Maankäyttöasioista kiinnostunut kesätyöntekijä, Fingrid Oyj\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1412226\nFingridin maankäyttö ja ympäristö -yksikkö vastaa yhtiön lähes 15 000 voimajohtokilometrin johtoalueiden maankäyttöasioista.\nHaemme Helsingin toimipaikkaamme kesätöihin\nmaankäyttöasioista kiinnostunutta harjoittelijaa\nTyön voi aloittaa osa-aikaisena jo keväällä ja jatkaa sitä erikseen sovittaessa osa-aikaisena kesän jälkeen. Kesäksi tarjoamme kokoaikaisen työn.\nTehtäviisi kuuluu voimajohtoristeämistä ja voimajohtoalueiden maankäytöstä tehtyjen lausuntapyyntöjen valmiiden lausuntojen käsittely. Päivität työssäsi voimajohtoristeämiin liittyvää dokumenttienhallintaa ja verkkotietojärjestelmiä. Pääset tekemään myös sidosryhmäneuvontaa lausuntoasioissa.\n• kykyä omaksua Fingridin karttapalvelujärjestelmän, verkkotietojärjestelmän ja dokumenttienhallintaohjelmiston käytön perusteet työssä annettavan opastuksen jälkeen\n• kartanlukutaitoa ja perustuntemusta karttaohjelmista (ArcGIS)\n• kykyä ja halua tehdä rutiininomaista toimistotyötä\n• sujuva suomen kielen suullinen ja kirjallinen taito, ruotsin kielitaito on eduksi\n• oma-aloitteista ja vastuullista työskentelyotetta\n• halua tiimityöhön ja hyviä vuorovaikutustaitoja\n• mahdollisuutta jatkaa työskentelyä osa-aikaisena myös kesän jälkeen.\nHakemukset pyydämme toimittamaan 28.2.2021 mennessä osoitteessa www.fingrid.fi/kesaduuniin. Liitäthän mukaan myös vapaamuotoisen hakemuksesi ja ansioluettelosi. Lisätietoja tehtävästä antavat Max Isaksson, puhelin 030 395 5123 ja Heidi Oja, puhelin 030 395 5138.


Arbor puiden rungoista omilla käsillä\nPuuhelmista valmistetut paviljongit voidaan koristella monissa eri tyyleissä ottaen huomioon muun tilan suunnittelu sekä sivuston omistajan henkilökohtaiset mieltymykset. Katsotaanpa analysoida eri muunnelmia arbors, me jakaa niiden erottamiskykyisiä ominaisuuksia.\nSe vastaa tällaisia puutarhoja, jotka valmistetaan kiinalaisten ja japanilaisten sisätilojen suuntaan. Tyylien välillä on huomattava samankaltaisuus, joten joidenkin maakohtaisten sivustojen omistajat, joilla ei ole kokemusta sisustustyöstä, sekoittavat toisiinsa. Syynä tähän samankaltaisuuteen on se, että japanilaisessa arkkitehtuurissa on melko vähän tekijöitä, jotka on lainattu kiinalaisesta muotista.\nVihje! Kiinalainen huvimaja rakennettaessa kiinnität erityistä huomiota kattoon. Sitä pidetään tämän sisäisen suunnan kutsukorttina, mikä tekee kesämökistä tunnistettavan.\nEsimerkiksi katon muoto voidaan valita neljältä tai kuudelta puolelta, luo kaksi tasoa sille. Tällaisen rakenteen pakolliseksi elementiksi valitaan taivutetut reunat luodussa katossa.\nOn tarpeen kiinnittää huomiota siihen, että klassisen sisustuksen kanssa rakennus on koristeltu kuvilla keiju lohikäärmeitä sekä koriste lyhdyt, täydennetty punaiset harjat.\nHuolimatta samankaltaisuudesta kiinalaiseen arkkitehtuuriin, tässä sisäisessä suunnassa ja sen erottavilla ominaisuuksilla. Esimerkiksi rakennuksen rakenteessa on eroja. Japanilainen kulttuuri on suvaitseva, suorat, pehmeät värit, sileät pinnat. Rakenna tällaisia paviljonkeja puunrungoista (kuvassa), sitten maalata ruskea, musta tai tumma kirsikan väri.\nHuomio! Japanilainen tyyli sisältää vähimmäismäärän koriste-elementtejä.\nVoit esimerkiksi käyttää liinavaatteita sävyinä koristeina ja valita huonekaluista tummaa puuta levittämällä pehmeitä tyynyjä sohvalla, verhoilla samanlaisia.\nAlkuperäinen puunrungoista omalla kädellä, japanilaisilla ja kiinalaisilla muunnelmilla, hyödyllisiä vinkkejä aloittelijoille, löydät kaiken tämän videoparannet\nVenäjän ja ukrainalaisen tyyliin\nTällaisia vaihtoehtoja kesäverandojen suunnittelulle ovat peräisin 18 ja 17-luvuilta. Ne ovat samanlaisia kuin tavan, joka oli tyypillistä tuon ajan talonpoikien keskuudessa.\nSuunnittelijat pitävät ilmaisua "ukrainalaista tyyliä" valkoisena talossa, jossa on olkikatto, ja sen vieressä on wattle aita, jossa on ruukut ja purkit. Ammattilaiset, jotka työskentelevät "ukrainalaisessa tyylissä", yrittävät käyttää näitä kirkkaita ja erottuvia piirteitä sisäsuuntaan arborsin sisustamiseen.\nVihje! Suurimman muistin luominen ukrainalaiseen tyyliin, lehtien katto peitetään oljella. Kortit tekevät puolikylvestä, mikä osoittaa kansanarkkitehtuurin alkukantaisuutta.\nTietysti nyt on joitain yksityiskohtia ilmestynyt tässä sisäisessä suunnassa. Esimerkiksi raskaiden lokien sijasta valitaan nykyään laudat, jotka yksinkertaistavat huomattavasti rakennuttajien ja suunnittelijoiden tehtävää, lisäksi tekemään rakentamisesta itsestään kevyt ja ilmava.\nHuomio! Ukrainan trendi liittyy "pelaamiseen" yksityiskohdista. Voit esimerkiksi stilisoida BBQ: n tai grilli ukrainalaisella liesi, tehdä aidon wattle-aidan ympäri huvimajaa ja koristella sitä useilla sisustuselementeillä.\nTämä alue sisältää useita erilaisia kesärakennusten vaihtoehtoja. Maalaismainen tyyli olettaa kesäverandin maksimaalisen samankaltaisuuden talonpoikaiskun kanssa. Tarkastellaan sen ominaispiirteitä hieman myöhemmin, ensiksi mainitsemme boyar-mallin, joka iskee monia kauniita ja monimutkaisia kaiverruksia.\nTällaisten kasvien tuottamiseksi valitaan "pyöreä" puu tai neliömäinen palkki. Ompelutarvikkeita käytetään koristeiden ja pilarien koristelemiseen.\nLisäksi boyar-tyyli on sopiva ja veistetty kauniita pylväitä sekä koriste-aukkoja luodaan katon alla. Kun sisustetaan huoneen sisätilaa, ammattilaiset suosittelevat sisustuselementtejä, jotka vastaavat Ukrainan suuntaan.\nVihje! Boar-verannalla takan sijaan voit luoda oikean venäläisen uunin jäljitelmän.\nHuonekalut on parempi valita levyt, lisäämällä kuvan vanha samovaari, kaunis keramiikka, rauta.\nSe on eräänlainen maalaismainen sisustussuunnitelma. Jos Provence on peräisin Ranskasta, maa ilmestyi Amerikassa, sitten maalaismainen tyyli ei ole tietyssä "kotimaassa", se on kollektiivinen kuva maaseudun elämäntavoista.\nProvencen suunta ei edellytä kirkkaiden värien käyttöä, vaan niiden pitäisi olla vaaleita, ikään kuin palaneet kirkkaan kesän auringon paahtamisen aikana.\nVihje! Provence, koska hallitseva väri, sisätilat ammattilaiset valitsevat valkoista.\nValittaessa huonekaluja Provence, etusijalle on paras antaa luonnonvalkoisesta rottinkista valmistettuihin pikkupuihin tai tuotteisiin, jotka käyttävät taiteen taontaa ja maalaavat kaikki valkoiset elementit.\nValitessaan tekstiilituotteita Provencen asiantuntijoille on suositeltavaa valita kauniita kankaita, joissa on pieni kukkatiedosto. Esimerkiksi Provencessa sopivat liinavaatteet, pehmeät tyynyliinat huonekaluille, pöytäliinat. Halutessasi voit myös koristella kukka kukkaruukkuja, jotka asettavat niitä curling kukkia.\nKumpi tyyli valitset kesäverandin suunnittelusta, yritä ottaa huomioon valitun tyylin kaikki erottavat yksityiskohdat. Esimerkiksi Provencessa arvostetaan luonnonmukaisuutta ja luonnonmukaisuutta, ja he kiertuavat paviljonkeissa yritetään luoda ylellinen ympäristö. Jokainen sisäsuunta voidaan "laimentaa" sekoittamalla useita muotoilutyyppejä kerralla\nArbor kuormalavojen omista käsistä\nMiten rakentaa kellarin altaan alta\nMiten rakentaa hautamaa maassa\nGazebo itämainen tyyli


Sähkösopimus Savonlinna | Oomi\nOomilta saat sähkösopimuksen helposti ja vaivattomasti, asuitpa missä päin Savonlinnaa tahansa. Ja vielä halvalla.\nEtsinnässä uusi sähkösopimus kerrostaloon keskustassa tai omakotitaloon Pihlajaniemessä? Vai oletko kenties pian muuttamassa Savonlinnan seudulle? Asuitpa miten tai missä päin Savonlinnaa tahansa, Oomilta saat tarpeiisi sopivan sähkösopimuksen.


Idän taju: Terveydenhoito ja hyvinvointi Aasian kasvun kärkeen - Sitra\nMaailmanpankin tuoreimmassa ennusteessa Aasian talous tulee kasvamaan parina seuraavana vuotena vakaasti. IMF:n mukaan Itä-Aasian kehittyvien talouksien kasvuprosentti on tänä ja ensi vuonna yli seitsemän.\nNopea talouskasvu on mahdollistanut laajan terveydenhoito- ja hyvinvointipalvelujen kehittämisen Aasian eri maissa. Menossa on nopea hyvinvointi- ja terveyssektorin ja markkinoiden kasvu ja avautuminen. Brookings-instituutin mukaan erityisesti langattomien terveysmarkkinoiden arvioidaan kasvavan kolmen seuraavan vuoden aikana globaalisti 17 miljardin euron markkinaksi. Vahvimmat kasvualueet ovat Aasian ja Tyynenmeren alue sekä Eurooppa. Perässä tulevat Yhdysvallat.\nSuomessa pitäisi nyt olla hereillä. Idässä on käynnistymässä jättimäinen kehitysvaihe, jossa hyvinvointi- ja terveyspalveluille sekä niiden kehittämiselle avautuu merkittävät liiketoimintamahdollisuudet. Terveysteknologiat ja -palvelut – niin Aasiassa kuin globaalisti – voisivat olla Suomelle mitä merkittävin korkean tason osaamisen ja uuden kasvun alue.\nPelkästään Kiinassa erilaisten mobiiliterveyspalveluiden kysyntä ja myynti on kasvanut vuodesta 2012 lähes 18 prosenttia. Nopeimmin kasvavina liiketoiminta-alueina ovat erilaiset sähköiset ja langattomat etäseurantateknologiat ja laitteet, puettavat älyvaatteet sekä erilaiseen seurantaan käytettävä anturiteknologia.\nJapanissa ikääntyvän yhteiskunnan kulut ja ”Senior service industry” on jo paisunut 37 biljoonaan jeniin eli 260 miljardiin euroon, joka on 8 % Japanin BKT:stä. Japanissa tehdään runsaasti uutta tutkimusta ja robotiikkaa hyödynnetään terveyden ja hyvinvoinnin palveluissa paljon. Ikääntyvien kotipalveluissa kehitetään uusia sofistikoituneita muotoja. Japanissa kotipalvelu ei esim. vie pelkästään tavaroita vanhuksille, vaan työntekijä viettää myös aikaa asiakkaittensa kanssa. Erilaista terveyteen liittyvästä Big Datasta saatua tietoa on myös alettu hyödyntää systemaattisesti.\nTerveydenhoidon ja hyvinvoinnin fokus on idässä lännen lailla kääntymässä akuuttien tulehdussairauksien hoidosta kroonisten sairauksien hoitoon ja niiden estämiseen sekä ikääntyvän väestön palveluihin. Aasian maiden hallitukset pyrkivät systemaattisesti siirtämään terveydenhuollon painopistettä sairauksien hoidosta terveyden ylläpitämiseen. Välineenä tässä ovat erityisesti uudet sähköiset palvelut, seurantalaitteet ja ihmisten omahoito. Sairaaloissa ja perusterveydenhoidossa on menossa terveys- ja potilastiedon digitalisoiminen yhteisiin sähköisiin tietokantoihin.\nAasian hyvinvointi- ja terveyspalveluiden markkinat tulevat olemaan digitaaliset, kustannustehokkaat, verkottuneet ja niissä tullaan käyttämään hyvin paljon uutta teknologiaa (seuranta, itsehoito, diagnostiikka, anturit, mobiiliratkaisut, uudentyyppiset asuin- ja elinympäristöt, ikääntyvän yhteiskunnan palvelut). Terveydenhoidossa erilaisia ICT-teknologioita tullaan yhdistämään niin uusiin kuin vanhoihin käytäntöihin.\nJa kiinnostavaa täällä on se, että Aasian maat pyrkivät löytämään toisenlaisia kehityspolkuja kuin mitä lännessä terveydenhoidon ja hyvinvointipalvelujen suhteen on aiemmin rakennettu. Omien ratkaisujen ja uusien palvelukonseptien hakeminen tekee Aasian markkinoista erityisen kiinnostavan, sillä tarve uusille innovatiivisille ratkaisuille ja teknologioille tulee olemaan iso.\nFokus on nyt erilaisten uusien käytäntöjen oppimisessa (knowledge and experience transfer around the world). Oppia halutaan eri puolilta maailma. Suomen pitää olla tässä mukana.\nIdän taju: Tuhannen miljardin dollarin markkina! – Vihreää teknologiaa tarvitaan nyt Aasiassa


Kari Leinonen — Puheenvuoro\nTämähän naurattaisi ihan vedet silmissä…\n24.3.2016 19:25 Kari LeinonenSuomen oikeusjärjestelmäTerrorismi\nellei kyse olisi näinkin vakavasta asiasta. Tuli jälleen todistettua, että Suomi voisi muuttaa nimensä Hölmölandiaksi (englanniksi Stupidland).Nimittäin Helsingin hovioikeus (HS 24.3.2016) hylkäsi kaikki syytteet terrorismirikosjutussa, jossa neljää...\n21.3.2016 11:47 Kari LeinonenJuha Sipilän hallitusTyöttömyys\nPääministeri Juha Sipilä ei ilmeisesti edelleenkään ymmärrä tiettyjä talouden lainalaisuuksia. Sipilän uusimman lausunnon mukaan Suomessa on saatava aikaan ”reilun kahden prosentin” talouskasvu, jotta työttömyys saadaan vähenemään. ...\n20.3.2016 11:23 Kari LeinonenJuha Sipilän hallitusSuomen talouden tila\nSipilän hallitus asetti hallitusohjelmassaan tavoitteekseen, että ”velkaantuminen suhteessa bruttokansantuotteeseen taittuu vaalikauden loppuun mennessä ja velaksi eläminen lopetetaan vuonna 2021. Kokonaisveroaste ei nouse”.On...\n13.3.2016 20:18 Kari LeinonenSuomen energiapolitiikkaUusiutuva energiaVihreät\nSuomi on sitten merkillinen maa. EU:n tavoitteena on nostaa uusituvan energian osuus 20 prosenttiin energian loppukulutuksesta vuoteen 2020 mennessä. Tämä tavoite on määritelty Uusiutuvan energian –direktiivissä eli ns. RES-direktiivissä....\n5.3.2016 10:48 Kari LeinonenPääministeri SipiläYhteiskuntasopimus\nPääministeri Sipilän ja hallituskumppaneiden nyrkkitervehdys (2.3.) kilpailukykypakettia koskevassa tiedotustilaisuudessa on aiheuttanut kohun. Palvelualojen ammattiliitto PAM:n puheenjohtaja Ann Selin sanoi tämän olleen ”pienenä...\n3.3.2016 10:17 Kari LeinonenJohtaminenPoliitikotSuomen talouden tila\nUseimmat pikkulapset tietävät, ettei keltaista lunta kannata syödä. Monet tosin oppivat tämän karvaasti kantapään kautta, kun eivät ymmärrä syy ja seuraus –yhteyttä vaikka sen itse näkevät: kun naapurin koira käy talvella tarpeillaan, ei lumi...\n17.1.2016 12:26 Kari LeinonenLasten hyvinvointiRasismiSuvaitsevaisuus\nTähän rasistileiman pelko pahimmillaan johtaa. Britanniassa Rotherhamin kaupungissa 1 400 lapsen ja nuoren hyväksikäyttö jatkui vuosia. Viranomaiset eivät uskaltaneet puuttua asiaan, koska olivat ”selvästi huolissaan siitä, että heidät...\n15.1.2016 10:51 Kari LeinonenNaisten ahdisteluTurvapaikanhakijat\nTanskassa on kokemusta syyrialaisista turvapaikanhakijoista, jotka ovat yksinäisiä miehiä:”Kun he näkevät tytön, he villiintyvät täysin ("går helt amok"). He eivät yksinkertaisesti kykene hallitsemaan käytöstään. He käyvät käsiksi...\nPoliitikkojen järjen käyttö minimissään, kansan sietäminen maksimissaan\n14.1.2016 11:07 Kari LeinonenMaahanmuuttoRikollisuusTurvapaikanhakijat\n"Hyökkää ja raiskaa valkoinen nainen, käytä häntä niin kuin tahdot. Uutena vuotena tehkää taharrush gamai kaikkialla Euroopassa. Hyökätkää heidän naisiaan vastaan, näyttäkää, keitä olemme.” Tällaista kutsua uuden vuoden rientoihin oli...\nTänään tuulivoimalla ei saadaan keitettyä edes vihreiden kahveja\n7.1.2016 11:30 Kari LeinonenTuulivoima\nTänä kauniina pakkasaamuna on hyvä miettiä elämän realiteetteja. Tehdäänpä nopea laskutoimitus. Vihreiden kannatus Suomessa on tällä hetkellä noin 12-13%. Tämä tarkoittaa, että yli 600 000 suomalaista kannattaa Vihreitä. Keskimääräinen kahvin/...\nTuplapalkka, vaikka hoidat työsi huonosti\n6.1.2016 12:57 Kari LeinonenJyrki KatainenSuomalainen työelämäSuomen talous\nNormaalissa työelämässä, jos työntekijä hoitaa jatkuvasti tehtäviään huonosti, hän saa asiasta vähintäänkin huomautuksen. Lievemmissä tapauksissa hän saa pitää työnsä, mutta hän ei saa palkankorotusta. Urakehityksestä on myös turha haaveilla....\n31.12.2015 14:29 Kari LeinonenBusinessHelsinki\nNasan entinen tutkija on laskeskellut, että maailmanlopun koittaessa Suomen pääkaupunki olisi yksi turvallisimmista paikoista katastrofin sattuessa. Siinäpä saumaa Helsingin kaupungille ja rakennusfirmoille tehdä businesta: myydä suojabunkkereita...\nSuomi on askeleen päässä täystyöllisyydestä?\n15.12.2015 11:27 Kari LeinonenSuomen talous ja työllisyys\nEi Suomella niin huonosti mene, kuin suurin osa meistä luulee. Ainakin mikäli on uskominen tiettyjä virkamiehiä. Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra nimittäin arvioi, että Suomessa saattaa olla jopa 360 000 piilevää työpaikkaa. Työ- ja...\n30.11.2015 20:35 Kari LeinonenEuroopan pakolaistulvaSipilän hallitus\n”Miksi vasta nyt?” Näin kysyi iltapäivälehden lööppi viikonloppuna. Tähän on yksi vastaus: kun ei ymmärrä syy ja seuraus –suhteita, joutuu kaiken oppimaan kantapään kautta. Vielä viime keväänä ajattelin toiveikkaasti, että...\nSuomen taloutta niin, että heikoimpia hirvittää\n12.9.2015 14:48 Kari LeinonenKansantalousSuomen talous\nNopea korjausliike Suomen talouteen:Lopetetaan tuonti kokonaan pariksi vuodeksi. Aletaan omavaraisiksi. Säästetään esim. tuontienergiassa ja hytistään pari talvea kylmissä asunnoissa. Avot, kauppataseen ylijäämän seurauksena valtion kassa...


Sivusta hiljaa seuraten – Brander.name\nSivusta hiljaa seuraten\nKirjoitettu 10.3.2016 31.10.2015 - Jori Brander\nJesajan kirjan toista pääosaa kutsutaan ”kansojenkirjaksi” (Jes. 13:1-23:18). Siihen on koottu Herran tuomionsanoja pakanakansoille. Otan tähän lyhyen kappaleen profetiasta Nubiaa vastaan.\n”Voi sinua, siipien sirinän maa, sinä Nubian virtojen takainen maa! Sinä lähetät edustajasi Egyptin virtaa pitkin, lähetät heidät ruokoveneillä vesien yli. – Palatkaa, te nopsajalkaiset sanansaattajat! Palatkaa kookaskasvuisen ja kiiltäväihoisen kansanne luo, kansan, jota pelätään lähellä ja kaukana, oudosti ääntelevän, jalkojaan tömistävän kansan, jonka maata virrat huuhtovat mukaansa.\nMaanpiirin asukkaat, te kaikki, joilla on asuinsijanne maan päällä, katsokaa, milloin vuorille nostetaan merkkiviiri, kuunnelkaa, milloin torven ääni kajahtaa! Sillä näin on Herra minulle sanonut: – Minä pysyn hiljaa ja katselen kaikkea asumuksestani kuin väreilevä kuumuus kirkkaalla taivaalla tai kuin auer elonkorjuun helteessä. Mutta jo ennen korjuuaikaa, kun kukat ovat kukkineet ja raakileet ovat näkyvillä, kypsymässä rypäleiksi, köynnösten oksat katkaistaan vesurilla ja rehevät versot revitään irti ja heitetään pois.” (Jes. 18:1-5)\nTekstissä Assyria valmistautuu käymään taisteluun Nubiaa vastaan. Assyrian armeijan edetessä hitaasti kohti Nubian maita Jumala ei tee mitään pysäyttääkseen sitä. Näyttää siltä, että he saavat tehdä aivan mitä tahtovat, koska Jumala katsoo vain sivusta: ”– Minä pysyn hiljaa ja katselen kaikkea asumuksestani kuin väreilevä kuumuus kirkkaalla taivaalla”.\n– Minä pysyn hiljaa ja katselen kaikkea asumuksestani kuin väreilevä kuumuus kirkkaalla taivaalla\nJumalan hiljaisuus lepää heidän yllään uhkaavan hiljaa niin kuin auringon paahde kirkkaalta taivaalta. On kuin Herra ei välittäisi eikä tekisi mitään. Jumalan hiljaisuudessa he odottavat varmaa tuhoa, mutta sitten seuraava jae jatkaa. Tulee hetki ”jo ennen korjuuaika”, kun Jumala puuttuu tapahtumien kulkuun ja Assyrian ylpeä armeija on tuhottu yhtä helposti kuin köynnösten oksat ja versot karsitaan.\nMietipä tätä kuvaa. Kuinka kaunis kuva tässä on Jumalasta, joka on vaiti ja katsoo elämää. Jumalan vaikeneminen on suvereenia vaikenemista. Hän ei ole vaiti siksi, että hän ei voi tai tahdo auttaa, vaan sen tähden, että hän odottaa oikeaa aikaa. Jumalan suvereenius pitää sisällään ajan. Hän tuntee jokaisen hetken.\nJumalan vaikenemista ei pidä sekoittaa passiiviseen hiljaa hyväksymiseen tai myöntymykseen. Se ei ole vaikenemista sen tähden, ettei kykene muuhun. Herra yksinkertaisesti pidättäytyy puuttumasta elämän kulkuun. Mutta hän kyllä nousee auttamaan omalla hetkellään, kun on aika toteuttaa ajassa se, mitä hän on suunnitellut jo ennen aikojen alkua.\nMuista tämä silloin, kun katsot hädissäsi tämän maailman pahuutta, näet miten väärintekijät menestyvät tai todistat monen kärsivän vahvojen sorrossa. Muista tämä teksti silloin, kun sinusta tuntuu siltä, että pahuus voittaa ja oikeutta ei ole. Muista silloin Jumalan sanat:\n”– Minä pysyn hiljaa ja katselen kaikkea asumuksestani kuin väreilevä kuumuus kirkkaalla taivaalla”\nMiksi Jumala odottaa?\nKategoria Hartaudet, Jori | Avainsanat Jesaja, kansojenkirja, odota, odottaminen |


Hopeinen Omena • Apple //e -kiihdytinkortti!\nApple //e -kiihdytinkortti!\n» Cosmo 16.6.2017 klo 7.04\nJos-ja-kun, 1 Mhz nopeus ei riitä, nyt voit kiihdyttää Apple //e:n melkein portaattomasti 0 -> 16.6 Mhz asti uudella FASTchip //e:llä! Kortti mahdollistaa myös CPU:n pystäyttämisen, alkuperäisen CPU:n käyttämisen, tai nopeuden 1->16.6 Mhz välitä portaattomasti.\nKortti toimii tällähetkellä Apple //e, enhanced tai platinum -malleissa. Tuleva firmware update mahdollistaa toiminnan myös ][+ mallissa.\nEnsimmäinen arvio täällä (testattu NTSC malleilla):\nKortti tulee saataville kesän-syksyn aikana 2017 ja sitä myy Bulgarialainen harrastaja Plamen Vaysilov : http://www.a2heaven.com (myös paljon muita Apple II-laitteita/tuoteteita saatavilla).\n(itse en myy korttia,[url][/url] tein vain osan beta-testiä).\nViimeksi muokannut jjpeltola päivämäärä 22.7.2017 klo 0.16, muokattu yhteensä 3 kertaa


Blogi: Professorin Ajatuksia, la 16.05.2020 23:11\nYle teki varsin positiivissävyisen jutun siitä, kuinka Suomi aikoo kesäkuussa hakea Kreikasta 25 "pakolaislapsen" ryhmän. Kaikkiaanhan Suomi on lupautunut roudaamaan elätettäväksemme 175 henkilöä. Pohjoismaista Suomi on ainoana tekemässä näin, eikä Baltian maistakaan mukana ole kuin Liettua.\nTämän kirjoituksen motivoi jutun loppupuolella ollut tieto Suomen näitä "pakolaisiksi" kutsuttuja turvapaikanhakijoita varten hakemasta rahoituksesta. Sen mukaan "maahanmuuttovirasto on hakenut EU:n turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF) kaksitoista miljoonaa euroa pakolaisten vastaanoton ja turvapaikkakäsittelyn kuluihin. Tämän lisäksi noin miljoonan euron tukea on haettu komission hätäapurahastosta."\nYksinkertaisen jakolaskun perusteella päädytään siihen, että Suomi hakee noin 75 000 euron tukiaisia per turvapaikanhakija ottaakseen vastaan nämä tulijat. Sitä ei kerrota, paljonko Sanna Marinin (sd) hallitus aikoo lisäksi käyttää omaa suoraa rahoitustaan. Taustaksi on kuitenkin hyvä muistaa, että yleisimpien täältä turvapaikkoja saaneiden henkilöiden kotimaista tulleiden ihmisten elinaikaiset kokonaiskustannukset veronmaksajille ovat lähes miljoona euroa nokkaa päälle.\nSiten Ylen jutussa mainostettu tuki on parhaassakin tapauksessa vain murusia ministeri Ohisalon (vihr) halujen täyttämiskustannuksista suomalaisille veronmaksajille, vaikka hätkähdyttävän suurista summista puhutaankin. Siten Ylen uutisen valoisa propaganda ja meidän suomalaisten veronmaksajien karu todellisuus ovat aika kaukana toisistaan.\nProfessorin Ajatuksia la 16.05. 23:11


Selänne-dokumentti ylitti 100 000 katsojan rajan - Viihde - MTV.fi\nSelänne-dokumentti ylitti 100 000 katsojan rajan\nViihde Julkaistu 21.10.2013 14:09 (Päivitetty 21.10.2013 15:11)\nTeemu Selänne Getty Images\nJääkiekkoilija Teemu Selänteestä kertova dokumenttielokuva Selänne ylitti viikonlopun aikana 100 000 katsojan rajan.\nElokuvan levittäjän SF Film Finlandin mukaan Selänne on nyt kaikkien aikojen katsotuin dokumentti Suomessa. Aiempi ennätyksen haltija oli yhdysvaltalaisen Michael Mooren ohjaama Fahrenheit 9/11 vajaan vuosikymmenen takaa. Se keräsi lähes 87 000 katsojaa.\nJP Siilin ohjaama Selänne sai ensi-iltansa syyskuun lopulla. Dokumentti kertoo sekä tähtikiekkoilijan urasta että yksityiselämästä.\nNäyttelijä panosti Halloween-asuunsa – tunnistatko tähden maskin alla? Karukoski ja Bardy tyytyväisiä Leijonasydämen menestykseen\nLisää aiheesta: Selänne Teemu\nIsä ja poika kilpasilla! Eetu ja Teemu Selänne pelasivat ensimmäistä kertaa samassa ottelussa\nSeurapiirit ma 21.8.\nSirpa Selänne vilauttaa reittään niukassa vekkihameessa – bailasi villisti Teemun rinnalla\nSelänne, Pääkkönen ja Hildén riehakkaina – suomalaistähdet juhlivat itsenäisyyttä Jenkeissä\nApu: Teemu Selänne Trumpin voitosta: "Hän oli tähän kohtaan Amerikalle parempi vaihtoehto"\nTeemu Selänne julkaisi kuvan faninsa isosta kunnianosoituksesta: "Vau, mikä tatuointi"\nLue lisää aiheesta Selänne Teemu


Ulla 01/09 - Artikkelit - Kirja-arvostelu: Sukkia\nVillit silmukat -sarjan Sukkia on Kariston julkaisema pienehkö sukkakirja, jossa on 20 sukkamallia. Pikaisesti katsottuna kirja vaikuttaa erittäin hyvältä: mallit ovat hauskoja ja kekseliäitä, kuvat ovat hyviä ja kirja on juuri sopivan kokoinen matkaneuleiksi sopivien sukkien pariksi. Pieni ja pehmeä kirja mahtuu mukavasti kassiin sukankutimen kanssa.\nKirjassa on kuitenkin yksi suuri ongelma: sen suomennos. Suomentaja on kääntänyt neulelyhenteet melko vapaasti ja niin, ettei tavallisiin suomenkielisiin neuleohjeisiin tottunut neuloja niitä tunnista. Kirjaa lukiessa voi kommentoida: "Voihan NnoVY!" Mikä se NnoVY sitten on? Nosta neulomatta, neulo oikein, vedä nostettu silmukka neulotun yli... Hetken pohdinnan jälkeen neulojalla välähtää: sehän on tuttu ylivetokavennus. Kirjan lopun perustekniikkaosakin vaikuttaa kankealta, sillä kaavakuvat on piirretty englantilaisen neuletavan mukaan.\nKirjan sukkamallit ovat kansainvälistä suunnittelua, ja kauniiden ohjeiden vuoksi suomennoksen kankeudet voikin antaa anteeksi. Sukkien lisäksi kirjassa on muutamat tossut ja säärystimet. Jos unohtaa suomennoksen, kirja on varteenottettava sukkakirja juuri käytännöllisyytensä vuoksi: pehmeäkantinen kirja on kätevä reissussa.\nVillit silmukat: Sukkia: 20 ihanaa neule- ja virkkausmallia\nSivun layout pohjautuu Free CSS Templates -sivuston Emerald-templaattiin. Viimeisin päivitys - Last modified 14/03/2009


Kauden 2010 värit | Monadi-Filmi\nKauden 2010 värit\nmarraskuu 23, 2010\nLuonnollisia värejä saa nykyään etsimällä etsiä valkokankaalta. Rakkautta italialaisittain oli siitäkin syystä poikkeuksellisen upeaa katsottavaa, että sen väripalettiin mahtui muutakin kuin oranssia ja turkoosia.\nJos joku ei ole sitä huomannut, niin ihmisten kasvot ovat kaikissa Hollywood-elokuvissa tätä nykyä oransseja. Kun tausta puolestaan väritetään jotakuinkin turkoosiksi, elokuva saa kivan kuorrutteen michaelbayta. Aivan kaikki elokuvat näyttävät siis nykyään Michael Bayn elokuvilta!\nTämän kaiken on mahdollistanut tietokoneen syvyyksissä tapahtuva värimäärittely, jossa kaikki saadaan värjättyä just sellaiseksi kuin just sillä hetkellä sattuu huvittamaan. Ja vuonna 2010 kaikkia huvittaa värjätä elokuvansa tiskiainemainoksiksi.\nTietokoneella voi tehdä kaikkea jännää. Mutta aina ei ehkä pitäisi.\nLISÄYS: Otsikko tosin saisi olla ”2010-luvun värit”, sillä tulevien elokuvien trailereista päätellen tämä muoti ei ole menossa ihan vähään aikaan pois.\nFiled in Uncategorized ·Avainsanat: värimäärittely\n3 vastausta to “Kauden 2010 värit”\nmarraskuu 24, 2010 at 4:45 pm\nNiinpä onkin hyvä, että elokuvia tehdään muuallakin kuin Hollywoodissa. Epänormaalin, käsitellyn kuvan ylitarjonnan keskellä poikkeukset läiskähtävät lähdevetenä silmille: Jan Troellin Ikuistetut hetket on sellainen elokuva, jota katsoessaan tuntee raikastuvansa. Tässä elokuvassa elokuvaaminen on yhä käsityötä. Samaa voi sanoa myös kaikista Markku Lehmuskallion elokuvista.\nmarraskuu 24, 2010 at 11:04 pm\nKunpa tämä villitys jäisikin vain Hollywoodiin, mutta ei. Esimerkiksi Hella W. on trailerinsa perusteella pelkkää oranssia ja turkoosia. Toisaalta, tämä sopii trailerin luomaan kuvaan muutenkin Hollywoodin suuntaan rähmällään olevasta elokuvasta.\nSiinä olet oikeassa, että luonnonkauniin kuvauksen tuottama elämys nousee näiden hupsusti väritettyjen leluelokuvien keskeltä aiempaakin paremmin esiin. Ongelma on kuitenkin siinä, että ne hyvät amerikkalaiset elokuvatkin nauttisi mieluummin ylenmääräisestä teknisestä hölmöilystä kuorittuina. Oli kyse sitten kolmedeestä tai värisähläilystä.\nmarraskuu 25, 2010 at 5:45 pm\nTästä voi muuten kehittää itselleen juomapelin. Mene Youtubeen, katso jokin uusi Hollywood-traileri ja juo, jos väripaletti koostuu pääasiassa oranssista ja turkoosista. Videon loputtua valitse uusi traileri Tuben ehdottamista videoista. Lopettaa voi, kun vastaan tulee ensimmäinen joillain muilla väreillä operoiva elokuva, tai todennäköisemmin siinä vaiheessa, kun alkoholi loppuu.


Kiinteistöveroon korotus värikkään keskustelun päätteeksi | Lahesta | Uusi Lahti\nLahesta 11.11.2014 18:34\nKiinteistöveroon korotus värikkään keskustelun päätteeksi\nNäin kyseltiin kiinteistöveron korotusta vastustaneessa mielenosoituksessa kesäkuussa.\nLahden valtuusto vahvisti maanantaina odotetusti kiinteistöveron korotuksen ensi vuodelle. Käytännössä se tarkoittaa 30-100 euron vuotuista lisäkustannusta kotitaloutta kohden, asumismuodosta riippuen. Korotuksen myötä Lahti kerää lisää verotuloja vajaat neljä miljoonaa euroa.\nPäätös oli odotettu, kun kaupunginhallitus oli päättänyt asiasta yksimielisesti jo viime viikolla.\nMaanantain valtuustokokouksessa Francis McCarron (kok) teki esityksen veronkorotuksen perumisesta, mutta sai mukaansa vain viisi muuta valtuutettua (kokoomuksen Ville Lahtinen ja Lasse Järvinen, perussuomalaisten Kalle Aaltonen, Martti Mäkelä ja Tarmo Möykky).\nMoni veronkorotuksen puolesta äänestänyt muistutti, että päätös ei ole mieluinen. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Ilkka Viljanen (kok) korosti, että kaupunginhallituksen päätös oli kompromissi puolueiden kesken.\n- Sitähän politiikka parhaimmillaan on, kompromisseja ja yhteistyötä. Kaikki merkittävät päätökset suomalaisessa yhteiskunnassa ovat kompromisseja, Viljanen muistutti ja sanoi olevansa huolissaan nykyisestä poliittisesta kulttuurista, jossa pyritään ulosmittaamaan nopeasti etuja.\n- Ulosmittaajista tulee jossakin vaiheessa väistämättä poliittisia orpoja.\nViljanen muistutti, että veronkorotus on osa isompaa kokonaisuutta.\n- Kun on kysytty, miksi ei ole tehty neljän miljoonan euron edestä menosäästöjä, tulee väistämättä olo, että ei ole perehdytty kokonaisuuteen kunnolla.\nFrancis McCarron totesi, että korotuksen taustalla on maan hallituksen tavoite, jonka mukaan kiinteistöveron osuutta kuntien veronkannossa korotetaan.\n- Tuntuu hävyttömältä, kuinka kunnanisät ovat tarttuneet tähän mahdollisuuteen paikata mielikuvituksen puutetta, McCarron puuskahti ja ilmaisi huolensa Lahden vetovoiman ja työllisyyden puolesta.\n- Istutteko joka ilta sänkynne vieressä rukoilemassa, että hyvät veronmaksajat ja yritykset eivät lähtisi kaupungista, kyseli McCarron.\n- Kyllä!, kuului välitön reaktio kristillisdemokraattien ryhmän takarivissä istuvan Timo Räihän suusta.\nDemareiden valtuustoryhmän puheenjohtaja Jarkko Nissinen kehotti välttämään liian tiukkaa vastakkainasettelua menoleikkausten ja veronkorotusten välillä. Hän oli sitä mieltä, että liian tiukoilla näkemyksillä jokin ryhmä voi "maalata itsensä nurkkaan".\n- Pahimmillaan neuvottelemattomassa prosessissa uhkana on, että velkaannutaan voimakkaasti. Esityksessä ei ole mitään muita vaihtoehtoja kuin irtopisteiden kalastelu, demareiden valtuustoryhmän puheenjohtaja Nissinen arvosteli McCarronin esitystä.\nMcCarron ei hyväksynyt Nissisen näkemystä.\n- Pidän hämmentävänä tällaista uhkailua, että jokin ryhmä maalaa itsensä nurkkaan, kun tekee äänestäjilleen lupaamaansa politiikkaa.\n- Onhan tämä vähän hassua. Orkesteri soittaa edelleen ja valtuutetut käyvät siellä korteillaan ilmaiseksi kuuntelemassa, kiteytti perussuomalaisten Kalle Aaltonen.\nDemareiden Seppo Koskinen äänesti korotuksen puolesta, mutta käytti kriittisen puheenvuoron.\n- En ymmärrä tätä korotusta enkä sitä, että tehdään ryhmäpäätös asiasta. Sen verran kapinallinen olen.\nKeskustan valtuustoryhmän puheenjohtaja Kaarina Suhonen totesi seuranneensa yllättyneenä valtuustosalissa käytyä keskustelua.\n- Keskustelu käy kuumana eikä vastaa sitä positiivista henkeä, joka ryhmien välillä on ollut.


Cash lainat: nopea pääoman ja käsittelevät teidän nope - Counter Strike 1.6 Computers & Components\nCash lainat: nopea pääoman ja käsittelevät teidän nope\nWysłany: Sob 4:48, 08 Lut 2014 Temat postu: Cash lainat: nopea pääoman ja käsittelevät teidän nope\nOn olemassa erilaisia ?? ja vaarat kiinnostunut vähemmän kuin täydellinen luotto autojen henkilökohtainen laina. yhteensä joka saattaa olla hyötyneet alkaen nopeat vakuudettomia rahoitus on poikkeaa noin 1000-2500 on enemmän kuin tarpeeksi päivän ja illalla edellytykset kaikki ihminen . Tuleeko IPC Välittömät Cash prosessi todella tuloja sinulle henkilökohtaisesti ? Oma askel tämä kysymys lähes yksinkertainen tosiasia mainittiin leikillään. Tällainen skenaariot , kanssa palkkapäivä käteistä Ison-Britannian muodossa ulkopuolella rahoitus tuki can oikein auttaa pitää silmällä seikka on perus-ja säästäviä tavalla . Mikä tarkoittaa, että ja ottamisen uutta henkilökohtaisen pankkilainan , sinun pitäisi olla varmasti maksaa se eräpäivänä kuukaudessa ja työ poistamiseen muiden luottokortti velka samaan aikaan . Aivan kuten nopea toimintaa hyväksynnän ja alus kanssa lainamäärää Kaupan menetelmä liian kehittyy oikeudenmukaisesti viipymättä on [url="http://pikavipit101.weebly.com"]pikavipit[/url] joten suhteen mukaan laivasto pankkilaina suostumusta, huolimatta vähemmän kuin täydellinen luotto , lainanantajat yleensä valmistetut antamaan peukkua. Siellä pitäisi olla tahansa autojen luotonanto vaihtoehtoja Tietoa ajoneuvojen . Looginen Perusteet ja käyttäminen .\nrahaa Kaupan loppuratkaisu aikaa to vakuutena auton lainat on laajennettu että 1 Tarjotaan in unleveraged uuden auto lainat . Discover yrittää löytää pääoma mistään tarkat perustelut muut kuin tehostamalla luottoluokitukset kanssa vakuudeton laina kuin Suosittelen rahoitus pieni yhteensä apua tasaantui tämän ja maksamaan sitä takaisin nopeasti kuukaudesta . Kaikki myönteisiä puolia voi olla Yhteensä toimistossa tai kotona [url="http://lainaa2000.webgarden.com"]luotto perintä tes[/url] alle pankkilaina suunnitelma mitä voi on kaikki eri 100-1500 ehkä maksut . Koska olet luet tätä dokumentti nyt sinulla voisi olla tai ehkä ole tämänkaltaisia ?? korkeampi FICO tulokset jossa voi auttaa määrittämään pätevyys ottaa tällainen luotonanto tuotteita. Jotkut antaa ovat vain lyhyt pituus , kun taas jotkut stretch to koko aikavälillä . Sinun saada ei niin hyvä luottoluokitus vakuutena moottori rahoitus.\nOlisiko pankki suunnitelma jatkamaan lupa seurannaisvaikutukset , pistettä voi jopa rumemmaksi. Myös sinulla pystyä katsomaan sinun täytyy vahvistamisesta tahansa epäjohdonmukaisuuksia usein .\nVarsin harvat pääomanhankintojen yritykset on pienyritys rahoitus että luotonanto vaihtoehtoja ja kompaktimpi näkökohdat rakennetaan. Jos olet epävarma ja taloudellinen osaaminen se on ovela työskennellä tämäntyyppisiä palveluja ei suvaitseminen , että se voi tarve viettää taalaa . Jos voisit olla pieni osa , ei odottaa saatavaa erityisesti hoitomuoto, ei Pitäisikö sinua odottaa maksaa heikompi korko usein. Mutta ilman meidän osallistuminen heidän vedonlyönti asuinpaikka , ne eivät pysty viime kovin pitkään . Mutta edistyksellinen actuel, joten sinun ei todellinen estate oman perheen sijoittaa kuten takuu , sinulla ei todennäköisyys löytää tahansa henkilökohtainen laina kanssa lähistöllä kansallistettu rahoituslaitosten . Thatrrrs tuottaa tuloja ajatus ennen Aloitin minun web perustuva liiketoiminta [url="http://luotto.tumblr.com"]http://luotto.tumblr.com[/url] sijasta soveltamalla Koko ja tunnettuja pankeille , testi saada pienet ammattikäyttöön pankit naapurustossa. Normaalisti valmistuneet yhtään aikaa aina siihen asti ne onnistuvat saamaan thier alkuperäisen työmahdollisuuksia kerran aloittamista . Sinun pystyä oikea tahansa ongelmat tai viat saatat olla alkaen aiemmin jotta voit on taloudellisesti vakaa .\naikaisintaan maksu , rahoituksen korko vaatimuksiin kiinteä euromääräinen noin rahoitusapulainan sopimuksen. Kuka on otettava palkkapäivä lainat?. Tutustumismatka oikea laina yhtiö on tärkeää kuin se on helppo törmännyt vakuudettomat lainat kanssa huono luotto klo hyvin armoton korot jos valtava Riittävä riittävä haku suoritetaan .


Ilmastopolitiikka (6) Hiilivuoto tukitaan hiilitulleilla\nEU:n päästökauppaa on syytetty omaan jalkaan ampumisesta. Kalliit päästöoikeudet karkottavat tuotantoa vain Euroopan ulkopuolelle. Ilmakehä ei hyödy, mutta Eurooppa köyhtyy.\nSe, ettei koko maailma ole mukana päästökaupassa, tuo valitettavaa tehottomuutta ilmastopolitiikkaan, mutta se ei merkitse omaan jalkaan ampumista. Siitä kärsii toisaalta ilmasto ja toisaalta koko maailmantalous.\nPaljon teollisuutta on siirtynyt Euroopasta halvan työvoiman maihin. On itsepetosta — melkeinpä typeryyttä — väittää, että tämä johtuu pienistä eroista sähkön hinnasta eikä monikymmenkertaisista palkkaeroista. Hiilivuodosta varoittavat eivät ole pystyneet osoittamaan merkittävää vuotoa tapahtuneen. Mutta tietysti hyvin energiavaltaisen tuotannon kohdalla päästökaupalla ja sen vaikutuksella energian hintaan on jokin merkitys. Se voi siis siirtää jotakin tuotantoa pois Euroopasta, mutta on asiantuntematonta väittää, että tämä ei vähentäisi Euroopan kilpailukykyä.\nMuistettakoon, että euron arvo kelluu. Jos euroalueen vientikyky heikkenee, euron arvo laskee, kunnes vienti ja tuonti ovat taas tasapainossa. Tämän mekanismin ansiosta euroalueen vaihtotase on ollut koko ajan jokseenkin tasapainossa ja tulee myös olemaan. Jos kilpailukyky heikkenee yhdellä alalla, se paranee muilla aloilla. Epäitsekäs energian verottaminen vaikuttaa työnjakoon. Se siirtää energiavaltaista tuotantoa pois Euroopasta ja tuo muuta tuotantoa tilalle. Jos uskomme, että ilmastopolitiikassa jossain vaiheessa ryhdytään tositoimiin ja energiaa haaskaava tuotanto yksinkertaisesti vain lakkaa, on pikemminkin itsekästä, ettemme erikoistu väistyviin aloihin vaan niihin muihin. Jalkaan ehkä ammutaan, mutta ei omaan.\nHarmitonta tämä hiilivuoto ei silti ole. Tuotannon pitäisi sijoittua suhteellisen edun periaatteella, mutta nyt se sijoittuu erilaisen energiapolitiikan perusteella. Tämä tuo tehottomuutta maailmankauppaan ja alentaa kaikkien hyvinvointia. Me kärsimme tästä kaikki, sekä Eurooppa, josta siirtyy energiavaltaista tuotantoa muualle, että muu maailma, josta poistuu muuta tuotantoa Eurooppaan.\nOlisi hyvä pystyä laajentamaan päästökauppaa maailmanlaajuiseksi. Tavoite ei ole aivan epärealistinen. Kiina harjoittelee päästökauppaa 12 kokeilualueella ja on aikeissa ottaa päästökaupan käyttöön koko maassa vuonna 2016. Australia ehti jo sopia liittymisestä EU:n päästökauppamekanismiin. Populistisen oikeiston nousu hallitusvastuuseen kuitenkin ainakin lykkää tätä hanketta. Myös Yhdysvalloissa on hankkeita osavaltiokohtaiseen päästökauppaan.\nMaailmanlaajuista päästökauppaa odoteltaessa kannattaisi suojata EU hiilitulleilla. Maista, joissa fossiilista energiaa saa käyttää surutta, asetettaisiin tullit. Tulevalle tuonnille asetettaisiin tullit, jotka vastaisivat tuotteiden keskimääräistä energiasisältöä. Tätä ei voi määrätä tarkasti, mutta jos tulli on 600 euroa vaikka sen pitäisi olla 500 euroa, virhe on kuitenkin vähäisempi kuin jos se on nolla. Tämä hiilitulli ei olisi tarkoitettu suojaamaan Eurooppaa jalkaan ampumiselta, vaan maailmankauppaa erilaisen ilmastopolitiikan aiheuttamalta vääristymältä. Paul Krugmanin mukaan WTO-säännöt hyväksyisivät hiilitullit jo nyt, mutta jos eivät hyväksy, on pantava hyväksymään.\nKirjoittaja Osmo SoininvaaraJulkaistu 20.11.2013 25.11.2013 Kategoriat Ilmastopolitiikka, _\n32 vastausta artikkeliin “Ilmastopolitiikka (6) Hiilivuoto tukitaan hiilitulleilla”\nSatu Hassi sanoo:\nHiilitulleja kannatan lämpimästi — mm Kiina raivokkaasti vastustaa vaikka samaan aikaan syyllistää meitä siitä, että Kiinassa valmistetaan tuotteita meidän kulutustamme varten. Mutta oikeasti perusteltuja hiilitullit ovat vasta, kun päästöoikeuksista oikeasti maksetaan EUssa. Tähän mennessä valtaosa päästöoikeuksista on annettu yrityksille ilmaiseksi ja päästökauppa on vaikuttanut energiaintensiivisten yritysten kustannuksiin lähinnä sähkön hinnan kautta. Tn tällä perusteella määräytynyt hiilitulli ei olisi kovin korkea.\nTuollainen, ainakin osittain kaikkien hyväksi koituva tulli olisi toki huomattavan paljon paremmin perusteltu kuin vain omaa teollisuutta suojeleva perinteinen tulli. Hieman vain huolettaa, että Euroopan ja USA:n välinen vapaakauppasopimus tulee tappamaan tuollaisetkin hankkeet heti alkuunsa.\nSuomen vienti 2012\nKemian teollisuuden tuotteet 13 314 23,4%\nMetsäteollisuuden tuotteet 10 917 19,2%\nMetallit ja metallituotteet 8 355 14,7%\nKoneet ja laitteet 7 888 13,9%\nSähkö- ja elektroniikkat. 7 381 13,0%\nMuut 9 023 15,9%\nMitä ne tulevaisuuden alat ovat? Mikä on se tulevaisuuden yhteiskunta? Mitä ihmiset kuluttavat, harrastavat, miten elävät? Mitä raaka-aikeinta ja tuotteita se elämänmuoto vaatii? Kuka ne tuottaa, tekee ja innovoi ja miten?\nMitä väistyy, konkreettisesti, mitä tulee tilalle? Mitä ovat vihreät työpaikat? Mitä on vihreä talous? Vihreä kuluttaminen? Ei retorisesti, kuten joku jalkaan ampuminen, vailla minkäänlaista sisällön määrittelyä, vaan eritellysti, esimerkein? Kuinka todennäköistä on, että ihmiset sellaisen “vihreän tulevaisuuden” edestä äänestäisivät kulutusvalinnoillaan tai demokraattisesti?\nMikä on oma CO2-jalanjälkesi? Olet varmasti laskenut sen. Kerro. Syöt lihaa. Matkustelet. Näistä ei varmaankaan “tosissaan otettaessa” luovuttaisi. Mistä sitten?\nHiilivuodon kohdalla sotket oudosti aikaperspektiivejä selittääksesi pois tärkeän kysymyksen. Tähänastisesta työpaikkojen häviämisestä hiilivuoto tuskin selittää paljoakaan ja palkkataso paljon enemmän. Hiilivuotoon liittyvät huolet ovat pääosin futuurisia. Esimerkiksi: jos Yhdysvaltojen talous perustuu halpaan liuskekaasuun, ja Aasian fossiilisiin yleisemmin ja Euroopan talous perustuu kalliiseen ja epävarmaan tuulivoimaan ja aurinkosähköön vuonna 2030, niin mikä tämän vaikutus on? Tämänkaltainen on pääasiallinen hiilivuotoa koskevaa huolta aiheuttava skenaario. Et nyt juuri käsittele sitä, vaan luot oudon olkiukon, jota tietysti on helpompi hutkia. Tahtonet myös sanoa, että on “asiantuntematonta väittää, että se vähentäisi kilpailukykyä”. Tuosta nykyisestä muodosta on helpompi olla samaa mieltä, mutta se ei oikein istu kappaleen ajatusrakenteeseen.\nOn täysin selvää, että maailma vuonna 2030 ja 2050 tulee kuluttamaan huomattavasti enemmän energiaa kuin vuonna 2013. Todella typerää olisi muuta luulla. Tärkein kysymys on se, miten tuo energia suuressa mitassa tuotetaan. Millaisin energialähtein. Sen rinnalla kulttuuriset ja muut jossain määrin energiansäästöön liittyvät kysymykset ovat sivuseikkoja. Eikä Eurooppa todellakaan valtaa mitään tulevaisuuden markkinoita ja ammu toisia jalkaan, jos ehdoin tahdoin tuotamme energian kalliilla ja epävarmasti ja kilpakumppanit halvalla ja varmasti. Kerrannaisvaikutukset ulottuvat paljon pelkästään energiaintensiivisiä aloja laajemmalle.\nEikä EU:n asema yksinään määrätä hiilitulleja tai ‑veroja muulle maailmalle ole todellakaan vahva, vaan kolmesta taloudellisesta valtakeskittymästä tarvittaisiin aina 2/3 puolesta, jotta tällainen olisi realistista.\nKiinan kaavailema maan sisäinen päästökauppa vuosille 2016–2021 lienee pääosin energiatehokkuuden motivoimaa. Nythän maan hiiliteollisuudessa tehokkuus on suhteessa alhainen ja kiinalainen tuotanto paljon päästöjä tuottavampaa kuin esimerkiksi vastaava suomalainen. Jotta Kiinan tilanteen ja kehityksen lähtökohtien realiteetit hahmotettaisiin, niin liitetään vielä tämä, joka huom. koskee vain sähköntuotantoa, katsokaa käyrän nousua vuodesta 2000: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/61/Electricity_Production_in_China.svg\nGlobaali päästökauppa on vielä hyvin kaukana. Kiinan lukujen ulkopuolinen kvalifioiminen, päästöjen ja energiatehokkuuden potentiaalin arvioiminen. Loputon hetteikkö rent-seekingille globaalissa päästökaupassa haamupäästöineen ja haamuleikkauksineen. Jos sitä jäädään odottamaan, niin kauan menee.\nTärkeintä on tämä, jos ilmastonmuutoksesta on oikeasti huolestunut: Energiaa tullaan tuottamaan ja kuluttamaan valtavasti. Miten tuottaa valtavia määriä energiaa suhteessa vähäisin CO2-päästöin?\nMitään nykyisestä radikaalisti poikkeavaa vihreän kulutuksen tulevaisuutta ei ole tulossa. Nyt ammut sen osalta ilmaan, etkä kenenkään jalkaan.\nKummallisesti suomalainen talouslehdistö ja teollisuus väittävät sähköverojen ja muiden toimenpiteiden siirtäneen teollisuuden pois, vaikka verotkin ovat suurilta leikattu kuin Marskin konjakki ja tukia saa kaikkeen kunhan muistaa pyytää. Ei puhettakaan markkinoista, raaka-aineista, tuotteiden laadusta tai palkoista, vaan vihreiden keksimät verot ovat tuhonneet maan. Wahlrooskin ensin myöntää maailman menneen ohi, mutta silti yrittää sysätä vastuun pois poliitikoille, vaikka itse on muninut tuotteensa. Kuinka paljon vielä meneekin hukkaan aikaa ja rahaa, kun firmojen johdossa on näitä jotka eivät pysy maailman menossa mukana?\nOikeastaan jos oli vihreiden keksintöä siirtää metsäteollisuuden painopiste luontoa tuhoamaan sinne missä ovat markkinat ja raaka-aine, niin teille pitäisi myöntää ainakin vuoristoneuvosten tittelit ja kolme ämpärillistä niitä prenikoita jokaiselle. Muuten ei olisi noista firmoista enää mitään jäljellä.\nEi tuosta ilmastohommasta tule hittojakaan, jos ajatus on että voi jatkaa päästelyä, mutta sitä sitten vähän verotetaan. Ei riitä, vain se riittää, että päästöt ovat alemmat kuin mitä pallo pystyy imemään ja silti muutokset ovat merkittävät. Mutta kun autopaikkojenkin vähentäminen on liikaa kaupunkia rakentaessa, niin ei tätä touhua kovin hyvällä voi katsoa, vaikka poliitikot muistavat aina mainita ilmastonmuutoksen puheissaan. On tragikoomista katsella, kun toiset rakentavat hiililaitoksia, availevat kaasulaitoksia öljyntuottajille ja rakentavat energiasyöppöä kaupunkia ja elämää ihmisille, mutta sitten kritisoidaan vihreitä siitä että hävisivät ydinvoimaäänestyksen, eikä mainita näitä toisia ollenkaan, jotka rakentavat sen tarpeen tälle kaikelle tuhlaukselle.\nJos hyvinvointi tarkoittaa poliitikoille jatkossakin samanlaista kulutuskulttuuria, eikä perustarpeiden tyydytystä ja ihmisten sosiaalista elämää, niin kestävä ei ole se sana, joka tulee ensimmäisenä mieleen. Luovuttaisiin tästä turhasta hömpästä täällä ja saisivat muut tulla sitten vastaan siihen kohtaan, jossa suurimmat köyhyyden ongelmat ovat kukistettu. Ei vain näytä siltä, ja täälläkin jo syyllistetään niitä jotka eivät halua kuluttaa omasta mielestään turhuuksiin rahaa tai tehdä vaihtopenkillistä lapsia. Ongelma vain on, että jos haluaa tässä maassa nukkua lämpimässä tai syödä, niin siitä on suurimman osan maksettava itse. Sinänsä hassu systeemi, että synnyt tällaiselle pallolle kiitämään avaruuteen, ja sitten on maksettava jos haluaa nukkua tai syödä, tai muuten joku tulee ja heittää pakkaseen. Oli se varmaan mahtavaa odotella lohia mereltä tuomaan rasvaa ja proteiinia ihan ilmaiseksi ennen kuin teollisuusherrat sulkivat joet, jotta saivat ukot pakotettua töihin tehtaaseensa ja ostamaan tehtaan myrkyttämät lohet kaupastaan.\nHiilitullit olisi juuri sellainen toimenpide, mihin Euroopan unionia tarvittaisiin. Valitettavasti kävisi luultavasti, kuten kävi EU:n lentoliikenteen päästömaksuille, joita yritettiin ulottaa unionin ulkopuolisiin lentoyhtiöihin.\nJotta tulli toimisi hyvin, pitää huomata kaksi asiaa:\n1. Tulli pitää palauttaa vientituotteille (koska niiden tuotantoon on ostettu päästöoikeuksia) ja periä tuontituotteilta (koska niiden tuotannossa ei ole ostettu päästöoikeuksia). Tariffin pitää olla sama kumpaankin suuntaan.\n2. Tulli pitää määritellä ja periä päästöoikeuksina. Esimerkiksi niin, että tonni hienopaperia on tariffiltaan x tonnia CO2. Paperin viejä saa päästöoikeuksia viennistä, tuoja joutuu niitä hankkimaan.\nJos tariffit määritellään reilusti, WTO:lla ei pitäisi olla asiaan mitään sanomista, koska ne eivät muuta kilpailuasetelmaa. Tariffit voi määritellä varuiksi vähän alakanttiin, ne toimivat silti hiilivuodon estäjinä.\nJuhani Salovaara:Luovuttaisiin tästä turhasta hömpästä täällä\nYhtä realistinen ehdotus on antaa joulupukin ja helinä-keijun ratkaista koko ilmasto-ongelma.\nEi näissä ekologisissa fantasioissa ole mitään järkeä. Päinvastoin, ne antavat jytkyilijöille hyvät aseet osoittaa, että ympäristöväki oikeasti haluaa palata maakuoppiin ja kieltää kaiken. Tosin taitaa tuo kyllä aika suurelta osin pitää paikkansa, vaikka karrikoitu väite onkin.\nEt Eija-Riitta Korholaa ole taannoin tavannut? 😉\nTaannoin tapasin suomalaispoliitikon, entisen ministerin, jolle tulin maininneeksi, että Kiinan päästöt per capita – henkeä kohden – , ovat samaa tasoa kuin EU:n, tai ainakin lähentelevät sitä. Hän tiuskaisi minulle suoraan, että valehtelen. Ei tästä tarvitsisi kiistellä, vastasin, eivät nämä makuasioita ole, katsotaan tilastoja. Näytin IEA:n, kansainvälisen energiajärjestön vuoden 2011 lukuja. Hän vähän hämmentyi.\nMies oli kai kerta kaikkiaan niin tottunut ajatukseen, että me täällä olemme pahoja, ja noilla muilla kehitysmaiden ihmisillä on oikeus kasvuun. Itse olen pitkään ajatellut, että likaiseen kasvuun ei enää kenelläkään ole oikeutta tai varaa tässä maailmassa. Maailma on yhteinen. Eikä likainen tuotanto ole reilua kehitysmaiden ihmisillekään. Uutiset keuhkosyöpään sairastuneista lapsista kertovat, että jossakin toimitaan todella väärin.\nNyt ovat uudet luvut tulleet juuri. Itse asiassa tilanne on pahempi: Kiina jo on ohittanut per capita ‑päästöissään EU:n.\nKirjoituksessa myös hiilivuodosta:\nSuomen teollisuus on maailman energia- ja ilmastotehokkaimpia. Ei terästä yksinkertaisesti voi valmistaa puhtaammalla tuotantoketjulla kuin se esimerkiksi Outokummussa nykyään tehdään. Jos suomalaisesta terästeollisuudesta ja sen sähkönkäytöstä 20 % siirtyy Kiinaan, yksinään sähkön CO2-päästöt kasvavat 5,8 miljoonaa tonnia. Päästöt kasvavat vielä enemmän, jos energiatehokkuus ja polttoaineet lasketaan mukaan – kuten pitäisi.\nLyhyesti sanoen ongelma on siinä, että tunnollinen Eurooppa yrittää tiristää vettä kivestä samalla kun muun maailman saasteet kasvavat.\naz: Tärkeintä on tämä, jos ilmastonmuutoksesta on oikeasti huolestunut: Energiaa tullaan tuottamaan ja kuluttamaan valtavasti. Miten tuottaa valtavia määriä energiaa suhteessa vähäisin CO2-päästöin?\nTähän on muutamakin vaihtoehto. Kaikkien kohdalla kuitenkin pitää hyväksyä se, että BKT:n kasvu ottaa esimerkiksi 10 %-yksikön pudotuksen lähivuosikymmeninä verrattuna tilanteeseen, jossa emme välitä päästöistä. (Vuositasolla tämä tarkoittaa esimerkiksi 0,3 %-yksikköä pienempää maailmantalouden kasvua.)\nHintalappu riippuu tehdyistä valinnoista. Panostamalla tutkimukseen ja tuotekehitykseen energia-alalla hintalappua voidaan saada pitkällä aikavälillä vähän tai paljon pienemmäksi. Samoin suhde ydinvoimaan vaikuttaa hintalappuun ihan tuntuvasti, jos päästöjä halutaan pudottaa paljon.\nEhkä suurin ongelma on se, että hinta ei oikein jakaannu tasaisesti. Jako on epätasainen niin maiden, alueiden, teollisuudenalojen kuin yksilöidenkin välillä. Tämä johtaa hyvin vaikeasti sovitettaviin poliittisiin ristiriitoihin.\nLainaan Jan Vapaavuorta:\n“Metsä- ja metalliteollisuus on edelleen Suomen talouden kivijalkoja. tuotamme paperia liki 100 miljoonalle ja muita puualan tuotteita noin 50 miljoonalle ihmiselle. Terästä ja metalleja tuotamme noin 50 miljoonalle ihmiselle. Näiden teollisuudenalojen siirtymisestä pois Suomesta ei olisi mitään hyötyä. Täällä menetettäisiin valtava määrä työpaikkoja, ja vastaavat tuotteet tuotettaisiin paljon tehottomammin jossain muualla. Esimerkiksi Kiinassa sähköntuotannon ominaispäästöt ovat 4 kertaa ja Yhdysvalloissakin 2,5 kertaa korkeammat kuin Suomessa. Kun vielä energiatehokkuuskin on täällä huippuluokkaa, teollisuuden siirtyminen pois Suomesta vain kasvattaisi globaaleja kasvihuonekaasupäästöjä.”\nEnergiaintensiivisen teollisuuden siirtyminen esimerkiksi Kiinaan kasvattaa siis kokonaispäästöjä, vaikka tuotantomäärä pysyy samana? Eikö Suomen pitäisi erikoistua energiaintensiiviseen teollisuuteen ympäristön nimissä.\nKun tässä maassa tai unionissa ei osata edes alskea miten CO2 päästöt pitäisi laskea yhdistetylle sähkön ja kaukolämmön tuotannolle, niin epäilen erittäin vahvasti että CO2 verot osattaisiin laittaa sen tasapuolisemmin tai pätevämmällä tavalla. Jonkun matemaattisen silmänkääntötempun jälkeen tilanne olisi että Saksan ja Ranskan teollisuus livahtaa veräjästä, eikun marssii ulos paraatiovesta siis, Britannia ilmoittaa jäävänsä touhun ulkopuolelle, ja Suomen teollisuus maksaa itsensä kipeäksi.\nSinänsä kannattava ajatus, mutta kannattaa muistaa ettei Kiina tai USA jätä reagoimatta tähän. Onko eurooppa valmis tullisotiin ja minkä hinnan eurooppa siitä joutuis maksamaan?\nAki Suokko sanoo:\nOn täysin selvää, että maailma vuonna 2030 ja 2050 tulee kuluttamaan huomattavasti enemmän energiaa kuin vuonna 2013. Todella typerää olisi muuta luulla.\nVoi olla, että energiantuotannossa saavutetaan maksimi hyvin pian. Perinteisen, halvan öljyn tuotantohuippu oli jo vuonna 2006 (IEA, WEO 2010). Monet geologit ja jopa akateemiset tutkimukset arvelevat öljyntuotantohuipun olevan käsillä pian. Kaasun ja kivihiilen tuotantohuiput seuraavat perässä. On syytä huomata, että tuotantohuippu voidaan saavuttaa paljon aiemmmin kuin puolet kaikista resursseista on käytetty. En millään usko, että vuonna 2030 tai 2050 käytämme energiaa enemmän kuin nykyään, varsinkaan jos ydinvoima ei koe mittavaa renesanssia.\nMuutoin kirjoitit minusta hyvinkin asiallisesti ja varsinkin siitä, että mitään vihreän kulutuksen tulevaisuutta ei tule. Se mitä on tulossa on niukkuus ja talouskasvun loppuminen. Halpaan fossiiliseen energiaan perustunut elämäntapamme on kriisissä.\nKannattaa lukea esimerkiksi Sorrell et al., 2009. Global oil depletion…\nYhdysvaltain liuskevallankumous osoittautuu hyvin pian kuplaksi siinä mielessä, että hyödyntäminen on kallista ja vaatii koko ajan enemmän investointeja. Shell esimerkiksi on pitkälti jättäytynyt pois liuske-esiintymien hyödyntämisestä (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/c2298e46-29ae-11e3-9bc6-00144feab7de.html#axzz2lJC0Q1Bh).\nFossiilisessa energiassa ei ole ongelmana riittävyys vaan se, että parhaat lähteet käytettiin ensin ja niiden loppujen hyödyntäminen tue nykyistä energiaa haaskaavaa elintapaamme.\nTällainen teemaan liittyvä kysymys: Miten verotuksen painopisteen siirtäminen työnteosta rajallisten resurssien kuluttamiseen muuttaisi jotenkin olennaisesti minkään alueen kilpailukykyä kokonaisvaltaisesti tarkasteltuna?\nVerot kerätään joka tapauksessa tavalla tai toisella. Jos verokertymä pidetään vakiona, on hyvin vaikeaa nähdä miten esim. CO2-päästöjen verotus huonontaisi liike-elämän tai elämisen edellytyksiä sen enempää kuin se, että julkinen valta kerää saman summan verottamalla työntekoa. (Olettaen, että palkat laskevat verotuksen laskun verran, eli palkansaajalle käteen jäävä summa pysyy samana).\nTietysti jotkin alat “voittavat” ja toiset “häviävät” johtuen erilaisesta kustannusrakenteesta. Esimerkiksi hiilivoimalan kannattavuus laskisi, insinööritoimiston nousisi. Mutta kun “häviävien” alojen kannattavuus nykytilanteessa perustuu toimintaan, joka aiheuttaa koko ihmiskunnalle ympäristöongelmien muodossa merkittäviä kustannuksia, joita saastuttajat eivät itse maksa, on mielestäni tällaisen markkinahäiriön korjaaminen on täysin perusteltua.\nTähän voisi kirjoittaa pitkät liirumlaarumit siitä, kuinka tällainen painopisteensiirto olisi myös strategisesti hyvä veto nousevien energiakustannusten maailmassa, kuinka työn verotuksen vähentäminen olisi työllisyyden kannalta nykytilannetta parempi vaihtoehto jne.\nMutta lyhyt ja ytimekäs kysymys herättänee paremmin ihmisiä ajattelemaan itse.\nMiksi työn verotus on parempi kuin CO2-päästöjen? az?\naz 2 : Osmo 0.\nanomuumi:Jos verokertymä pidetään vakiona\nJos, mutta kun ei pidetä.\nPitikö esimerkiksi Salon kaupunki verokertymän vakiona, kun kaupungin kassaan alkoi kilisemään miljoonia Nokia-rahaa?\nNo ei todellakaan pitänyt.\nOnko jokaista polttiaineveron korotusta seurannut vastaavankokoinen palkkaverojen vähennys? No ei todellakaan ole.\nOlipas az:lta poikkeuksellisen huonosti mietitty kohta tämä.\naz: Olet varmasti laskenut sen. Kerro. Syöt lihaa. Matkustelet. Näistä ei varmaankaan “tosissaan otettaessa” luovuttaisi. Mistä sitten?\nEn tajua. Miksi mistään pitäisi kategorisesti luopua? Ensinnäkin, jos “hiilijalanjäljelle” (kamala sana) on jokin hinta, niin silloin näiden asioiden kulutus voi vähentyä sopivasti.\nMatkustamisessa ei ole mikään luonnonlaki että sen pitää kuluttaa hiiltä tai hiilivetyjä. Lihaa syödään nykyisellään niin *paljon* että siitä olisi varaa vähentää merkittävästi. Miksi valintojen pitäisi olla sitä että jostain luovutaan kokonaan, miksei jostain voi vähentää?\nHiiliongelmaan ratkaisu ei ole kallis, vaan halpa energia. Energian pitää olla niin halpaa, ettei hiiltä kannata polttaa. Muut vastukset eivät toimi, koska niistä voi aina luistaa.\nGraniitissa on enemmän energiaa kuin hiilessä.\nEhkä mietin poikkeuksellisen huonosti, tai ehkä itse tulkitsit muutamiin retorisiin riveihin merkityksiä, joita niissä ei ollut.\nVastasin kärjistäen tähän kohtaan Osmon kirjoitusta:\nJos uskomme, että ilmastopolitiikassa jossain vaiheessa ryhdytään tositoimiin ja energiaa haaskaava tuotanto yksinkertaisesti vain lakkaa, on pikemminkin itsekästä, ettemme erikoistu väistyviin aloihin vaan niihin muihin.\nLakkaamisessa ja väistymisessä on asteittaisuutta, kuten on luopumisessa. En muista Osmon juuri yhdessäkään ilmastokirjoituksessaan käsitelleen esimerkiksi lihansyöntiä. Sen sijaan esimerkiksi jonkinlaisia ilmastoloisia ovat suurten kaupunkien ympärillä omakotitaloissa asuvat autoilijat, joiden elämää pitäisi yhteiskunnan toimin vaikeuttaa ja tehdä kalliimmaksi. Puutuin lähinnä siihen piirteeseen, että on aina helpompi ehdottaa sellaisesta CO2:n tuottamisesta luopumista (sellaisen “lakkaamista”, “väistymistä”), joka ei ole omakohtaista, itselle tärkeää.\nMatkustamisessa ei ole mikään luonnonlaki että sen pitää kuluttaa hiiltä tai hiilivetyjä.\nJatkaen edellisestä. Pohdit itse kirjoituksessasi tätä omakohtaisuutta ja henkilökohtaista ilmastovastuuta joitakin vuosia sitten. Olit Britanniassa ulkomailla töissä ja perhe oli jäänyt Suomeen. Lensit jatkuvasti Suomen ja Britannian väliä. Haluan nyt painottaa, että en lainkaan tuomitse tuota, tai syyllistä sinua, ja tuollainen (CO2-kulutus) on enemmän kuin ymmärrettävää. Pointti on lähinnä se, että monen muunkin tyyppinen CO2-päästöjen tuottaminen on hyvin ymmärrettävää ja inhimillistä.\nMiten itse ajattelet, että tuon matkustelusi kaltainen onnistuisi vuonna 2030 ilman hiilivetyjä (huom. tämä nyt viittaa omaan kommenttiisi yllä, ennen kuin ymmärrät sen kategorisesti)? Miten tuollainen matkustelu keskipitkän välin tulevaisuudessa mukavasti ja ripeästi? En epäile, etteikö sitä voitaisi ratkaista tämän vuosisadan mitassa, mutta tuskin sillä välillä, jolla CO2-päästöjä kaavaillaan radikaalisti leikattavan.\nTässä yhteydessä nostaisin jälleen esille sen, että vähäisempi ymmärrys muiden päästöille on aina helpompaa. Enkä tarkoita, että itse olisit tätä mieltä (en tiedä näkemystäsi), mutta yleinen vihreän kritiikin kohde jonkinlaisena rappiollisena kulutuksena ovat suomalaistenkin suosimat Thaimaan ja Kanarian etelämänmatkat, jotka tietenkin hoituvat lentämällä. Sen sijaan vihreä visio matkailusta on Suomenlahden alitse kulkeva tunneli Tallinnaan ja siitä korkeanopeuksisilla junilla eteenpäin kulttuurilomille Eurooppaan. Omaakin kiinnostustani paljon lähempänä ovat tuollaiset kulttuurilomat, mutta uskoakseni on myös niin, että sellaiset eivät useimpia suomalaisia juuri kiinnosta. Heidän visionsa hyvästä, rentouttavasta ja piristävästä lomasta on lentää etelään. Se on heille tärkeää. Kuten on monelle tärkeää asua omakotitalossa, tai on tärkeää hypätä kesälomalla moottoripyörän selkään ja lähteä kiertämään Suomea tai Eurooppaa. Tai on tärkeää pitää kesämökki talviasuttavanakin ja ajaa sinne useana viikonloppuna vuodessa. Vihreiden hiilijalanjälki ei ole Suomessa muuta väestöä alhaisempi. Miksi he siis eivät jo itse elä siinä kulttuurisesti ja elintavallisesti (ei vain energiantuotannollisesti) radikaalisti eriävässä tulevaisuudessa, mikä visioissa esiintyy? Leo Straniuksen kaltaiset elämäntapavihreät ovat hyvin harvassa vihreissäkin ja sen pohjalta voi miettiä uusiksi koko vision realismin. Sen moralistisen elämäntapavision tärkein funktio nykyisellään on kokea itsensä ja oma viiteryhmänsä paremmiksi ihmisiksi.\nLihaa syödään nykyisellään niin *paljon* että siitä olisi varaa vähentää merkittävästi. Miksi valintojen pitäisi olla sitä että jostain luovutaan kokonaan, miksei jostain voi vähentää?\nItse en eettisistä syistä syö lihaa lainkaan. Olen seurannut läheisesti reaktioita Suomen sikatilojen ja broilerkasvattamoiden vakavia eläinoikeusrikkomuksia paljastaviin kuviin, Helsingin koulujen kasvisruokapäivään ja vastaaviin. Tuntumani on, että on hyvin, hyvin epätodennäköistä, että lihankulutus tulee tulevaisuudessa merkittävästi laskemaan. Merkittävä haittavero olisi demokraattisen kannatuksen kannalta erittäin ongelmallinen ja varman populaarin vastareaktion synnyttävä. Sen sijaan on syytä uskoa, ja CO2-kuvahan on globaali, että lihankulutus, ja tästä on on jo selvä tilastollinen näyttö, tulee radikaalisti lisääntymään aiemmin/perinteisesti kasvisruokavalioon painottuneissa nousevissa talouksissa.\nTästä olemme hyvin pitkälle samaa mieltä. En usko, että näkemyksemme toimivien CO2-vähennysten suuntaviivoista (hyväksynet liuskekaasun ja kannatat ydinvoiman renessanssia) merkittävästi eroavat (premissinä toki, että se lyhyellä / keskipitkällä välillä on toivottavaa, mikä (Intian nousu köyhyydestä jne.) on toinen kysymys).\nTulevalle tuonnille asetettaisiin tullit, jotka vastaisivat tuotteiden keskimääräistä energiasisältöä. Tätä ei voi määrätä tarkasti, mutta jos tulli on 600 euroa vaikka sen pitäisi olla 500 euroa, virhe on kuitenkin vähäisempi kuin jos se on nolla.\nJos määräämme oman alueen päästöille tietyn hinnan, se ajaa teollisuuden optimoimaan tehtaansa uudelleen. Uusi optimaalinen taso on kalliimpi pyörittää kuin vanha vapaaseen saastuttamiseen perustunut taso. Tämä taso määrää aika suoraan sopivan tullitason. Ehkä tasoa on helpoin monitoroida yksinkertaisesti tarkkailemalla toimiiko kilpailu niin, että sekä ulkoiset että sisäiset maat saavat jotain myytyä markkinoille. Pitää vain sopia siitä, että tullien taso asetetaan niin, että ulkopuolisia ei kokonaan blokata pois (eikä omiakaan).\nLisäksi voidaan tarvita sopivan tasoista palautusta niille omille tehtaille, jotka vievät tuotteitaan alueelta ulos. Näin emme tapa omaa vientiteollisuuttamme.\naz: Miten itse ajattelet, että tuon matkustelusi kaltainen onnistuisi vuonna 2030 ilman hiilivetyjä\nEi sen tarvitse onnistua ilman hiilivetyjä, koska se on vaikeaa. Riittää, että se onnistuu ilman fossiilista hiiltä, mikä taas on “vain” energiataloudellinen ongelma.\nEnergiataloudellinen ongelma taas on “vain” taloudellinen ongelma. Jo nyt on olemassa teknologiapaletti, jolla voidaan tehdä lentokoneissa toimivaa polttoainetta koskematta fossiilisiin luonnonvaroihin. Reittejä on useampikin, lähtökohtana kuitenkin orgaaninen hiili.\nNäissä reiteissä on kuitenkin se ongelma, että niillä tuotettu polttoaine maksaa moninkertaisesti fossiilisiin verrattuna. Mutta jos käytössä olisi halpaa energiaa Tiedemiehen ajatusten mukaan, hintaero voisi kääntyä toisinkin.\nTosin vuonna 2030 juuri mikään ei ole muuttunut tästä päivästä. Vuonna 2050 taas toivottavasti monikin asia.\nJuho Laatu: Jos määräämme oman alueen päästöille tietyn hinnan, se ajaa teollisuuden optimoimaan tehtaansa uudelleen. Uusi optimaalinen taso on kalliimpi pyörittää kuin vanha vapaaseen saastuttamiseen perustunut taso.\nOtetaan ihan konkreettinen esimerkki tästä päivästä.\nJaloteräksen valmistus hyvällä teknologialla vie sähköä noin 2 MWh/t. Sähkön marginaalipäästöintensiteetti on päästömaksujen perusteella noin 0,65 tCO2/MWh, joten tonni jaloterästä vaatii noin 1,3 t päästöoikeuksia.\nJos päästöoikeudet maksavat 4 €/t, tällä ei ole mitään väliä. Oletetaan kuitenkin, että päästöoikeudet maksavat joskus päästöjen vähentämiseen kannustavasti 80 €/t. Tällöin jokaista Torniossa tuotettua jaloterästonnia rasittaa 104 € edestä päästömaksuja.\nTämä summa on jo kilpailun kannalta merkittävä. Teräksen jalostaja operoi lähtöaineiden ja lopputuotteen hinnan erotuksella, joka ei ole valtavan suuri, jolloin tuollainen lisämaksu voi olla kymmeniä prosentteja toiminnan pyörittämiseen tarvittavasta rahasta.\nNäin ollen vaikkapa Yhdysvalloista kannattaa tuoda rosteria Eurooppaan, koska kuljetuskustannukset ovat paljon pienemmät kuin päästömaksurasitus Euroopassa. Tässä taas ei ole mitään järkeä Euroopan talouden tai maailman ympäristön kannalta.\nJa tämä on siis se nykytilanne siinä vaiheessa, kun teollisuus joutuu ostamaan kaikki päästöoikeutensa. Tästä on jo päätetty, ja tähän sisältyy vahva insentiivi hiilivuotoon energiaintensiivisimpien tuotteiden kohdalla.\nJos rakennetaan tullijärjestelmä, tariffissa lukee esimerkiksi, että tonni 304-terästä on tullitariffiltaan 1,3 tonnia päästöoikeuksia. Yhdysvalloista saa edelleen tuoda rosteria, jos sitä sieltä halvemalla saa, mutta maahantuojan pitää hankkia jostain tariffia vastaava määrä päästöoikeuksia revittäväksi maahantuontihetkellä.\nTornion terästehtaan pitää tietenkin hankkia kaikkia päästöjään vastaava määrä päästöoikeuksia. Toisaalta tullijärjestelmässä näitä voi hankkia viemällä lopputuotetta ulos, koska maastavientihetkellä tilille kopsahtaa 1,3 tonnia päästöoikeuksia jokaisesta maastaviedystä terästonnista.\nKuinka tätä järjestelyä voisi parantaa? En keksi muuta kuin se, että muut tulisivat mukaan päästökauppaan.\nViherinssi: Otetaan ihan konkreettinen esimerkki tästä päivästä.\nEli tarvittaisiin tulleja tilanteessa. jossa EU on asettanut omalle teollisuudelleen lisärasitteita koko maailman edun nimissä.\nJa tämä on siis se nykytilanne siinä vaiheessa, kun teollisuus joutuu ostamaan kaikki päästöoikeutensa.\nJa kun päästöoikeudet maksavat sen verran, että niillä on vaikutusta.\nTästä on jo päätetty, ja tähän sisältyy vahva insentiivi hiilivuotoon energiaintensiivisimpien tuotteiden kohdalla.\nKaksi vaihtoehtoa. Tullit voidaan maksattaa joko päästökiintiöinä tai vastaavana määränä rahaa. (Samoin vientiä tasaavissa palautuksissa.)\nKuten olen useasti todennut, päästövero on enemmän minun mieleeni kuin päästökauppa, mutta kai päästökaupankin voisi saada jotenkin toimimaan.\nKoska on epätodennäköistä, että kaikki tulevat mukaan hyväänkään päästövähennysjärjestelmään, mallin pitää olla sellainen, että se toimii myös silloin, kun mukana on vain osa maista. Myös EU:n piirissä halu toteuttaa päästökauppa tai muu malli kunnolla on kyseenalainen. Voi esimerkiksi käydä niin, että solmitut vapaakauppasopimukset (esim. uusi sopimus Yhdysvaltojen kanssa) muotoillaan niin, että ne jarruttavat tai estävät järjestelmän toteutumisen. Tai voi käydä niin, että heti kun päästökauppa alkaa oikeasti vähentää EU:n kiplailukykyä, ja tulleja ei ole vielä saatu aikaan, päästökaupan ehtoja löysätään taas nollatasolle. Tai sitten EU:n suuri koneisto ja lobbarit keksivät koko ajan muita uusia keinoja paeta todellisia säästöjä. Näistä syistä mallin pitäisi olla toteutettavissa EU:n lisäksi myös vaikkapa Pohjoismaiden kesken, jos muut eivät ota asiaa tosissaan. Jos joku toteuttaa, todennäköisyys sille, että muutkin toteuttavat kasvaa. Köyhistä kehitysmaista voisi myös saada kumppaneita.\nMinusta tuo periaate omat päästöpakotteet + tullit + (oman kilpailukyvyn turvaamiseksi) mahdollisesti palautuksetkin on toimivin malli. Suurin ongelma on poliitikkojen, lobbareiden ja yleisen (“kaikki tänne heti nyt”) ahneuden selättäminen. Tavoite on parantaa omaa ja lastemme elämää, ei heikentää, mutta asian selittäminen ei ole helppoa.\nMallin tulee olla hyvin yksinkertainen ja selkeä, jotta sen monimutkaisuus ei jarruta kehitystä (nyt jarruttaa). Yksinkertaista mallia ja perusteluita on vaikeampi paeta. Yksinkertainen malli on myös helpompi myydä samanlaisena uusille järjestelmään liittyville maille, ja ilman että järjestelmään tehtäisiin niitä varten samanaisia erikoisvirityksiä, kuin muillekin maille on tehty.\nParas strategia ei mielestäni ole se nykyinen malli, jossa järjestetään maailmanlaajuisia kokouksia, joiden (muka) oletetaan tuottavan jonkin yhteisen tiukan päätöksen jossain vaiheessa. Parempi malli olisi sellainen, jossa etujoukko ottaa etuaskeleita ja pakottaa muut esimerkillään ja moraalisella painostuksella seuraamaan. EU on ollut positiivinen ottamalla hieman muita teollistuneita alueita näyttävämmän roolin, mutta toisaalta EU voi myös olla vain toiveidemme neutralointikeskus.\nOnko tässäkin sinänsä oikean kuuloisessa kirjoituksessa se ongelma, että tätä ajattelua voidaan soveltaa vain uusinvestointeihin. Nykyiset jaloteräksen valmistajat ovat käsittääkseni saaneet jo päästöoikeudet. Heidän ei tarvitse ostaa lisää päästöoikeuksia jos he haluavat nostaa tuotantoaan.\nNuo 100 eur/t päästöoikeuksista rasittaisivat siis vain uusinvestointeja. Eli siis ohjausvaikutus olisi siirtää uusinvestoinnit jonnekin missä päästökauppa ei rasita.\nTai sitten toinen mahdollisuus on kasvattaa omaa investointikustannusta uusinvestoinnissa niin paljon että päästöt alenisivat niin paljon että nuo 100 eur/tonni saataisiin kuitattua pamremmalla mutta kalliimmalla teknonlogialla. Tämä lienee päästökaupan toivottu ohjausvaikutus. En osaa sanoa, että onko se käytännössä kuinka mahdollisuuksien rajoissa jos ajatellaan vaikka terästä.\nToisaalta jos otetaan huomioon se, että suomessa ei teollisuus yleensäkään näytä tekevän uusinvestointeja, niin voidaan kyllä hyvällä syyllä kysyä, että onko päästökaupan ohjausvaikutus perusteollisuuteen lähinnä teoreettinen.\nKemian teollisuuden tuotteet13 31423,4%\nMarkkinat? Lainaus tcrownilta:“Eikö tuo…nyt vähän muistuta entisen neuvostoliittolaisen byrokraatin ihmettelyä, että kuka markkinataloudessa oikein päättää kuinka paljon porkkanoita viljellään?”\nMarkkinoiden yhdistäminen päästökauppa-ajatukseen vaatii vähän taustaoletusten avaamista. Itse luotan markkinatalouteen parhaana lähtökohtana järjestää ihmisten yhteistyö ja erikoistuminen. Esimerkikisi mikään Gosplan ei pysty päättämään onko kolme omenaa parempi kuin kaksi appelsiinia, vaan pitää markkinoilla kysyä “montako omenaa olet valmis maksamaan kahdesta appelsiinistani?”. Samoin oman edun tavoittelu on hyvä lähtökohta.\nOn pölhökapitalisteja jotka ottavat edelläkuvatun Allahin sanana josta ei ole lupa pilkkuakaan muuttaa. Tiedemiestä lainaten: jos oman edun tavoittelu johtaa yhteismaan pistämiseen paskaksi, niin kuuluukin tapahtua.\nJoustavamman matkkinatalouden kannattajat arvelevat että parempi tulos saadaan jonkunasteisella, toivottavasti vähäisellä säätelyllä [*],[**].\nIlmeinen paikka säätelylle on juurikin missä yhteismaan ongelma päätään nostaa. Peliteoreettisesti jokaisen osapuolen optimistrategia on pistää yhteismaa lihoiksi heti, ennen kuin vastapuoli ehtii — mikäli pelin säännöt eivät salli yhteistyötä. Mutta parempi optimi saavutetaan jos pelin sääntöjä muutetaan niin että osapuolilla on lupa tehdä kaikkia sitova sopimus yhteismaan käytöstä, ja vaikka perustaa pamppua heiluttava yhteismaapoliisi sopimusta valvomaan[***]. Pölhökapitalismia joustavamman markkinatalouden näkökulmasta tuommoisten sitovien sopimusten tekeminen on sekin ikään kuin oman edun havaitsemista ja sen ajamista.\nTämän vuoksi ei ole ristiriitaa sen välillä etteivätkö markkinavoimat voisi muokata uusiin reunaehtoihin perustuvan talouden yksityiskohdat, ja etteikö silti olisi rationaalista solmia “markkinoiden vapautta rajoittavia” reunaehtoja kuten päästökauppaa (ottamatta kantaa onko nimenomaan päästökauppa se oikea keino).\nTässä keskustelussa on yksi taustaoletus: että ilmasto ja kasvihuoneilmiö todellakin muodostaa yhteismaan, jonka käyttöä säätelevä sopimus on viisasta tehdä pian. Tämän blogi-isännän toivoman taustaoletuksen vuoksi on hankala kytkeä mukaan todellisen maailman tapahtumia. Todellisessa maailmassa ei vielä nähdä ilmastonmuutoksen vaikutuksia niin konkreettisesti ja niin vakavina että sopimuksista neuvoteltaisiin tosimielellä — ottamatta kantaa onko syynä ilmastomuutoksen olemattomuus, vai sammakko kattilassa ‑ilmiö.\nEnsinnäkin, ennen kuin yhteismaan käyttöä sitova sopimus on voimassa on ihan rationaalista käyttäytyä ikäänkuin sopimus ei olisi voimassa.\nToiseksi, “tosissaan otettaessa” totta kai luovuttaisiin. Jos maailmanlaajuinen, pampunheiluttajien valvoma sopimus hiiliverosta nostaa lihan ja matkustelun hintaa, mitäs teet kuin syöt ja matkustelet vain sen verran kun varat antavat myöten? Jos taas sopimusta ei tule, mutta ilmastonmuutos aiheuttaa kansainvaelluksia ja sotia joiden seurauksena lihakarja kuolee nälkään ja lentokoneista loppuu polttoaine, kuinka silloinkaan jatkat lihansyöntiä tai matkustelua?\nTietysti jos ilmastonmuutosta ei tule, tai se ei ainakaan aiheuta mitään levottomuuksia, silloin hiiliverosopimustakaan ei tarvita.\nMikäli lämpötilat maapallolla kääntyvät kiistattomaan nousuun sitten kun ENSO vaihtaa suuntaa tai mistä sitten (näennäinen tai todellinen) nykypaussi alarmistikannan mukaan sitten johtuukin, ja asia säikäyttää päätöksentekijät ja/tai kansalaiset oikein kunnolla, ei ole ollenkaan selvää että 2030 tai varsinkaan 2050 kulutetaan huomattavasti enemmän energiaa. Jos lämpötilat eivät käänny, tai käänne on lievä ja johtuu arktiksen lämpötilojen tarkemmasta huomioimisesta tai jostain muusta abstraktista ja etäisestä, energiankäyttö luultavasti kasvaa. Miten päin käy, sitä et tiedä sinä enkä tiedä minä.\nKuitenkin pointtisi on ilmeisesti että yhteismaan ongelmaa ratkottaessa ei EU:n kannata peliteoreettisesti toimia ikäänkuin sopimus olisi voimassa, ennen kuin sopimus on voimassa. Periaatteessa olet itsestäänselvästi oikeassa, käytännössä asia on monimutkaisempi. Voi vaikka kysyä tekeisikö esimerkin voima vastapuolet suostuvaisemmaksi sopimuksen aikaansaamiselle? (Tämänhetkisessä ilmastomuutokseen uskomisen tilassa, ja esimerkiksi Kiinan ollessa vastapuolena, vastaus on varmaankin “ei”).\nLoputon hetteikkö rent-seekingille globaalissa päästökaupassa haamupäästöineen ja haamuleikkauksineen. Jos sitä jäädään odottamaan, niin kauan menee.\nJoo, mitä yksinkertaisempi systeemi, sen vähemmän sillä on tilaa toimia ei-toivotulla tavalla. Olen ymmärtänyt että asian ytimeen kohdistuvaa yksinkertaisuutta O.S.:kin ajaa, mutta että paremmin kohdistuvasta järjestelmästä ei ole saatu päätöstä aikaan.\nYdinenergialla selvitään seuraavaan kasvun rajaan asti. Sitten voidaan palata uudelleen samaan keskusteluun yhteismaasta, marsiinmuuttoverosta, toriumtulleista…\n[*] Ja tässä aukeaa matopurkki. Ei ole selvää kriteeriä kuinka laajaa olisi “jonkunasteinen säätely”, slippery slopelle mahtuu kaikki, pahimpien ulkoisvaikutusten suppeimmasta kontrollista aina nyky-Suomen kautta neuvostobyrokratiaan asti. Mutta ei kai auta kuin improvisoida, tämä kai on yksi aspekti ihmisenä olemisen vastuusta.\n[**] Vertauskuvallisesti: oman edun tavoittelu on ikäänkuin “yhteisen hyvän” mäenhuippua haettaisiinpaikallisen ylämäen suuntaan kapuamalla, mutta niinkuin matemaattisesti orientoituneet tietävät, siten ei välttämättä löydä koko vuoriston korkeinta huippua. Hauska ajatus: olisiko sitten tekaistu mellotus metafora taloussykleistä ja niissä tapahtuvan luovan tuhon jalostavasta voimasta?\n[***] OK, pölhökapitalistitkin yleensä hyväksyvät että pampunheiluttajilla taataan (i) yksityisomistus eli omaisuuden suoja, ja (ii) sopimusten pitävyys. Toisin sanoen, että (i) yhteismaa ei ulotu naapurin vilja-aittaan asti, ja että (ii) erikoistumista ja työnjakoa kannattaa viritellä.\n[****] Näissä keskusteluissa ylipäänsä tuppaa muuten toistumaan harha joka tuntuu olevan ihmisajattelulle tyypillinen (ainakin itse joudun sitä vastaan taistelemaan): on vain kaksi vaihtoehtoa. Musta tai valkoinen, pölhökapitalismi tai Gosplan, rajaton kasvu tai kivikausi. Jos tivataan kyllä-vai-ei ‑vastausta joskus on oikein vastata MU.\nåke: Onko tässäkin sinänsä oikean kuuloisessa kirjoituksessa se ongelma, että tätä ajattelua voidaan soveltaa vain uusinvestointeihin.\nTämä on päästökaupan perusongelmia. Sitä voidaan kuitenkin hallita vapaiden oikeuksien määrällä ja kestolla. Toisaalta investointien ulosliputusta kannattaa suuri osa suomalaisista, mm NIMBY-väki, joten demokratian mukaan mentäisiin.\nJuho Laatu: Kuten olen useasti todennut, päästövero on enemmän minun mieleeni kuin päästökauppa, mutta kai päästökaupankin voisi saada jotenkin toimimaan.\nPäästökaupalla on verotukseen nähden merkittäviä eroja.\nEnsinnäkin, se ei vie rahaa taloudellisesta toimeliaisuudesta vaan jakaa sitä udelleen.\nToiseksi, päästökauppa vaikuttaa tasoittavasti sekä suhdantesiin että valuuttakursseihin.\nKolmanneksi, verotus vaatii suuren joukon yksittäisi vaikutusarvioita, detaljoituja poliittisia päätöksiä ja byrokratiaa. Kumpi lienee tehokkaampi, päästökaupan “näkymätön käsi” vai byrokraatti?\nTotta kai myös päästökauppajärjestelmä voidaan pilata huonoilla päätöksillä. Siitä huolimatta kannatan sarjassa “pia desideria” päästökauppaa yhdistettynä päästöoikeuksien minimihintaan ja raaka-aineiden sekä bulkkituotteiden ominaispäästöihin perustuviin hiilitulleihin. Näyttäisi, että kaikkia näitä elementtejä tarvitaan.\nåke: Nykyiset jaloteräksen valmistajat ovat käsittääkseni saaneet jo päästöoikeudet.\nOlet ihan oikeassa, että ilmaisjako ja tullikompensaatio ovat päällekkäisiä asioita, joten ne eivät voi olla olemassa samaan aikaan. Ilmaisjaon yksi perusteista on hiilivuotoriski, joten sillä yritetään tätä samaa temppua.\nKäytännössä kuitenkin otin esimerkiksi nimenomaan energiaintensiiviset tuotteet, koska sähköntuotannossa ilmaisia päästöoikeuksia ei enää ole.\nTullikompensaatio olisi kuitenkin paljon reilumpi tapa kompensoida kuin lähinnä muutoksia hidastava ilmaisjakelu.\nJuho Laatu: Eli tarvittaisiin tulleja tilanteessa. jossa EU on asettanut omalle teollisuudelleen lisärasitteita koko maailman edun nimissä.\nPääsit asian ytimeen.\nHiilivuoto on haitallista sekä meille että todennäköisesti myös maailmalle (koska eurooppalainen teollisuus on pääosin varsin vähäpäästöistä). Sen vuoksi sen torjuminen mahdollisimman neutraalilla tavalla on hyvin tavoiteltavaa.\nNyt asiaa yritetään hoitaa päästöoikeuksien ilmaisjakelulla, joka on melkoinen sotku eikä auta sähköä käyttävää teollisuutta. Asian yksinkertaisuudesta voi tehdä omat päätelmänsä vaikkapa katsomalla tämän vuoden ilmaisjakelukerrointa 0,94272151…\nHuomasin, että Satu Hassi keskustelee täällä ilmastomuutoksesta.\nTuli mieleen, että Hassi vaikutti aktiivisesti Naiset ja ilmastomuutos ‑päätöslauselman hyväksymiseen EU-parlamentissa. Päätöslauselmassa esimerkiksi väitetään, että naiset omistavat alle yhden prosentin maailman varallisuudesta!\nFaktavirheet sekoittuvat päätöslauselmassa todellisuudesta irtautuneeseen propagandaan, kuten tästä esimerkistä käy ilmi: ” … kaikkialla maailmassa naiset kohtaavat syrjintää, koska he ovat naisia, ja heidän tarpeensa, pyrkimyksensä ja mahdollisuutensa ovat rajallisempia kuin miesten eikä niitä oteta samalla tavoin huomioon. Sukupuolen mukaan eritellyt tilastot osoittavat, että tämä on todellisuutta kaikilla elämän aloilla ja kaikissa yhteisöissä”.\nOikeasti sukupuolen mukaan eritellyt tilasto osoittavat muun muassa, että naiset ovat monissa maissa useimmilla elämänlaatumittareilla mitattuna miehiä parempiosaisia ja kuluttavat moninkertaisesti miehiä enemmän. Mutta — ja nyt seuraa sarkasmia — mitä pienistä, kysehän vain vain EU-parlamentin pyrkimyksistä pysäyttää ilmastomuutos! Kai silloin asioiden oikea laita on sivuseikka.\nKun kysyin Hassilta postitse julkilausuman vääristä tiedoista ja ristiriitaisuuksista, hän käänsi asian niin, että minä olin jotenkin väärillä raiteilla, kun kyselin asiasta.\nAinoastaan Jäätteenmäki, muuten, suostui myöntämään, että päätöslauselassa oli virheitä, kun asiasta kyselin mepeiltä. Pieikäinen kirjoitti puuta heinää ja muut jättivät ymmärrettävästi vastaamatta.\nKerroin myös median edustajille julkilausuman vääristä tiedoista ja ristiriitaisuuksista. Suopeista kommenteista huolimatta kukaan ei tarttunut aiheeseen. EU-parlementin hölmöilyt nyt vain eivät ole kiinnostava aihe, vai mistä lie ollut kyse?\nNo, tein mitä viitsin ja siirryin eteenpäin. Silti tämä asia jäi kaivertamaan mieltäni. Miten on mahdollista, että maailman vaikutusvaltaisimpiin kuuluva vallankäyttäjä saattaa suoltaa sontaa ja väittää sitä tosiasioiksi?\nMinua pelottaa, kun Eu-parlamentin tapainen lafka hamuaa itselleen yhä enemmän valtaa. Mitä kaikkea tuhoa se vielä ehtii saada aikaan vaikkapa ilmastomutoskysymyksessä, kun kerran Naiset ja ilmastomuutos ‑päätöslauselman tapainen soopa menee läpi?\nÄlkää nyt ainakaan ottako Hassia tosissanne.\nEdelleen en seuraa lainkaan. Minulle on esimerkiksi tärkeää matkustaa. Pidän siitä, ja teen sitä budjettirajoitteen sallimissa rajoissa. En tunne mitään syyllisyyttä mistään “hiilijalanjäljestä”. Asun omakotitalossa kaupungin laidalla ja ajan autoa, budjettirajoitteen sallimissa rajoissa.\nEn näe tässä mitään ongelmaa. En näe kerrassaan mitään ongelmaa siinä, että ihmiset tekevät haluamiaan asioita omien budjettirajoitteidensa puitteissa ja tekevät sitä täysin miettimättä mitään “jalanjälkiä” tms. Hiilipäästöjen osalta ongelma on se, että hinta on liian pieni. Jos hiilen poltto olisi kalliimpaa, tekisin monia asioita vähemmän. Investoisin enemmän talon eristykseen, käyttäisin enemmän polkupyörää, julkisia kulkuneuvoja, hankkisin sähköauton tms.\nEn kertakaikkiaan hyväksy mitään moraalisia tuomioita siitä, että ihmiset eivät mieti jotain hiilijalanjälkea henkilökohtaisissa valinnoissaan. Tässä ei ole mitään ristiriitaa sen kanssa, että mielestäni hinnat ovat väärät. Oikeastaan olen päinvastoin sitä mieltä, että asian kehystäminen “eettiseksi valinnaksi” on itsessään pahimmanlaatuista moraalista sikailua. So. ihminen, jonka mielestä a) pitää elää niinkuin opettaa tai on “tekopyhä”, tai b) on sitä mieltä että on “väärin” kuluttaa asioita joilla on negatiivisia ulkoisvaikutuksia, on enemmän tai vähemmän mätä sisältä.\nHiiliongelma ei ole “moraalinen” ongelma, ihan niinkuin yhteismaan ongelmat yleensäkään, vaan hallinnollinen ja sopimustekninen ongelma. Se, että se on kehystetty moraaliseksi ongelmaksi, on yksi suurimpia syitä koko ongelmaan.\nViherinssi: Nyt asiaa yritetään hoitaa päästöoikeuksien ilmaisjakelulla\nLasken tuonkin aika pitkälti energiateollisuuden lobbareiden saavutukseksi (ymmärtämättömyyden lisäksi). Aikanaan tuon mallin käyttöönotto lähinnä siirsi alueen rajoille syntyvän kilpailukykyongelman pohdinnan tulevaisuuteen, sopivien viiveiden taakse.\nKoskahan noita kilpailukykyongelmia aletaan korjaamaan? Kukaties sitten, kun on saatu ensin rakennettua näitä askeleita vaikeuttava vapaakauppasopimus Yhdusvaltojen kanssa ;-).\nP.S. En tiedä mitä luonnospapereissa lukee, mutta pelkään että yhtä ja toista on jo saatettu lobata sisään.\nTiedemies: En kertakaikkiaan hyväksy mitään moraalisia tuomioita siitä, että ihmiset eivät mieti jotain hiilijalanjälkea henkilökohtaisissa valinnoissaan. Tässä ei ole mitään ristiriitaa sen kanssa, että mielestäni hinnat ovat väärät. Oikeastaan olen päinvastoin sitä mieltä, että asian kehystäminen “eettiseksi valinnaksi” on itsessään pahimmanlaatuista moraalista sikailua.\nMinulle on väkisinkin syntynyt vaikutelma, että suuri osa “maailmanparantajista” ei ole vähääkään kiinnostunut ongelmien ratkomisesta, vaan lähinnä oman moraalisen paremmuutensa osoittamisesta. Näille stereotyyppisille ihmisille ei koskaan kelpaa mikään ratkaisu, mikä olisi ihmisille helppo toteuttaa, vaan ongelmat pitää ratkaista tekemällä ihmisten elämä vaikeaksi. Ja tämä ei siis ole pelkästään usko, että niin ne ongelmat ratkeavat, vaan toive, että niin ne asia pitäisi ratkaista. Ja tuo on niin väärin kuin olla voi. Ainoa tapa ratkaista näitä ongelmia on tehdä ne ihmisille helpoksi. Jos halutaan maksimoida kierrätysaste, homma toteutetaan niin, että ihmiset voivat tunkea kaikki jätteensä sekajätteeseen. Jos halutaan fossiiliset energiat alas, keksitään keino, millä muut energialähteet ovat halvempia. Mutta tällaiset ratkaisut ovat tietyille ihmisille täysin mahdottomia edes ajatella. Kierrätyksen pitää olla hankalaa, ja energian pitää olla kallista, jotta koko elämä olisi vaikeaa kaikille muille paitsi valaistuksen kokeneille, jotka omaksi ilokseen tekevät elämästään vaikeaa. Ja pitävät itseään muita parempina ihmisinä.\nVientialat voivat vaikka säilyä nykyisellään, kunhan tuotteet tai valmistusteknologiat muuttuvat. Varmasti silti jotain tapahtuu alojen markkinaosuuksillekin.\nTiedemies, ulkoishaittojen sisäistäminen hintoihin ei aina teknisesti, oikeudellisesti tai poliittisesti onnistu. Joskus pitää vähän paheksua vaikka Kevan hallitusta tai tukien väärinkäyttäjiä sekä kannustaa epäitsekkäästi oikein toimivia.\nVastaa käyttäjälle Viherinssi Peruuta vastaus\nEdellinen Edellinen artikkeli: Kuninkaantammen pilattu kaava\nSeuraava Seuraava artikkeli: Kaupunkisuunnittelulautakunnan lista 26.11.2013