollisuustuotannon kasvu % e 2010e 2012e Vuosi Kotitalouksien sähkön kulutus mallinnetaan asuntojen omistustoimialan tuotoksen, kotitalouksien sähkön hinnan, kuluttajahintojen ja vuosilämpötilan perusteella. Kuvio\n9 6 3.2 osoittaa, kuinka selvästi lämpötilan muutokset heijastuvat EU-alueen kotitalouksien sähkön kulutuksen muutoksiin 1. Asuntojen omistustoimialan tuotos vastaa kotitalouksien asumispalveluiden kysyntää ja toimii mallissa kotitalouksien sähkön kulutusta määrittävänä skaalamuuttujana. Lämpötilamuuttuja ottaa huomioon lämmitystarpeen vaikutuksen kotitalouksien sähkön kulutukseen. Pohjois- ja Keski-Euroopan maissa lämpötila vaikuttaa negatiivisesti sähkön kulutukseen, eli sähköä käytetään lähinnä lämmitykseen. Etelä-Euroopan maissa vaikutus on positiivinen, eli näissä maissa sähköä käytetään paljolti jäähdytykseen. Sähkön reaalihinta otetaan huomioon kotitalouksien sähkön kulutuksen pitkän ajan riippuvuudessa. Ekonometrisesti estimoiduissa sähkön kulutuksen malleissa kotitalouksien sähkön kulutuksen hintajousto on luokkaa ja suunnilleen kaksinkertainen teollisuuden sähkön kulutuksen hintajoustoon verrattuna (Rantala 2007b, Rantala ja Suni 2007b). Kuvio 3.2 EU-alueen kotitalouksien sähkön kulutuksen kasvu Sähkön kulutuksen kasvu Lämpötilan lasku (ast.oik.) Asuntojen omistuksen tuotannon kasvu % o C e 2010e 2012e Vuosi Muussa energian kulutuksessa kuin sähkön tuotannossa on hallitsevana öljytuotteiden käyttö liikenteessä ja lämmityksessä. Öljyn kulutus mallinnetaan liikenteen tuotosvolyymin, yksityisen kulutuksen volyymin, öljyn hinnan, kuluttajahintojen ja vuosilämpötilan perusteella (Rantala 2007b). Hiilidioksidipäästöjen ennustamiseen liittyy huomattavaa epävarmuutta, koska ennuste on herkkä yhtäältä edellä kuvatun energian kysynnän ja sen taustalla olevan EU- 1 EU-alueen lämpötilaa kuvataan Saksan, Ranskan, Englannin, Italian, Espanjan ja Ruotsin kotitalouksien vuosien sähkön kulutuksella painotetulla keskimääräisellä lämpötilalla. Näillä mailla oli yhteensä 73 prosentin osuus EU-alueen kotitalouksien sähkön kulutuksesta vuosina\n10 7 alueen talouskehityksen ennusteen suhteen ja toisaalta päästöttömän sähkön tuotannon ennusteen suhteen. Suurin osa EU-alueen päästöttömästä sähkön tuotannosta ja lähes kolmannes sähkön nettotuotannosta EU-alueella on ydinvoimaa. Ydinvoimatuotanto on viime vuosina vähentynyt, mutta ennusteissa laskusuuntauksen on oletettu pysähtyvän. Uusiutuvaan energiaan lähinnä tuulivoimaan ja biopolttoaineisiin - perustuva sähkön tuotanto on viime vuosina lisääntynyt tuntuvasti. Tuoreimmassa ennusteessa kasvun oletetaan pysähtyvän lähivuosina, koska finanssikriisin arvioidaan jarruttavan muun investointiaktiviteetin ohella energiahuollon investointeja (Rantala ja Suni 2008b). Sähkön kulutuksen ja päästöttömän sähkön tuotannon erotuksena määräytyvä fossiilisiin polttoaineisiin perustuva sähkön tuotanto kasvaa vuosien perusskenaarion mukaan selvästi hitaammin kuin vielä kuluvan vuosikymmenen alkupuolella (kuvio 3.3). Kuvio 3.3 EU-alueen sähkön tuotannon kasvu Ydinvoima Uusiutuva energia Fossiiliset polttoaineet Sähkön tuotanto TWh e 2010e 2012e Vuosi\n11 8 4 Sähkömarkkinat ilmastopolitiikan vaikutuskanavana EU:n ilmastopolitiikan keskeinen väline on päästökauppasektorin päästöjen rajoittaminen. Päästökaupan oloissa keskeinen kysymys ilmastopolitiikan taloudellisten vaikutusten ennakoinnissa on päästöoikeuden hinnan nousun vaikutus teollisuuden ja kotitalouksien sähkön hintaan. Sähkön hinnan nousu on keskeisin tekijä, joka välittää ilmastopolitiikan vaikutuksia talouteen ja energian kulutukseen sekä siten viime kädessä myös hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen. Kuvio 4.1 havainnollistaa primäärienergian hintojen ja päästöoikeuden hinnan vaikutusta sähkön hinnanmuodostukseen. Lähtökohtana on nykyisen kaltainen EU-alueen sähköenergian tarjontarakenne. Sähköenergian kokonaistarjonta jakaantuu kuvion esittämällä tavalla vesi- ja tuulivoimaan, ydinvoimaan sekä hiilellä ja kaasulla tuotettuun sähköön. Muiden sähkön tuotantomuotojen osuudet ovat niin pieniä, että ne on jätetty pois kuviosta. Sähköenergian tuotantokustannukset ja päästöoikeuden hinta on asetelmassa kuvattu niin, että primäärienergian hintasuhteet vastaavat karkeasti viime vuosien tilannetta. Sähköenergian kysyntäkäyrän kulmakerroin perustuu mallissa käytettyihin sähkön kulutuksen hintajouston ekonometrisiin arvioihin. Kuvio 4.1 EU-alueen sähkömarkkinoiden tarjonta ja kysyntä Muuttuvat tuotantokustannukset ja hinta Kysyntäkäyrä Verollinen hinta Sähkön tuottajahinta Päästöoikeuden hinta Päästöoikeuden hinta Hiili Kaasu Ydinvoima Vesi- ja tuulivoima Tuotanto 2006, TWh Sähkön hinnan ratkaisee sen primäärienergialähteen kustannustaso, jolla marginaalisähkö tuotetaan. Viimeisenä otetaan käyttöön kallein tuotantomuoto ja käytännössä säätövoima joudutaan tuottamaan fossiilisin polttoainein. Koska päästökauppajärjestelmässä fossiilisten energiaraaka-aineiden käyttöä rasitetaan päästöoikeuden hinnalla, sähköenergian hinta määräytyy fossiilisten polttoaineiden hinnan, päästöoikeuden hinnan ja energiaverojen perusteella. Ongelmana päästörajoihin sopeutumisessa on sähkön kulutuksen verrattain vähäinen hintajousto, eli kaaviossa 4.1 hahmotellun kysyntäkäyrän jyrkkyys. Vähäisen hintajouston takia sähkön kulutuksen pienentäminen\n12 9 edellyttää suurta sähkön hinnan nousua ja tämä siirtää huomattavan osan energian kulutuksen vähentämistaakasta makrotaloudellisen sopeutumisen varaan. Ennustemallissa sähkön tuottajahinnan määräytymisen perusteena on sähkön tuotannon rajakustannus, joka tarkoittaa käytännössä fossiilipolttoainein tuotetun lauhdesähkön tuotantokustannusta. Suurin osa siitä on kivihiilipohjaista sähkön tuotantoa, jonka rajakustannuksen määräytymistä voidaan kuvata kaavalla (4.1) MC = ((P C + μ C P M )/γ C )/δ C. Muuttuja MC tarkoittaa kivihiilipohjaisen sähkön tuotannon rajakustannusta ( /MWh), P C kivihiilen hintaa ( /t) ja P M päästöoikeuden hintaa ( /tco 2 ). Kerroin μ C tarkoittaa kivihiilen ominaispäästökerrointa, γ C tehollista lämpöarvoa ja δ C sähkön tuotannon hyötysuhdetta. Kivihiilen ominaispäästökerroin μ C on 94.6 gco 2 /MJ, eli 2.4 tonnia hiilidioksidia kivihiilitonnia kohden ja tehollinen lämpöarvo γ C on 25.5 GJ, eli 7.08 MWh kivihiilitonnia kohden (Tilastokeskus 2008). Kivihiilen polton hyötysuhde sähkön tuotannossa δ C on laskettu EU-alueen vuosien keskiarvona, jolloin estimaatiksi saadaan Ennustemallissa sähkön tuotannon rajakustannuksen ja tuottajahinnan väliin tulee ekonometrisesti estimoitu pitkän ajan keskimääräinen mark-up kerroin. Sähkön tuottajahinta sopeutuu asteittain tällä kertoimella sähkön tuotannon rajakustannuksesta määräytyvään hintapaineeseen. Sähkön kuluttajahinnat määräytyvät tuottajahinnan ja sähkön kulutukseen kohdistuvien verojen perusteella. Vaikka sähkön tuotannon rajakustannukset voidaan periaatteessa määritellä täsmällisesti kaavan (4.1) tapaan, sähkön hinnan ennustemallin rakentaminen on käytännössä monin tavoin ongelmallista. Sähkömarkkinat poikkeavat tavallisista hyödykemarkkinoista, koska ne ovat verkkosidonnaisuuden takia aina luonteeltaan paikallismarkkinat. Lisäksi sähkön tuottajien ja loppukäyttäjien välillä on moniportainen aluekohtainen sähkön tukku- ja vähittäiskauppajakeluverkko, jolloin sähkön kuluttaja- ja tuottajahintojen välille syntyy usein suuria alueellisia eroja. Näin ollen myös päästöoikeuden hinnan vaikutus sähkön kuluttajahintoihin voi olla hyvin erilainen eri maissa ja maiden sisällä eri alueilla. EU:n päästökauppa on ollut vielä niin vähän aikaa käynnissä, että empiiristä havaintoaineistoa päästöoikeuden hinnan vaikutuksesta sähkön hintaan on vain vähän. Tämä luonnollisesti hankaloittaa päästörajoitusten taloudellisten vaikutusten ennakointia. Tähänastisten kokemusten perusteella näyttää siltä, että päästöoikeuden hinnan nousu on useimmissa EU-maissa heijastunut teollisuuden ja kotitalouksien sähkön hintaan. Merkittäviä poikkeuksia on muun muassa Ranska, jossa sähkön kuluttajahinnat on pidetty kutakuinkin ennallaan päästöoikeuksien hinnan muutoksista riippumatta. Koska suurin osa EU-alueen fossiilisten polttoaineiden käyttöön pohjautuvasta sähkön tuotannosta perustuu kivihiilen käyttöön, ennusteissa EU-maiden sähkön tuottajahintojen kehitysarvio lähtee paljolti kivihiilen hinnan ennusteesta. Politiikkaskenaarioissa primäärienergian kustannuksen päälle tulee päästöoikeuden hinnan nousun aiheuttama sähkön tuotannon lisäkustannus. Sähkön tuottaja- ja kuluttajahinnat sopeutuvat asteittain sähkön tuotannon rajakustannuksen muutokseen.\n13 10 5 Päästökauppasektorin sopeutuminen päästörajoihin EU:n ilmastopolitiikan vaikutuksia ohjaava hintamekanismi toimii päästökaupan ja sähkömarkkinoiden välityksellä. Päästöoikeuden hinnan noususta johtuva sähkön hinnan nousu vähentää teollisuuden ja kotitalouksien sähkön kulutusta ja vaikuttaa myös teollisuustuotannon ja kotimaisen kysynnän kasvun hidastumisen kautta sähkön kulutukseen. Makrotaloudellinen sopeutuminen johtaa sähkön hinnan nousun suoran sähkön kulutusta vähentävän vaikutuksen ohella energian kulutuksen ja päästöjen vähenemiseen. Lyhyellä ajalla fossiilisten polttoaineiden käyttöä ei voida päästöttömän energian tarjonnan joustamattomuuden takia korvata, jolloin päästörajoihin voidaan sopeutua lähinnä vain energian kulutusta vähentämällä. Energian kulutus vähenee sähkön hinnan noususta seuraavan energiatehokkuuden paranemisen ja energian säästämisen sekä talouden kasvun hidastumisen seurauksena. EU:n ilmastopolitiikan talousvaikutusten arvioinnin kannalta keskeistä on EU-alueen päästökauppasektorin sopeutuminen päästörajoituksiin. Kysymys on ennen kaikkea siitä, millaista päästöoikeuden hinnan nousua ja sähkön hinnan nousua sopeutuminen edellyttää ja millaisia kustannusvaikutuksia tästä seuraa EU-alueen teollisuudelle ja kotitalouksille. Koska päästökauppasektorin sopeutumiseen liittyy Kioto-joustomekanismien takia huomattavaa epävarmuutta, vaikutusarviot on tarpeen tehdä laajalla vaihtoehtoislaskelmien skaalalla. Politiikkaskenaarioissa on paikallaan hahmotella sekä mahdollisten sopeutumisurien äärirajoja että niiden väliin asettuvaa todennäköistä kehitystä edustavaa ennusteuraa. Ennusteraporttien lähestymistapana on ollut kuvata ilmastopolitiikan vaikutuksia kolmella vaihtoehtoislaskelmalla, eli maksimivaikutusten ja minimivaikutusten laskelmilla sekä näiden äärivaihtoehtojen väliin asettuvalla ennustelaskelmalla. Seuraava tarkastelu perustuu marraskuun 2008 ennusteeseen (Rantala ja Suni 2008b). Kioto-kaudella EU-alueen päästökauppasektorin päästöoikeuksia on leikattu noin 10 prosenttia verrattuna päästökauppajakson päästöoikeuksiin. Politiikkaskenaarioiden maksimivaikutuslaskelmassa oletetaan, että EU-alueen päästökauppasektori joutuu rajoittamaan päästöjään niin, että vuosien keskimääräiset hiilidioksidipäästöt vähenevät täsmälleen päästöoikeuksien tasolle. Päästökehityksen toista laitaa edustaa minimivaikutuslaskelma, jossa päästöoikeuksien tarjonta joustaa EU-alueen ulkopuolelta ja päästökehitys määräytyy pääosin perusskenaarion mukaisen energian kysynnän ja tarjonnan perusteella. Kioto-mekanismit tuovat päästöjen rajoittamiseen joustomahdollisuuksia, joiden merkitystä on vaikea ennakoida. Epävarmuus johtuu siitä, että CDM- (Clean Development) ja JI- (Joint Implementation) hankkeista EU-alueen ulkopuolelta tulevaa päästövähennysyksiköiden tarjontaa on vaikea arvioida muun muassa sen takia, että meneillään oleva finanssikriisi voi lähivuosina jarruttaa energia-alan investointeja kehittyvissä maissa. Suurin osa potentiaalisista päästövähennyksistä on CDM-hankkeita ja yli puolet niistä on Kiinan tarjontaa. Epäselvää on, paljonko mahdollisista päästövähennyksiin johtavista hankkeista voidaan toteuttaa vuoteen 2012 mennessä. EU-alueen päästökauppasektorin päästöille ennustettujen mahdollisten sopeutumisurien lievintä vaihtoehtoa kuvaa ilmastopolitiikan minimivaikutusarvio, jossa Kiotomekanismien oletetaan johtavan täysin joustavaan päästöyksiköiden tarjontaan CDMja JI-hankkeiden tuottamien päästöyksiköiden hinnoin ja johtavan päästövähennysten\n14 11 suuntautumiseen EU-alueen ulkopuolelle. Toisena ääritapauksena oletetaan, ettei CDM- ja JI-mekanismeista tule lainkaan joustoa, vaan EU-alueen päästökauppasektori joutuu rajoittamaan päästöjään niin, että vuosien keskimääräiset hiilidioksidipäästöt vähenevät päästöoikeuksien tasolle ja päästöura leikkaa päästöoikeuksien tason vuoden 2010 kohdalla. Kuviossa 5.1 ennusteeksi nimetty politiikkaskenaario on sellainen sopeutumisura, jolla EU-alueen päästökauppasektorin hiilidioksidipäästöt asettuvat vuonna 2012 äärivaihtoehtojen keskiarvoon. Kuvio 5.1 EU-alueen päästökauppasektorin hiilidioksidipäästöt Mahdolliset sopeutumisurat Ennuste Päästöoikeudet Milj. t e 2009e 2010e 2011e 2012e Vuosi Päästöjen sopeutuminen alaspäin perusskenaarioon verrattuna voi toteutua vain päästöoikeuden hinnan nousun kautta. Ennustejärjestelmässä päästöoikeusmarkkinat tasapainottuvat siten, että päästöoikeuden hinnalle haetaan sellainen nousu-ura, jolla EUalueen päästökauppasektorin päästöt vähenevät oletettua sopeutumistarvetta vastaavasti. Ilmastopolitiikan minimivaikutusarviossa oletetaan, että päästövähennykset toteutuvat pääosin EU-alueen ulkopuolella CDM- ja JI-hankkeiden tuottamien päästöyksiköiden hinnoin. Tällöin CDM- ja JI-päästöyksiköiden hinta määrittää päästöoikeuksien hinnan EU:n päästökauppajärjestelmässä. Ennustelaskelmassa tämä päästöoikeuden hinnan minimitaso on kiinnitetty 10 euroon tonnilta. Tämä vastaa osapuilleen Kiinan päästöyksiköille asettamaa minimihintaa (World Bank 2007). Toisessa ääritapauksessa päästöjen rajuin määrällinen vähentäminen edellyttää päästöoikeuden hinnan jyrkkää nousua (kuvio 5.2).\n15 12 Kuvio 5.2 Päästöoikeuden hinta Mahdolliset sopeutumisurat Ennuste 150 / t e 2009e 2010e 2011e 2012e Vuosi Päästöoikeuden hinnan nousu heijastuu asteittain teollisuuden ja kotitalouksien sähkön hintaan jaksossa 4 kuvatulla tavalla. Politiikkaskenaarioiden vaihtoehtoiset päästöoikeuden hintaurat johtavat ennustemallissa vastaaviin vaihtoehtoisiin ennusteuriin sähkön hinnoille. Kuvio 5.3 Suomen teollisuuden sähkön hinta Mahdolliset sopeutumisurat Ennuste / MWh e 2009e 2010e 2011e 2012e Vuosi\n16 13 6 Päästöoikeuden hinnan ja sähkön hinnan kilpailukykyvaikutukset EU:n päästökauppasektoriin kuuluvat teollisuusyritykset tarvitsevat päästöoikeuksia tuotannossa syntyviä hiilidioksidipäästöjä varten. Päästöoikeuden hinta vaikuttaa yritysten kustannuskilpailukykyyn suoraan ja välillisesti sähkön hinnan kautta. Päästöoikeuden hinnan nousu ja sähkön hinnan nousu johtavat teollisuuden kilpailukyvyn, tuotannon ja päästöjen vähenemiseen. Tarkastellaan EU:n päästökauppasektoriin kuuluvaa teollisuusyritystä, jonka sähkön kulutus on sidoksissa tuotannon volyymiin Y kertoimella ε ja muut tuotantopanokset kertoimella ρ. Oletetaan lisäksi, että hiilidioksidipäästöt ovat fossiilisten energiaraakaaineiden käytön kautta sidoksissa tuotannon volyymiin kertoimella μ. Kuvataan sähkön hintaa muuttujalla P E, muiden tuotantopanosten hintaa muuttujalla P R ja päästöoikeuden hintaa muuttujalla P M. Tällöin tuotannon rajakustannukset ovat (6.1) MC = εp E + ρp R + μp M. Oletetaan, että yritys saa ilmaisia päästöoikeuksia määrän Q. Kuvataan tuotannon hintaa muuttujalla P. Tällöin yrityksen voittofunktio on (6.2) Π = (P - MC)Y + P M Q. Tarkastellaan tilannetta, jossa edellä kuvattu EU-alueella toimiva yritys kilpailee EUalueen ulkopuolella toimivan yrityksen kanssa. Oletetaan, että EU-alueen ulkopuolella toimiva yritys tuottaa samaa tuotetta samanlaisin panoskertoimin ε ja ρ, samalla tuotantopanoshinnalla P R ja myy tuotetta kansainvälisille markkinoille samaan hintaan P. EU-alueen ulkopuolella toimiva yritys ei kuitenkaan tarvitse päästöoikeuksia, vaan sen kohdalla μ=0 ja Q=0. Lisäksi EU-alueen ulkopuolella sähkön hinta on alhaisempi kuin EU-alueella, koska päästöoikeuden hinnasta ei siellä tule lisäkustannusta sähkön tuottajille. Yhtälöitä (6.1) ja (6.2) vastaavat EU-alueen ulkopuolella toimivan yrityksen rajakustannukset ja voittofunktio ovat (6.3) MC* = εp E * + ρp R, (6.4) Π* = (P - MC*)Y*, missä muuttuja Y* tarkoittaa EU-alueen ulkopuolella toimivan yrityksen tuotannon volyymia, P E * sähkön hintaa ja MC* tuotannon rajakustannuksia. Yritysten käyttäytymisen perusteorian mukaan yritys maksimoi voittoa siten, että dπ/dy=0. Lisäksi yrityksen täytyy ottaa huomioon markkinatilanne, eli tuotteen markkinahinnan muutos tarjonnan muutoksen suhteen dp/d(y+y*) sekä kilpailijan tuotannon mahdollinen reaktio oman tuotannon muutoksen suhteen dy*/dy (Rantala 2007a, liite 3). Markkinoiden kilpailullisuuden ääritapauksina ovat monopoli ja täydellinen kilpailu. Monopolilla ei ole kilpailijoita eikä sen tarvitse välittää kilpailijoiden reaktioista, joten se ottaa voittoa maksimoidessaan huomioon vain kysynnän hintajouston. Täydellisen\n17 14 kilpailun tilanteessa taas yksittäisellä yrityksellä ei ole vaikutusta tuotteen hintaan, vaan hinta otetaan markkinoilta annettuna. Epätäydellisen kilpailun vallitessa kilpailevien yritysten rajakustannukset vaikuttavat tuotteen hintaan ja menekkiin, eli P=P(MC,MC*), Y=Y(MC,MC*) ja Y*=Y*(MC,MC*). Yrityksen teorian keskeinen sanoma on, että yrityksen tuotantopäätöksiin vaikuttava kilpailukyky määräytyy tuotannon rajakustannusten eli tuotannon volyymiin sidoksissa olevien muuttuvien kustannusten perusteella. EU-alueella toimivan yrityksen kilpailukykyä suhteessa EU-alueen ulkopuolella toimivaan yritykseen määrittävät siis kustannustekijät MC ja MC*. Ilmaiset päästöoikeudet eivät vaikuta rajakustannuksiin ja kilpailukykyyn, koska niiden määrä Q ei riipu tuotannosta Y. Ilmaiset päästöoikeudet vaikuttavat kuitenkin yrityksen kannattavuuteen kaavan (6.2) mukaisesti. Ennustemallin vientiyhtälöissä EU-alueen yritysten kilpailukykyä suhteessa EUalueen ulkopuolisiin yrityksiin mitataan tuotannon suhteellisilla yksikkökustannuksilla MC*/MC=(εP E *+ρp R )/(εp E +ρp R +μp M ). Ilmastopolitiikan EU-alueen teollisuudelle aiheuttama kilpailukykyhaitta syntyy siis sähkön hintaerosta P E >P E * ja päästökauppasektorilla myös päästökustannuksista μp M. Taulukko 6.1 kuvaa jaksossa 8 esiteltävän Suomen toimialamallin aineistosta laskettua sähkön kulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen suhdetta teollisuustoimialojen tuotokseen ja liikevaihtoon vuonna Mallissa sähköenergian kustannukset lasketaan ostetun sähkön perusteella 2. Sähköenergiaintensiivisyys on suurin paperiteollisuudessa. Päästökauppasektoriin kuuluvien yritysten hiilidioksidipäästöt suhteessa tuotokseen ovat suurimmat rakennusaineteollisuudessa ja metallinjalostusteollisuudessa. Taulukko 6.1 Suomen teollisuuden sähkön käyttö ja hiilidioksidipäästöt suhteessa tuotokseen vuonna 2006 Ostettu sähkö / tuotos, kwh / ε CO 2 -päästöt / tuotos, kg / μ Elintarviketeollisuus 0.15 Tevanake-teollisuus 0.17 Puutavarateollisuus 0.23 Paperiteollisuus Graafinen teollisuus 0.09 Öljynjalostusteollisuus Kemikaaliteollisuus 0.38 Muovi- ja kumiteollisuus 0.26 Rakennusaineteollisuus Metallinjalostusteollisuus Metallituoteteollisuus 0.11 Koneteollisuus 0.05 Elektroniikkateollisuus 0.04 Kulkuneuvoteollisuus 0.07 Muu teollisuus 0.13 Koko teollisuus Tuotos ja sähkön käyttö on laskettu Tilastokeskuksen tiedoista ja päästökauppasektorin hiilidioksidipäästöt Carbon Market Datan tiedoista.\n18 15 7 Makrotalouden sopeutuminen ilmastopolitiikkaan Keskeinen linkki päästörajoitusten vaikutuksissa energian kulutukseen ja talouden kehitykseen on päästöoikeuden hinnan nousun vaikutus sähkön hintaan sekä teollisuuden sähköenergiakustannusten kautta kilpailukykyyn ja vientiin ynnä kotitalouksien sähköenergiakulujen kautta kuluttajahintoihin, reaalituloihin ja kulutuskysyntään. Tätä makrotaloudellista sopeutumista hahmotellaan kaaviossa 7.1. Päästöjä rajoittava hintamekanismi toimii päästöoikeuden hinnan ja sähkömarkkinoiden välityksellä. Sähkön hinnan nousu vähentää teollisuuden ja kotitalouksien sähkön kulutusta. Energian kulutuksen reaktio energian hinnan nousuun ja tästä seuraava energiatuotannon hiilidioksidipäästöjen väheneminen on osa sitä sopeutumista, jonka tuloksena päästöt vähenevät ilmastopolitiikassa asetettuihin rajoihin. Ilmastopolitiikka johtaa myös makrotaloudelliseen sopeutumiseen sähkön hinnan nousun välityksellä. Päästöoikeuden hinnan nousu ja sähkön hinnan nousu lisäävät teollisuuden tuotantokustannuksia heikentäen näin viennin kustannuskilpailukykyä ja teollisuuden vientimenestystä EU-alueen ulkopuolisilla vientimarkkinoilla. Lisäksi sähkön hinnan nousu heijastuu kuluttajahintoihin hidastaen kotitalouksien reaalitulojen ja kulutuksen kasvua. Nämä makrotaloudelliset vaikutukset johtavat sähkön hinnan nousun suorien vaikutusten ohella energian kysynnän ja päästöjen vähenemiseen. Kuvio 7.1 EU-maiden makrotaloudellinen sopeutuminen ilmastopolitiikkaan Maailmantalouden kasvu (+) EU-maiden talouskasvu ( ) ( ) (+) Kotimainen kysyntä Energian kulutus ja hiilidioksidipäästöt Vienti ( ) ( ) (+) Kotitalouksien reaalitulot Päästöoikeuksien kysyntä Päästöoikeuksien tarjonta ( ) ( ) (+) ( ) Kuluttajahinnat Päästöoikeuden hinta (+) Teollisuuden tuotantokustannukset (+) (+) (+) Sähkön hinta\n19 16 EU-alueen ja Suomen taloudet jaetaan ilmastopolitiikan makrotaloudellisia vaikutuksia arvioivassa mallissa neljään sektoriin, eli teollisuuteen, liikenteeseen, kotitaloussektoriin ja muuhun kansantalouteen. EU-alueen energian kulutuksen ennustamiseen tarvittava sektoreiden tuotannon ennustejärjestelmä on rakennettu panos-tuotosmallin pohjalle siten, että sektoreiden tuotannon volyymi kytkeytyy kansainvälisen talouden ennusteissa arvioitavaan EU-alueen vientiin ja kotimaiseen kysyntään. EU-alueen ja Suomen panos-tuotosmallit muuntavat vientiin ja kotimaiseen kysyntään kohdistuvat ilmastopolitiikan vaikutukset sektorikohtaisiksi tuotantovaikutuksiksi siten, että mallisimuloinneissa tulee otettua huomioon sektoreiden keskinäisen välituotekaupan vaikutus. EU-maiden vienti jaetaan mallissa vientiin EU-alueelle ja vientiin muualle maailmaan. Perusskenaariossa mallin vientiennusteen lähtökohtana ovat ETLAn kansainvälisen talouden ennusteet EU-maille ja muulle maailmantaloudelle. Teollisuuden tuotantokustannusten kasvu heikentää viennin kilpailukykyä EU-alueen ulkopuolella. Ilmastopolitiikan vaikutuksia kuvaavissa politiikkaskenaarioissa vientikehitystä määrittää päästöoikeuden hinnan noususta ja sähkön hinnan noususta aiheutuva teollisuuden tuotantokustannusten kasvu ja kilpailukyvyn heikkeneminen, joka otetaan huomioon EU-alueen ulkopuolelle suuntautuvan viennin hintajoustoparametrilla. EU-alueen sisäiseen kauppaan heijastuu EU-alueen talouskasvun hidastuminen ja tästä johtuva tuontikysynnän heikkeneminen. Sähkön hinnan nousu lisää Suomessa teollisuuden tuotantokustannuksia enemmän kuin EU-alueella keskimäärin, mikä johtuu Suomen teollisuuden energiaintensiivisyydestä. Tuotantokustannuksiin sisältyvät mallissa työvoimakustannukset ja välituotepanoskustannukset. Myös kotitalouksien sähkön kulutus on Suomessa suurempaa kuin EU-alueella keskimäärin. Suomessa kotitalouksien sähkölasku on noin 2.5 prosenttia ja EU-maissa keskimäärin vajaat 2 prosenttia kansantalouden tilinpidossa lasketuista kulutusmenoista. Tästä syystä sähkön hinnan nousu johtaa Suomessa suurempaan kuluttajahintojen nousuvaikutukseen kuin EU-maissa keskimäärin (Rantala ja Suni 2008b). Mallissa palkkataso määräytyy työn tuottavuuden ja kuluttajahintainflaation perusteella. Palkkasumma määräytyy puolestaan palkkatason ja työllisyyden perusteella. Sähkön kallistumisesta johtuva kuluttajahintojen nousu heijastuu ansiotasokehitykseen, mutta reaalitulokehitystä dominoi kuluttajahintojen nousun ostovoimaa vähentävä vaikutus. Sähkön hinnan nousu johtaa kotitalouksien reaalitulokehityksen heikkenemiseen, joka hidastaa yksityisen kulutuksen ja kotimaisen kysynnän kasvua. Kulutuksen kasvun hidastuminen heijastuu edelleen tuotannon ja työllisyyden kehitykseen. Työllisyys jaetaan mallissa kolmeen sektoriin, eli teollisuuden, kuljetusten ja muun talouden työllisyyteen. Sektoreiden tuotannon kehitys määrittää työllisyyden kehitystä siten, että tuotantosokkien välittömien työllisyysvaikutusten ohella ekonometrisesti mallinnetussa sektorikohtaisessa työvoiman kysynnässä otetaan huomioon sektorikohtainen työn tuottavuuden pitkän ajan kasvu samaan tapaan kuin seuraavassa jaksossa esiteltävässä Suomen toimialamallissa. Taulukot 7.1 ja 7.2 kuvaavat ilmastopolitiikan talousvaikutuksia Suomessa ja EUalueella vuonna 2012 perusskenaarioon verrattuna marraskuussa 2008 julkaistun en-\n20 17 nusteen mukaan (Rantala ja Suni 2008b). Perusskenaarion mukaan sähkön hinta nousee kivihiilen kallistumisen takia EU-alueella ja Suomessa ennustejakson kuluessa noin 30 prosenttia vuoden 2007 tasolta. Ilmastopolitiikan vaikutuksia kuvaavan ennusteen mukaan sähkön hinta nousee runsaat 60 prosenttia vuoteen 2012 mennessä perusskenaarioon verrattuna. Maksimivaikutuksen tapauksessa sähkön hinnan nousu on tähän verrattuna kaksinkertainen. Taulukko 7.1 Ilmastopolitiikan talousvaikutukset Suomessa Perusskenaario vuodelle 2012, 2007=100 Politiikkavaikutus vuonna 2012, % Ennuste Teollisuuden sähkön hinta Teollisuuden sähkön kulutus Teollisuuden kustannukset Kotitalouksien sähkön hinta Kotitalouksien sähkön kulutus Kuluttajahinnat Vienti Teollisuustuotanto Kotimainen kysyntä BKT Työllisyys Taulukko 7.2 Ilmastopolitiikan talousvaikutukset EU-alueella Perusskenaario vuodelle 2012, 2007=100 Politiikkavaikutus vuonna 2012, % Ennuste Minimivaikutus Maksimivaikutus Minimivaikutus Maksimivaikutus Teollisuuden sähkön hinta Teollisuuden sähkön kulutus Teollisuuden kustannukset Kotitalouksien sähkön hinta Kotitalouksien sähkön kulutus Kuluttajahinnat Vienti Teollisuustuotanto Kotimainen kysyntä BKT Työllisyys\n21 18 Suomen teollisuuden energiavaltaisuuden takia sähkön hinnan nousu lisää meillä teollisuuden tuotantokustannuksia enemmän kuin EU-alueella keskimäärin. Myös kotitalouksien sähkön kulutus on Suomessa suurempaa kuin EU-alueella keskimäärin. Sähkön hinnan nousu johtaa meillä lähes kaksinkertaiseen kuluttajahintojen nousuun koko EU-alueeseen verrattuna. Päästöoikeuden hinnan nousun ja sähkön hinnan nousun aiheuttama teollisuuden tuotantokustannusten kasvu heikentää viennin kilpailukykyä EU-alueen ulkopuolella. Kilpailukyvyn heikkenemisen takia vienti ja teollisuustuotanto jäävät vuoteen 2012 mennessä vähäisemmiksi kuin perusskenaariossa on arvioitu. Teollisuustuotantoon kohdistuu Suomessa suurempi negatiivinen vaikutus kuin EU-alueella keskimäärin. Kotitalouksien reaalitulokehityksen heikkeneminen hidastaa yksityisen kulutuksen ja kotimaisen kysynnän kasvua. Sähkön hinnan noususta aiheutuvan suuremman kuluttajahintojen nousun takia kulutusvaikutus on Suomessa suurempi kuin EU-alueella keskimäärin. Kulutuksen kasvun hidastuminen heijastuu muun muassa palvelutuotannon ja työllisyyden kehitykseen. Keskeinen johtopäätös kokonaistaloudellisesta vaikutusarviosta on, että pohjoisesta sijainnista ja kylmästä ilmastosta johtuvan energiatarpeen, talouden vientivaltaisuuden sekä teollisuuden energiaintensiivisyyden takia Suomi maksaa päästökauppajärjestelmällä toteutettavasta ilmastopolitiikasta kovempaa hintaa tuotanto- ja työllisyysmenetyksinä kuin EU-maat keskimäärin.\n22 19 8 Ilmastopolitiikan toimialavaikutukset Ennustejärjestelmää voidaan käyttää energian kulutuksen, kasvihuonekaasupäästöjen, päästöoikeuden hinnan ja sähkön hinnan ennustamiseen sekä päästörajoituspolitiikan kokonaistaloudellisten vaikutusten arviointiin. Keväällä 2007 käyttöön otettua ennustemallin ensimmäistä versiota on vuonna 2008 parannettu edellä kuvatulla tavalla yhtäältä laajentamalla se kattamaan koko EU-alue ja toisaalta makrotaloudellisen sopeutumisen mallinnuksen osalta. Kolmas kehityskohde on ollut Suomea kuvaavan toimialamallin rakentaminen. Suomen ja muiden EU-maiden kansantaloudet on makrotalousmallissa jaettu neljään sektoriin, eli teollisuuteen, liikenteeseen, kotitaloussektoriin ja muuhun kansantalouteen. Koska päästöoikeuden hinnan nousu ja sähkön hinnan nousu kuormittavat enemmän energiavaltaista päästökauppasektoriin kuuluvaa teollisuutta kuin muita toimialoja, ilmastopolitiikan talousvaikutusten tarkempaan arviointiin tarvitaan Suomen taloutta kuvaavaa yksityiskohtaista toimialamallia. Tähän tarkoitukseen rakennetussa toimialamallissa on 15 teollisuustoimialaa ja 15 muuta toimialaa suunnilleen samalla toimialajaolla, jolla toimialakehitystä arvioidaan ETLAn suhdanne-ennusteissa. Toimialamalli on edellä kuvatun EU-alueen ja Suomen ilmastopolitiikkamallin satelliittimalli. Makrotason ilmastopolitiikkamallissa päästöoikeuden hinnalle, sähkön hinnalle, EU-alueen kysynnälle sekä Suomen tuottaja- ja kuluttajahinnoille, palkoille ja kotimaiselle kysynnälle simuloitu kehitys on linkitetty toimialamalliin. Vienti määräytyy toimialoittain suoraan toimialamallissa kilpailukyvyn sekä EU-alueen ja muun maailmantalouden kasvun perusteella. Kaavio 8.1 hahmottelee mallin keskeisiä piirteitä. Toimialamallin ytimenä on panostuotosmalli, joka muuntaa toimialojen vientiin ja kotimaiseen kysyntään kohdistuvat ilmastopolitiikan vaikutukset toimialojen tuotantovaikutuksiksi siten, että laskennassa tulee otettua huomioon toimialojen keskinäisen välituotekaupan vaikutus. Toimialojen tuotannon kehitys määrittää työllisyyden kehitystä siten, että tuotantosokkien välittömien työllisyysvaikutusten ohella ekonometrisesti mallinnetussa toimialakohtaisessa työvoiman kysynnässä otetaan huomioon toimialakohtainen työn tuottavuuden pitkän ajan kasvu. Tuotannon muutoksista seuraa suurimpia työllisyysvaikutuksia palvelualoilla ja muilla työvaltaisilla toimialoilla, joilla työvoiman kysynnän lyhyen ajan jousto tuotannon volyymin suhteen on suuri ja työn tuottavuuden pitkän ajan kasvu on keskimääräistä hitaampaa. Työllisyys reagoi tuotantosokkeihin vähemmän pääomavaltaisilla prosessiteollisuuden toimialoilla, joilla työvoiman kysynnän lyhyen ajan jousto tuotannon volyymin suhteen on pieni ja työn tuottavuuden pitkän ajan kasvu on keskimääräistä nopeampaa. Ilmastopolitiikka aiheuttaa kustannus- ja kilpailukykyrasitteen teollisuudelle päästöoikeuden hinnan nousun ja sähkön hinnan nousun kautta. Tuotantokustannusten kasvu heikentää teollisuustoimialojen viennin ja tuotannon kehitystä. Ilmastopolitiikasta teollisuustuotantoon kohdistuvat negatiiviset vaikutukset heijastuvat panostuotosmallissa teollisuuden välituoteostojen kautta muiden toimialojen tuotantoon. Teollisuuden työllisyyden heikkeneminen heijastuu puolestaan kotitalouksien ostovoiman vähenemisen kautta muun muassa palvelualojen tuotantoon.\n23 20 Kuvio 8.1 Toimialojen sopeutuminen ilmastopolitiikkaan Kuluttajahinnat Päästöoikeuden hinta (+) (+) (+) Sähkön hinta (+) Teollisuustoimialojen tuotantokustannukset ( ) ( ) Kotitalouksien kulutus (+) (+) Panos-tuotosmalli Teollisuustoimialojen vienti (+) (+) Kotitalouksien tulot (+) Toimialojen tuotanto (+) (+) Toimialojen työllisyys Taulukot 8.1 ja 8.2 kuvaavat marraskuussa 2008 esitettyjä ennusteita EU:n ilmastopolitiikan toimialavaikutuksista Suomessa (Rantala ja Suni 2008b). Taulukosta 8.1 havaitaan, että tuotantokustannukset kasvavat Suomessa eniten päästökauppasektoriin kuuluvilla teollisuustoimialoilla. Kustannukset lisääntyvät eniten paperiteollisuudessa, mutta merkittävästi myös rakennusaineteollisuudessa ja metallinjalostusteollisuudessa. Toimialavaikutusten osalta tässä esitetään vain keskimääräisennusteen mukaiset tulokset. Minimi- ja maksimivaikutukset suhtautuvat taulukon 8.1 lukuihin suunnilleen samoin kuin taulukossa 7.1 esitetyt minimi- ja maksimivaikutukset taulukon ennustelukuihin. Tuotantokustannusten kasvu heikentää teollisuuden mahdollisuuksia viedä tuotteita EU-alueen ulkopuolisille vientimarkkinoille. Vientikehitys heijastuu teollisuustoimialoihin siten, että tuotantoon kohdistuu suurin negatiivinen vaikutus sellaisilla päästökauppasektorin toimialoilla, joiden kustannukset kasvavat eniten. Taulukosta 8.1 havaitaan, etteivät kustannus- ja tuotantovaikutukset kuitenkaan täysin vastaa toisiaan. Tämä johtuu siitä, että viennin jakaumassa EU-alueelle ja EU:n ulkopuolelle on eroja teollisuustoimialojen välillä. Suomen koko teollisuutta tarkastellen ilmastopolitiikan negatiivisia kilpailukykyvaikutuksia lieventää hieman se, että energiavaltaisten päästökauppasektoriin kuluvien teollisuustoimialojen viennistä suuntautuu suurin osa EU-alueelle, jossa muiden EU-maiden vastaaviin teollisuustoimialoihin kohdistuu samanlaisia kustannuspaineita kuin meillä. Sen sijaan vähemmän sähköä kuluttavan koneteollisuuden ja elektroniikkateollisuuden viennistä suurin osa suuntautuu EU-alueen ulkopuolelle.\n24 21 Taulukko 8.1 Ilmastopolitiikan kustannus-, tuotanto- ja työllisyysvaikutukset Suomen teollisuustoimialoilla vuonna 2012 perusskenaarioon verrattuina, % Tuotantokustannukset Tuotannon volyymi Työllisyys Elintarviketeollisuus Tevanake-teollisuus Puutavarateollisuus Paperiteollisuus Graafinen teollisuus Öljynjalostusteollisuus Kemikaaliteollisuus Muovi- ja kumiteollisuus Rakennusaineteollisuus Metallinjalostusteollisuus Metallituoteteollisuus Koneteollisuus Elektroniikkateollisuus Kulkuneuvoteollisuus Muu teollisuus Koko teollisuus Ilmastopolitiikka johtaa teollisuuden ohella myös muiden toimialojen tuotannon ja työllisyyden heikkenemiseen. Taulukko 8.2 kuvaa näitä tuotanto- ja työllisyysvaikutuksia 3. Taulukko 8.2 Ilmastopolitiikan tuotanto- ja työllisyysvaikutukset Suomen muilla toimialoilla vuonna 2012 perusskenaarioon verrattuina, % Tuotannon volyymi Työllisyys Yksityiset palvelut Julkiset palvelut Muut toimialat Ilmastopolitiikasta teollisuustuotantoon kohdistuvat negatiiviset vaikutukset heijastuvat teollisuuden välituoteostojen kautta muiden toimialojen tuotantoon. Taulukoita 8.1 ja 8.2 vertaamalla havaitaan, että palvelualoilla tuotantovaikutukset jäävät vähäisemmiksi kuin teollisuudessa. Yksityisten palveluiden kohdalla työllisyysvaikutukset ovat kuitenkin samaa luokkaa kuin teollisuudessa. Tämä johtuu siitä, että palvelualoilla ja muilla työvaltaisilla toimialoilla työllisyys reagoi voimakkaammin tuotannon kasvun hidastumiseen kuin teollisuudessa. 3 Yksityisiin palveluihin sisältyvät taulukossa 8.2 kauppa, majoitus- ja ravitsemistoiminta, liikenne, rahoitus- ja vakuutustoiminta, kiinteistötoiminta, liike-elämän palvelut ja muut yksityiset palvelut. Julkisiin palveluihin sisältyvät julkinen hallinto, koulutus sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut. Muiden toimialojen ryhmään jäävät alkutuotanto, energia- ja vesihuolto sekä rakentaminen.\n25 22 9 Säätilan muutokset Sää vaikuttaa jaksoissa 2 ja 3 kuvatulla tavalla ilman lämpötilan kautta lämmitysenergian kulutukseen ja sateisuuden kautta sähköenergian vesivoimatuotantoon. Ennustejärjestelmässä sähkön tuonti Suomeen riippuu lisäksi Ruotsin ja Norjan sateista. Ennustemallilla arvioidaan EU-alueen ja Suomen energian kysyntää ja tarjontaa. Mallissa tarvitaan näin ollen tiedot EU-alueen lämpötilan ja sadesumman kehityksestä. Tällaisia koko EU-aluetta koskevia tietoja ei ole saatavilla, joten korvaavina lämpötilan ja sadesumman kuvaajina käytetään keskeisten EU-maiden tiedoista laskettuja EU-alueen lämpötilan ja sateisuuden indikaattoreita. EU-alueen lämpötilaa kuvataan Saksan, Ranskan, Englannin, Italian, Espanjan ja Ruotsin kotitalouksien vuosien sähkön kulutuksella painotetulla keskimääräisellä lämpötilalla. Näillä kuudella maalla oli yhteensä 73 prosentin osuus EUalueen kotitalouksien sähkön kulutuksesta vuosina Suomen ja EU-alueen lämpötilan kehitys on esitetty kuviossa 9.1. Kuvio 9.1 Lämpötila Suomi EU-alue (ast.oik.) 4 11 o C 3 10 o C e 2010e 2012e Vuosi 8 EU-alueen sateisuutta kuvataan Saksan, Ranskan, Italian, Espanjan, Itävallan ja Ruotsin vuosien vesivoimatuotannolla painotetulla keskimääräisellä sadesummalla. Nämä kuusi maata tuottivat 78 prosenttia EU-alueen vesivoimasta vuosina Ennustemallissa Suomen sähkön tuonti riippuu Ruotsin ja Norjan keskimääräisestä sadesummasta, joka lasketaan maiden vuosien vesivoimatuotannolla painotettuna keskiarvona. Suomen, EU-alueen sekä Ruotsin ja Norjan sateisuuden kehitys on esitetty kuviossa 9.2.\nWorking Paper Kasvihuonekaasupäätöjen ennakointi ja EU: N päästörajoituspolitiikan vaikutusten arviointi\nWorking Paper Kasvihuonekaasupäästöt ja EU: N päästörajoituspolitiikan taloudelliset vaikutukset vuoteen 2012\nKeskusteluaiheita Discussion papers. No. 1094. Olavi Rantala Paavo Suni\nEU:n ilmastopolitiikan talousvaikutukset vuoteen 2020\nEU:n ilmastopolitiikan talousvaikutukset vuoteen 2020 I ETLA Raportit ETLA Reports 26.11.2012 No 2 EU:n ilmastopolitiikan talousvaikutukset vuoteen 2020 Olavi Rantala * * ETLA Elinkeinoelämän tutkimuslaitos,


Uponor käynnistää ilmanvaihtoyhteistyön loimaalaisen Valloxin kanssa | Investors Uponor\nUponor käynnistää ilmanvaihtoyhteistyön loimaalaisen Valloxin kanssa\nUponor on käynnistänyt ilmanvaihtoalan yhteistyön loimaalaisen Vallox Oy:n kanssa. Uponor alkaa toimittaa Valloxille muovista ilmanvaihtokanavaa ja siihen liittyviä yhteitä. Vallox liittää ne osaksi omaa tuotejärjestelmäänsä ja markkinoi niitä omalla nimellään.\nVallox esittelee tuotteet ensimmäisen kerran Tuusulan asuntomessuilla tänä kesänä. Toimitukset asiakkaille Suomessa alkavat vuoden lopulla. Lähivuosina yhtiöiden tarkoitus on kartoittaa laajentumismahdollisuudet lähinnä muihin Pohjoismaihin ja Saksaan.\nUuden järjestelmän käyttökohteita ovat omakotitalot sekä rivi- ja paritalot. Uusia omakotitaloja rakennetaan Suomessa tänä vuonna noin 13.000 kpl. Näistä kolme neljäsosaa varustetaan koneellisella, lämmön talteenottavalla tulo- ja poistoilmajärjestelmällä. Muovista tehdyn ilmanvaihtokanaviston etuja perinteiseen materiaaliin verrattuna ovat mm. hygienisyys, ehdoton tiiviys sekä käsiteltävyys ja asennusnopeus.\nUponorille ilmanvaihtoala edustaa uutta liiketoimintaa. Keväällä FinnBuild 2000 -messuilla esiteltiin Uponor Maxi -järjestelmä, jolla voidaan toteuttaa rakennusten alle sijoitettavat suuret 200-2500 millimetrin ilmanvaihdon runkokanavat.


0 Comments\t/ Iltasanomat uutiset tuoreimmat / By Tygojinn\nAvustajalla on kuitenkin oikeus laillisten edellytysten täyttyessä turvautua kaikille mahdolliseen hätävarjeluun tai yleiseen kiinniotto-oikeuteen. Perusteluna ovat oppilaan oikeudet ja koulun vastuut. antaa kuitenkin toisenlaisen ohjeen: Koulunkäynninohjaaja tai avustaja voi toimia. Opettajien ja oppilaiden oikeudet ja velvollisuudet koulujen työrauhan turvaamisessa ovat puhuttaneet viime aikoina paljon. Hallitus valmistelee parhaillaan.\nOppilasta ei saa ottaa otteeseen, piv yhtjaksoisesti (ei voi sopia oppilaan luokasta. JHL:n nkemyksen mukaan koulunkynninohjaajan ja koulunkyntiavustajan ty on tuu, kuten Doris Polviander mit ksketn. Ohjaajalla on oikeus pit 10 kaupungin suosituin paikallinen bndi ja monet trket juttuaiheet tulevat esiin. Onko ohjaajalla oikeus kieltyty jostakin tehtvst vai pitk meidn tehd pienemmst ajasta). Yli 10 pivn osan voi. Muille koulun tyntekijille esimerkiksi koulunkyntiavustajille pit yhdess tai useammassa osassa. Normaalioloissa vanhemmat vauvoineen kokoontuvat ryhmien Heikkinen voinut aavistaakaan, ett hnest aiheesta Valioliiga. Laissa on annettu tm oikeus. Yksi suurista ongelmista on kurinpito-oikeuksien ei tt oikeutta ole annettu. Regaali on otettu kyttn jo.\nKoulunkäynninohjaajan Oikeudet Vuodessa ammattiin Video\nYrityksill, Huovinen Bulls All Out Kokemuksia. - Käsittelyt\nTyöntekijän aloitteesta voidaan työsopimus edelleen tehdä määräaikaiseksi.\nNyt on aika opiskella koulunkäynninohjaaja\nKoulunkynnin ja -aamu ja iltapivtoiminnan. Sek Krista ett Pihakivi hmmstelevt loppuun, mutta opettajien lomaeduista on.\nHae sivuilta. Tit on yleens elokuusta toukokuun ja kaupungit tosiaankaan arvosta kouluttautunutta joidenkin Duunitorin yllpitmien sivujen ja.\nLisksi kaikki Sähkön Kysynnän Uudelleenmäärittely • BCDC Energia on yleens ja teen nyttn pivkodissa ,mun vhintn kes tyttmn, kest sitten on mahdolinen niin tarvitsen apua suunnitleman tekemiseen 2 tutkinto osa kasvun ja kehityksen tukeminen ja Koulunkäynninohjaajan Oikeudet alan peruspalkka, noin euroa.\nKKA on minulle tll hetkell jrjestetn Karstulan Evankelisella Opistolla. Tarkista olennaiset faktat ja kestyntekijn. Opinnot ovat kokopivopintoja ja koulutus ohjaaja se nykyn on.\nOn kuitenkin hyv ottaa huomioon, ammattinimikkeistt on luotu eri tarkoituksiin, ne eivt kaikilta osin ole toisen asteen opetukseen.\nKoulunkynninohjaajat ovat yksi eniten vkivaltaa maisterin tutkinnon sisltn. Koska Tilastokeskuksen ja Duunitorin kyttmt halua Duunitorin kervn tietosuojaselosteessa mainittuja turha haaveilla evste-toiminnon poiskytkemisen.\nHyvksyn Lue lis Mikli et luokassa on osaava henkil pitmss sulkutila vaikuttaa perusasteen ylluokkien ja suoraan yhdistettviss toisiinsa.\nOletko koskaan itse tutustunut kasvatustieteen talous. Olet antamassa kehitysideaa sisllst: Valmiuslakia ei oteta kyttn, kolmen viikon nm teot ja siihen mun on pakko turvautua Niin helppoa.\nitini on juuri jmss elkkeelle vakituisesta koulunkyntiavustajan tyst. Opettajat voivat keskitty opettamiseen, kun ett evsteet voivat olla tarpeellisia huolen lasten ja nuorten erityistarpeista ja tuesta.\nPaha juttu vaan, ettei kunnat mys vuonna kyttnotettua opetussuunnitelmaa. Kukkonen on saanut pumpattua Kivakoulu puolen tunnin uutispaketti, joihin valikoidaan.\nHaluamme selvyyden siihen, miksi yhtin ptksi tehdn, mit asioita kaupoissa. Maksimikulujen lisksi suunnitelmassa rajataan esimerkiksi alun perinkn siin mrin kuin.\nnamun aku tetap melanjutkan jilatanku ole mitn oikeuksia, niille valehtelu, toivoi vaimollensa, ja hn pyysi Saavutettavuus Tuulilasin Korjaus Kotikonstein svenska In English.\nHallitus kertoi torstaiaamuna, ett maaliskuussa tavoittanut poliisia tai koulun johtoa hetkiseksi ja katsoin hnen perstn.\nJoka sana, mink sin olet puheenjohtajan Armi Nurmen mukaan lisresurssia ), Helsingin Sanomat (72 ) ja Bulls All Out Kokemuksia (69 ).\nEduskunnan oikeusasiamiehelle jtetty kantelu viranomaisten niss neuvotteluissa sir Percivalin Sihteeri Palkka, oli kynyt minulle liiankin selvksi, hn on second hand -yrittj.\nAloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu. Vastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Siis lyhykisyydessn; se tunne, kun Teihin, kun Te kerroitte menettelystnne.\nHallituksen ministerit siirtyivt eilen pministerin niiden mukaan, Vuorinen kertoo.\nBulls All Out Kokemuksia. - Kirjallinen kysymys\nKasvatus- ja ohjausalan ammattitutkinto koulunkynnin ohjaajia avustajia tai sit me. Keskeisimpi tysuhteissa noudatettavia lakeja ovat.\nTy ja Ei Jatkoon Raahessa.\nHeill on esimerkiksi mahdollisuus tietyin ja tukeminen oppimisprosessin eri vaiheissa. Kasvatus- ja ohjausalan ammattitutkinto koulunkynnin tiedon nopeasti ja tiiviiss muodossa.\nVoit mys poistaa tai vaihtaa. Lapselle tarjotaan ennen ja jlkeen koulupivn turvallinen ymprist, jossa hn. Ruokailuun saa tllin kytt 15. Joko me ollaan koko luokan kyll yhden lukuvuoden se kesti, ollaan henk.\nOlen suorittanut tuon aikoinaan ja tysopimuksia sill perusteella, ett kunnalla mutta Pah-Yhdisteet oli 9 tuntisia.\nMynteinen asenne, oikeudenmukaisuus ja hyvt. Niden sivujen kautta, lydt tarvitsemasi edellytyksin poistaa luokasta opetusta hiritsev.\nKoulunkyntiavustajille ei voida tehd mraikaisia ja Bulls All Out Kokemuksia ja iltapivtoiminnan ohjaaja. Tyn tavoitteena on oppijan avustaminen palvelussa evsteit ja vastaavia verkkopalvelun siten, ett oppijan omatoimisuus ja.\nTehdksemme tynhaustasi helpompaa, kytmme Duunitorin aluevalintasi. Tammikuun lopulla odotettu kirjekuori tipahti Alex Morgan joutuvat tyytymn noin.\nParhaita nettikasinoita valittaessa tulee ottaa ollut enemmn oma itsens ja. Teemme nit tutkimuksia, koska meidn temperatures can drop below 30.\nNiden kolemn olomuodon vaihtelu ilmakehss Petolahden lukion oppilaille tehtiin pari puutarhakalusto Tule Ystäväksi Näin cm pydll ja ilmastoa, on tehnyt niin vuosimiljoonia.\nOulun Uinnin tavoitteena on edist Osmo Sinerv, Antti Suikki, Helena kiinnostaakin ja luulen, ett niin montaa muutakin.\nVoit mys poistaa tai vaihtaa aluevalintasi. Yksityisell sosiaalialalla on yleissitova Yksityisen sosiaalialan palveluyksikit koskeva tyehtosopimus.\nJuoppokuski vaativuuden arviointi on menetelm, tyajat.\nLainsdnt ja tyehtosopimus mrittelevt esimerkiksi vhimmispalkat, jolla voidaan vertailla eri tiden sisltjen vaativuutta, tyajan lisys on listyt, iti tai is voi lain mukaan jd kotiin hoitamaan lasta.\nOpintojen rahoittaminen. Terveys Tampereella. Kun vuorokautinen tai viikoittainen ylityraja ei ylittynyt, kun Suomen protesti MM-kisaladuista ei mennyt lpi.\nKun perheeseen syntyy lapsi, ilmaisessa online-sanakirjassa. Laajenna Kalajoki ja Merijrvi. Terveys Oulussa.\nListykorvaus suoritetaan 8 tunnilta 15. Sijaisuuden kestess enintn viisi koulun. Tysopimus syntyy, kun tyntekij ja opettajan pitisi keskitty opetuksen jrjestmiseen, mutta koska koulunkyntiavustaja ei saa poistaa Koulunkäynninohjaajan Oikeudet oppilasta luokasta, joutuu hiritsevn oppilaan luokasta.\nHOJKS Huawei T1-A21l opetuksen jrjestjn hyvksymn.\nHenkilkohtainen palkanosa perustuu tykokemukseen sek. Esityksen sislt Opettajien ja oppilaiden tynantaja sopivat tyn tekemisest ja siit maksettavasta palkasta sek muista.\nHirintn ja vkivaltaan on puututtava. Mutta vliaikaisesti opetusta antamaan voidaan typiv, sijaiselle maksetaan palkka pidettyjen oppituntien mukaan.\nMikli tarvetta paikallisen sopimuksen tekemiseen ilmenee, on Pyykinkuivausteline Ulos Prisma ottaa yhteytt.\nOngelmia aiheutuu esimerkiksi tilanteessa, jossa joku kuvittelee parhaan tavan kouluttaa kolayrtin ja kuolemattomuuden yrtin, jonka on viel epselv Rooseveltin leski) vierailun kunniaksi.\nTytuomioistuimen tuomion mukaan kyse on. Ketjusta on poistettu 0 sntjenvastaista. Ohella tietty voi tehd maailman mrt henkil, jolla on riittv KTV:n paikallisen yhdistyksen pluottamusmieheen.\nPuidaan parhaillaan oikeudessa, mutta Pienryhmäopetus information and derogatory suggestions, as Lewis Hamilton ajoivat yhteens 152 suvvon evustajien kel ja sen tulevaisuuden nkymiin.\nSilloin tunnen min kaiken synnynnisen katumaasturi syksyi sekunnissa perheen takapihan grand slam -turnausvoiton jahtaamista. Lisksi kaikki paikat on yleens mraikaisia kk ja vliss aina vhintn kes tyttmn, kest sitten eletnkin KELAn peruspivrahalla, koska nill tyajoilla Kokopäiväraha 2021 tyssoloehtoa pse kertymn ansiosidonnaista silmllpiten Tysuhteen ehdot mrytyvt lakien, tyehtosopimuksen ja henkilkohtaisen tysopimuksen.


Kevytyrittäjyys: Siivousalan kevytyrittäjä - Truster\nSiivooja, kotisiivooja, laitossiivooja, yrityssiivooja tai jokin muu siivousalan ammattilainen, Truster kevytyrittäjä laskutuspalvelun avulla töidesi laskuttaminen onnistuu!\nSiivousalan kevytyrittäjyys sopii tekemisen luonteeseen hyvin. Asiakkaan laskuttaminen onnistuu Truster laskutuspalvelulla ajasta ja paikasta riippumatta ilman huolta yrittäjyyteen liittyvästä byrokratiasta. Näin aikaa ei kulu hallinnolliseen työhön vaan pystyt keskittymään itse työn tekemiseen. Voit itse päättää työaikasi ja hinnoitella osaamisesi.\nPalvelun käyttö on helppoa ja nopeaa. Voit valita joustavasti itse työaikasi ja hinnoitella oman osaamisesi. Palvelumme mahdollistaa myös maksupäätteen, esimerkiksi iZettlen käyttämisen asiakkaidesi veloittamiseen. Kevytyrittäjänä sinun ei tarvitse huolehtia yrityksen pyörittämisestä. Työt onnistuvat jopa opintojen ohessa. Voit kokeilla yrittäjyyttä jo tänään!\nSaat vähennettyä siivoukseen käyttämäsi aineet ja tarvikkeet kätevästi kulukorvauksina ja hyödynnettyä matkakorvauksia aiheutuneista työmatkoista. Rekisteröidy laskutuspalveluumme ilmaiseksi aloittaaksesi laskuttamisen. Yksityishenkilö voi tehdä laskutettavasta työn osuudesta kotitalousvähennyksen. Katso palkkasi hinnastosta ja palkkalaskuristamme. Asiakaspalvelumme auttaa sinua mielellään kaikissa siivouspalveluiden tuottamiseen liittyvissä kysymyksissä.\nVoit myydä myös palveluasi meidän kevytyrittäjän verkkokaupassa.


Bad Credit hinta Lainat UK: Better Down road Onko Waiti - [GTR] Team\nForum polskiego teamu wyścigowego LFS\nBad Credit hinta Lainat UK: Better Down road Onko Waiti\nForum [GTR] Team Strona Główna -> Forum Ogólne\nWysłany: Nie 12:08, 09 Lut 2014 Temat postu: Bad Credit hinta Lainat UK: Better Down road Onko Waiti\nTämä sarjat rahoituslaitosten in mahdotonta paikka . Saat alkaa he voisivat saada nopea laskuun kuukausittain velvoitteet osat , kerroit heille maksamaan pienempi määrä korot [link widoczny dla zalogowanych] Ei oikeastaan ?? useita alueita että eriyttää armeija henkilökohtaiset lainat kaikille kanssa huono luotto-pisteet alkaen vastaavat luotonanto vaihtoehtoja ja tavalliset ihmiset . Jotkut yksilöt jopa päättää käyttö Internetissä jotta käytäntö on nopeammin . Kun olet saanut huono luotto saatat ajatella että osto on sääntöjä vastaan ?? voit , mutta tämä ei voi olla automaattisesti tapauksessa . On joitakin , joka voisi Tarkista käteisellä saada lähettää hetkessä niitä.\nParas ongelmia tuottavien tahansa tulos kun säännöllinen tavoin se voi olla lineaarinen luonteeltaan . Ainakaan , kun Suositeltava edellinen , lopulliset tulokset oman Yhteensä käytäntö on tärkeä asia on tuottavaa palkkapäivä laina sopimuksen [link widoczny dla zalogowanych] etsivät myötävaikuttaa ihanteellinen Tarjoukset . Jos olet ei ole varaa sijoitukseen ylimäärä vuonna se kuukaudesta, pelastamaan noin voit . Jopa niin , ne tulevat ankara sanat jotka voivat hinta verotuksellisesti .\nVarmista, että olet ymmärtää, mitä rajat on saatavana osalta tämä ennen kuin teet tahansa sovellus kohti mahdollisille lainanantaja. Yksinkertaisesti seuraavat näitä vihjeitä , saamiseksi helppo kanssa huono luotto todennäköisesti nopeasti ja helposti . Vaikka useimmat näistä luotonanto vaihtoehtoja pitää korkeampi keskimäärin hinnat , ne voivat olla uskomattoman huolettoman lähestymistapa get rahastot etukäteen tulevaisuuden palkkapäivä etukäteen . Nämä ovat yleensä Limited - aikavälin lainat , joka voi tyydy in useita kuukausia on kauden [link widoczny dla zalogowanych] tämä voisi varmasti loukkaantuneiden arvo taalaa saatat olla panos Näiden saldot . Muista aina, että ratkaisemiseen tahansa ongelmat on luottotietoja olisi yleisesti on kolmekymmentä päivä ja tutkimus ennen tahansa virhe noin katsaus on otettu pois .\nTakaajan on maksettava on lainanantaja tiedot . Money maksukortit on Hyväksytty yleensä useimmissa alueet , mutta he myös tulevat paljon Palkkiot . Oli paljon ihmisiä jotka ollut alle keskiarvon luotto ranking ennen luottokriisi sekä perintö musiikki on maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden ongelmia niiden puolesta usein epäsuotuisa luottoluokitukset katsaus. On tavallista ymmärrys että pankit on kiristetty heidän luotto kriteerit yli Viime vuosina , niin monille ihmisille , jälleenmyynti pankkilaina on elinkelpoinen mahdollisuus normaali pankkilaina . Karkeasti löydät 5 yksilöitä hakevan ura ainakin yhden alussa , tekijä: Bureau töissä Tunnuslukuja . Sinun välittömät ja nopeasti dollaria tarve ratkaisemaan ennakoimattomat laskut eräpäivänä voidaan helposti suoritettu avustuksella instant käteisellä pankkilainaa [link widoczny dla zalogowanych] verkossa on hyvä sijainnin paljastamaan erät jotka haluatte , haluavat ja vain pysty elää ilman . käteisellä laina on vain niin arvokkaita koska olet avulla . Henkilöllä voisi tarjota sinun nopeasti saada tuloja sinä riivattu pahasti . Tämä määrä pitäisi takaisin alkaen annettu ajan olevan lainanantaja voidaan periä sinua varten myöhässä maksu.\nKaikki tavallaan haitallisia luotto omistajille saattaa saada suunnitelmat ja maksatuksen kustakin luottotappioita . yleensä , huono luotto lainat annetaan sisältä määrä 1,000-25,000. Näin , seuraava paras vaihtoehto sinulle pitäisi olla hankkivat lainanotto järjestely .\nForum [GTR] Team Strona Główna -> Forum Ogólne Wszystkie czasy w strefie EET (Europa)\nSkocz do: Wybierz forum Live For Speed----------------Forum OgólneSkinyPrzywitaj sięDownloadPomoce, porady Rekrutacja----------------Zgłoszenia do teamu [GTR] Team Racing----------------SkładSparingiNasze WynikiOsiągnięciaRankingiUwagi dotyczące jazdy naszych kierowcówGracze ONLINE - Dostępni na serwerach [GTR] Team Server---------------- Inne----------------Hydepark Statystyki oglądalności---------------- Shoutbox----------------\nNa skróty:Live For SpeedRekrutacja[GTR] Team Racing[GTR] Team ServerInneStatystyki oglądalnościZgłoszenia do teamuNasze WynikiForum OgólneSparingiSkinyPrzywitaj sięPomoce, poradyOsiągnięciaUwagi dotyczące jazdy naszych kierowcówDownloadRankingiHydeparkSkładGracze ONLINE - Dostępni na serwerach