Vuosikertomukset | Kuurojen Liitto\nEtusivu›› Liittokokous›› Vuosikertomukset\nKuurojen Liiton vuoden 2018 toimintaa esittelevän vuosikertomuksen pdf ja viitottu tiivistelmä. Ladattavista tiedoistoista löydät myös Tasekirjan 2018.\nKuurojen Liiton vuosikertomus 2018 PDF, 6.23 MB\nTasekirja 2018 PDF, 543.33 KB\nKuurojen Liiton vuoden 2017 toimintaa esittelevä vuosikirja on nyt selattavissa liiton verkkosivuilla.\nKuurojen Liiton vuosikirja on julkaistu viime vuotiseen tapaan verkkosivuna. Pääset sivustolle alla olevasta linkistä.\nVuonna 2015 päättyi Kuurojen Liiton strategiakausi ja liitto täytti 110 vuotta. Vuosikirja 2015 löytyy tekstiversiona alla olevan toiminnanjohtajan katsauksen liitteenä.\nStrategiakausi päättyi liiton 110-juhlavuoteen\nLiiton toiminnassa vuosi 2015 merkitsi vuosien 2010 – 2015 strategisten tavoitteiden toteuttamisen loppuunsaattamista. Tämän lisäksi vuoteen mahtui paljon toimintaa sekä liiton rakenteitakin vahvasti ravistelevia asioita yhteistoimintaneuvotteluineen. Vuosi oli todella värikäs, tapahtumatäyteinen, raju, koskettava, haastava ja monenlaisia muutoksia sisältävä. 2015 on tähän asti vaativin ja haasteellisin vuosi työssäni liiton toiminnanjohtajana.\nStrategiakaudella oikeuksien valvonnassa on tehty paljon tuloksia, vaikka työntekijäresurssit ovat olleet vaatimattomat. Huolellisen paneutumisen, viittomakielten kielipoliittisen ohjelman ja suunnitelmallisuuden avulla se on ollut onnistunutta. Lisäksi maailmallakin ainutlaatuisen eduskunnan viittomakielten verkoston sekä ministeriöiden, viranomaisten ja yhteistyökumppaneiden avulla perusoikeuksiamme koskevat tarpeemme ovat tulleet näkyviksi. Yhteisön jäsenten tietoisuus omista oikeuksistaan on vahvistunut.\nViestintä on digitalisoitumisen myötä kokenut strategiakaudella suuria muutoksia ja erityisesti viittomakielen käyttöön on panostettu. Sosiaalinen media on noussut vahvaan asemaan avaten yhä enemmän asiakasnäkökulmaa toimintaamme. Palautteiden kautta saamme tietoa liiton erilaisten toimintojen vaikutuksista ja hyödyistä viittomakielisten jokapäiväiseen elämään. Saavutettavien verkkopalvelujen luomiseen ja käyttämiseen kiinnitetään liiton uudessa prosessiorganisaatiossa yhä enemmän huomiota.\nSuomen viittomakielisten ikäihmisten hyvinvoinnin edistämisohjelma on yksi esimerkki viittomakielisten seniorien halusta ja tarpeesta saada viittomakielisiä palveluja yhdenvertaisesti muiden kansalaisten kanssa. Osallistuminen seniorien yhteisöllisiin tapahtumiin ja kursseihin on ollut runsasta, koska yhteiset kokemukset ja identiteetti on koettu voimaannuttaviksi.\nLiiton osaamista arvostetaan edelleen maailmalla. Tämän osoittaa liiton vahva edustus kuurojen kansainvälisissä järjestöissä ja yhteistyöelimissä, joissa varsinkin nuorten edustus on ilahduttavan vahvaa. Osaaminen on siirtynyt uudelle sukupolvelle. Kotiin tuomisina onkin usein paljon uusia ideoita ja oivalluksia oman toimintamme kehittämiseksi.\nRAY:n avustusten määrän jatkuva aleneminen on tuonut suuria haasteita siihen miten liitto on pystynyt reagoimaan kuurojen yhteisön tarpeisiin ja toimintaympäristön muutoksiin. Tähän on varauduttava jatkossa selvittämällä erilaisia tulonlähteitä ja digitaalisuuden mahdollistamilla uusilla keinoilla ja työtavoilla. Positiivista on, että liitto saatiin velattomaksi jo strategiakauden puolessa välissä.\nToimintavuoden aikana katseet suunnattiin jo uusiin strategisiin tavoitteisiin vuoden 2016 toimintasuunnitelman laatimisen yhteydessä. Niitä työstettiin vielä kertaalleen uuden prosessiorganisaation näkökulmasta mm. RAY:n hakemusten teossa. Vanha organisaatio tuli tiensä päähän, koska asiakasnäkökulman eli viittomakieltä käyttävän ihmisen ja yhteisön visioiden ja tarpeiden haluttiin olevan vahvemmin se lähtökohta, josta liiton toiminta alkaa ja johon se myös palautuu yhä uudelleen.\nKuurojen maailmanliiton yleiskokous ja sitä seurannut maailmankongressi Istanbulissa oli vuoden suurin kuurojen kansainvälinen tapahtumakokonaisuus. Kongressin teema inhimillisen moninaisuuden vahvistamisesta keräsi kokoon 1312 kuuroa ja kuurojen alan asiantuntijaa 97 maasta. Kansainvälisten ja kansallisten yhteisten tapahtumien imu on edelleen osoitus yhteisömme voimasta ja yhteenkuuluvuudesta, joka vahvistunee lähivuosina sosiaalisen median ja digitaalisuuden suomien uusien keinojen avulla. Kuurot ovat aina olleet ensimmäisten joukossa kokeilemassa uusia visuaalisia viestintä- ja muita työkaluja osallistuakseen tehokkaammin ja yhdenvertaisemmin sekä yhteisölliseen että yhteiskunnalliseen elämään. Tämä on liittomme vahvuus jatkossakin.\nOikeuksien valvonta on useimmiten äärimmäisen pitkäjänteistä työtä, joka vaatii suurta kärsivällisyyttä pieniltä kieli- ja kulttuuriryhmiltä. Verkostoja ja kumppanuuksia sekä haettava että rakennettava, mutta pitkäaikainen työ palkitaan. 110 vuoden työn tuloksena meillä on vihdoinkin oma viittomakielilaki.\nJäseniä yhdistyksissä 4043\n- Keskustoimisto, Valkea talo, Haaga, Helsinki\n- Aluetoimistot: Jyväskylä, Joensuu, Helsinki, Kouvola, Kuopio, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Seinäjoki, Tampere, Turku, Vaasa\nKuurojen Liiton vuosia 2010–2015 koskevat yhteiset strategiset tavoitteet\n1) Liitto paneutuu tuloksekkaasti kuurojen ihmisoikeuksien ja yhdenvertaisuuden edistämiseen. Sitä varten liitolla on tehokas edunvalvontajärjestelmä, joka toimii proaktiivisesti kieli- ja vammaispolitiikan sekä sosiaali- ja terveyspolitiikan aloilla.\n2) Liitolla on asiakkaiden ja yhteistyökumppaneiden tarpeisiin soveltuva selkeä ja ajantasainen viestintä- ja verkkopalvelujärjestelmä.\n3) Alueellisista palveluista 30 % tuotetaan etä- ja verkkopalveluina. Erilaisia palveluja tuotetaan prosesseina yli osasto-, yksikkö- ja tiimirajojen.\n4) Senioreille tarjotaan heidän toiveidensa mukaista virkistys- ja muuta toimintaa. Edunvalvonnan keinoin varmistetaan, että he saavat tarvitsemansa viittomakieliset palvelut. Toiminnan painopiste on paikallisella ja alueellisella tasolla.\n5) Kuurojen Liitto on profiloitunut tunnetuksi ja tunnustetuksi kansainväliseksi osaajaksi.\n6) Henkilöstön tehtävänkuvausten muuttamisella ja konsernin sisällä tehtävistä toisiin siirtymisellä pystytään reagoimaan joustavasti kuurojen yhteisön tarpeisiin ja toimintaympäristön muutoksiin.\n7) Kuurojen Liiton konsernirakenne on eheä ja sen toiminnat ovat yhtenäisiä. Kuurojen Liitto on velaton vuonna 2013.\nVuosikirja 2015 tekstiversio PDF, 853.69 KB\nÅrsbok 2015 textversion PDF, 833.6 KB\nVuosikirja 2014 PDF, 1.06 MB\nVuosikirjan 2013 kansi\nVuosikirja 2013 Toiminnanjohtajan katsaus\nMonimuotoistuminen avaa uusia mahdollisuuksia\nNäkyvyys ja tunnettuus kotimaisista viittomakielistä ja asioistamme lisääntyivät tuntuvasti toimintavuonna, mikä tulee selvästi esiin vuosikirjassa kuvattujen tapahtumien ja tulosten yhteydessä. Mediamaailman monipuolistuessa sosiaalisen median myötä on huomion kiinnittäminen asioihimme yhä haasteellisempaa. Onkin ilahduttavaa todeta, että uusilla ja luovilla toteutustavoilla lisäsimme valtaväestön kiinnostusta ja sitoutumista asioihimme. Järjestöneuvos Liisa Kauppisen saama huomattava kansainvälinen tunnustus YK:n ihmisoikeuspalkinnon muodossa lisäsi valtavasti liiton ihmisoikeustyön tunnettuutta.\nJulkisuustyöhön liittyy hyvin tiiviisti vaikuttamis- ja verkostoitumistyö, jota tarvitaan jäsenyhdistysten paikallisesta edunvalvonnasta aina kansainväliseen tasoon saakka. Pitkäjänteinen ja rakentava yhteistyö viranomaisten, poliitikkojen ja yhteistyökumppaneiden kanssa on näyttänyt vähitellen vaikuttavan niin, että he ovat kokeneet tavoitteemme ja asiamme yhteisiksi ja myös heille itselleen tärkeiksi. Molemminpuolisen kunnioituksen ja luottamuksen ilmapiirissä yhteistyö on koettu iloiseksi ja motivoivaksi asiaksi!\nVuotta 2013 leimasivat sosiaalija terveysjärjestelmää, kuntien rakenteita ja kokoa sekä maamme taloutta koskevat jatkuvasti muuttuvat suunnitelmat, ehdotukset ja pohdinnat. Niiden seuraaminen eri medioissa ja asioiden syvempi ymmärtäminen on ollut hyvin haasteellista myös valtakielen käyttäjille. Viittomakielellä tietoa on edelleen tarjolla hyvin vähäisesti. Elinympäristön kiihtyvä muuttuminen ja vuorovaikutuksen lisääntyminen voivat huomattavasti heikentää yksilön oikeusturvaa ja vaikuttamista itseään koskeviin asioihin, jos asioita ei voi seurata ja omaksua nopeasti yhdenvertaisin keinoin. Liiton monipuolisen omakielisen verkkoviestinnän tarve ja merkitys kasvaakin koko ajan.\nUlkoministeriön YK:n vammaisten ihmisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen ratifiointityöryhmän työhön osallistuminen ja mietinnön sisältöön vaikuttaminen on ollut erittäin merkittävä asia, sillä vammaisnäkökulman lisäksi sopimus huomioi kieli- ja kulttuurinäkökulman. Kieli ja kulttuuri ovat kuurojen ihmisoikeuksien toteutumisen peruslähtökohtia. Työprosessi osoitti myös, että viranomaisten syvempää tietoutta ja ymmärrystä vammaisten ihmisten ihmisoikeuksien toteutumisen esteistä tulee tuntuvasti lisätä. Yleissopimuksen valtiolle asetettava velvoite tietoisuuden lisäämisestä koskee myös kuuroja itseään. Lisäksi viranomaisten ja päättäjien tietoutta kuurojen osaamisesta ja panoksesta yhteiskunnan kehittämisessä tulee vielä syventää.\nNeuvottelupäivillä Imatralla liiton jäsenyhdistysten edustajat pohtivat kansalaisvaikuttamista ja yhteisön monimuotoistumista monipuolisesti ja laajasti. Kansalaisaktiivisuutta selvittäneen nettikyselyn mukaan kuurojen yhteisön sisäiset asiat koetaan edelleen tärkeiksi ja niihin halutaan vaikuttaa. Vaikuttamistyötä myös yhteisön ulkopuolella pohdittiin, ja siinä netin kautta tehtävää vaikuttamistyötä voisi lisätä. Selvityksen mukaan Kuurojen Liitolla ja sen työntekijöillä on ollut vaikutusta vastaajien kansalaistoimintaan, mutta kaikenlaista tukea, neuvoja ja ohjeistusta kaivattiin lisää.\nKuurojen ja viittomakielisten yhteisö monimuotoistuu jatkuvasti. Maahanmuuttajien lisäksi tulisi sekä yhdistysten että liiton toiminnassa huomioida enemmän muun muassa kuurojen vanhempien kuuroja ja kuulevia lapsia, sisäkorvaistutetta käyttäviä, ikääntyneitä ja monikielisiä kuuroja. Tästä käytiinkin positiivinen ja kannustava keskustelu neuvottelupäivillä.\nMonimuotoistuminen ja muutokset sisältävät valtavasti uusia voimavaroja ja positiivista energiaa. Yhdessä voimme luoda uusia toimintatapoja ja lisätä yhteistä ymmärrystä, joilla saada nämä voimavarat yhteiseen käyttöön kaikille mielekkään elämän toteuttamiseksi. Tästä tullaan keskustelemaan enemmän, kun liitto päivittää strategiset tavoitteensa vuotta 2020 varten.\nVuosikirja 2013 Palvelutoiminta\nYhteiskunnan muutokset lisäävät liiton palvelujen tarvetta\nSote-uudistus. Kuntauudistus. Kestävyysvaje. Kuntatalous. Nämä ovat aihepiirejä, joihin jatkuvasti törmää sekä mediassa että järjestöjen seminaareissa ja muissa tapahtumissa. Miten käy lähipalveluiden? Ovatko ne kuurojen saavutettavissa? Miten ja mistä kuurot saavat tietoa kaiken myllerryksen keskellä? Onko kuntien yhdistyminen uhka vai mahdollisuus kuurojenyhdistysten toiminnalle?\nLiiton työntekijöiltä vaaditaan jatkuvaa valppautta ja reagointiherkkyyttä kaiken muutoksen keskellä. Liiton viestinnän kautta kuurojen on mahdollista saada viittomakielistä tietoa yhteiskunnasta. Liiton aluetyöntekijä on kuitenkin usein se linkki, joka tarvitaan tiedon henkilökohtaiseen välittämiseen ja asiakkaan luotsaamiseen palveluviidakossa. Maailma monimutkaistuu ja tarvitaan yhä enemmän myös juridista osaamista. Tämä on noussut esille muun muassa Jyväskylän ja Turun apuvälineprosessien yhteydessä sekä joutuessamme kilpailuttamaan sopeutumisvalmennuskurssien kurssipaikat hankintalain mukaisesti.\nLiiton hallitus nosti lapset ja nuoret vahvasti painopistealueeksi jo pari vuotta sitten. Vaikka monissa peruskysymyksissä konkreettisten tulosten saavuttaminen vaatii varmasti vielä pitkän ajan, joitakin avauksia on saatu aikaan.\nKuurojen Liitolla ei ollut enää mahdollisuutta osallistua Kelan kuntoutuskurssien kilpailutukseen, mutta toisaalta se johti yhteistyöhön Kuuloliiton kuntoutuskodin kanssa. Alan järjestöt muodostivat lasten, nuorten ja perheiden vertaistoiminnan verkoston, jota Kuuloavain. fi-hanke koordinoi.\nAktiivisesti verkostossa mukana on myös liiton sopeutumisvalmennus- ja nuorisotoiminta. Verkosto muun muassa järjesti suuren suosion saaneen perheiden yhteisen pikkujoulutapahtuman Valkeassa talossa. Uskon, että järjestöjen välisen yhteistyön puitteissa meillä on aikaisempaa paremmat mahdollisuudet tavoittaa lapset ja perheet.\nNuorten tavoittaminen on haaste. Meillä on aktiivinen ja osaava nuorisotoimikunta, nuorten perustamia jäsenyhdistyksiä ja yhdistysten nuortenkerhoja. Näiden ulkopuolelle on jäänyt varmasti paljon nuoria, joita ei yhdistysmuotoinen toiminta tai liiton järjestämät tapahtumat kiinnosta; kaikilla ei ehkä ole edes tietoa eri osallistumismahdollisuuksista. Nuorisotyö etsiikin uusi keinoja tavoittaa myös nämä nuoret.\nVuosikirja 2013 Kehittämistoiminta\nMerkittäviä harppauksia kielipolitiikan kentällä\nSuomen viittomakielten kielipoliittisessa ohjelmassa (2011–2015) ja myös pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelmassa (2011–2015) asetetut tavoitteet ovat edenneet merkittävästi kuluneen vuoden aikana. Nyt ohjelmia arvioitaessa voidaan todeta, että viittomakieliselle yhteisölle tärkeä tavoite, viittomakielilain säätäminen, on yhden askeleen lähempänä toteutumista. Oikeusministeriö perusti loppusyksystä 2013 viittomakielilakia valmistelevan työryhmän, jossa mukana on sekä suomalaisen että suomenruotsalaisen viittomakielen edustaja. Työryhmä valmistelee suppeaa viittomakielilakia, jonka tavoitteena on turvata viittomakielisten kielelliset oikeudet entistä paremmin. Yleislaki on tarkoitus saada säädettyä tämän hallituskauden aikana.\nKielipoliittisessa ohjelmassa kirjatut kehittämisehdotukset ovat myös osittain konkretisoituneet toimenpiteiksi. Opetus- ja kulttuuriministeriö on liiton pitkän edunvalvontatyön jälkeen myöntänyt avustusta viittomakielisen kirjaston perustamiseen ja Opetushallitus taas kartoitukseen kuurojen ja viittomakieltä käyttävien oppilaiden lukumäärän ja opetusjärjestelyiden selvittämiseksi. Sanakirja- ja tutkimustyö on vahvistunut, kun pitkään toivottu kansalaissanakirja Korpus- ja SignWiki-hanke (2013– 2015) on päässyt käynnistymään Koneen Säätiön myöntämän hankerahoituksen turvin.\nToimintavuonna Kuurojen Liiton kehitysyhteistyö täytti 25 vuotta. Liiton tekemä kehitysyhteistyö on kansainvälisesti ainutlaatuista. Työn ytimessä on kehitysmaiden kuurojen liittojen vahvistaminen. Kuurojen kielellisten oikeuksien kehittyminen alkaa usein vasta kun kuuroja edustava järjestö on riittävän vahva ja kuurot itse ovat mukana päätöksenteossa. Juhlavuoden kunniaksi ja Kuurojen maailmanliiton (WFD) puheenjohtajan pyynnöstä Kuurojen Liiton kehitysyhteistyötiimi järjesti sivutapahtuman WFD:n konferenssissa Australiassa. Tilaisuudessa kumppanimaat esittäytyivät ja kertoivat toiminnoistaan. Tilaisuus herätti paljon kiinnostusta ja keräsi laajan kansainvälisen yleisön.\nNyt voidaan todeta kielipoliittisen ohjelman olevan tärkeä työväline edunvalvontatyössä; sen tavoitteet ovat selkeitä ja kunnianhimoisiakin. Nämä tavoitteet tukevat meitä viittomakielten ja viittomakielisten aseman edistämisessä ja yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lisäämisessä.\nEnnen kaikkea on tärkeintä, että kuurot ja viittomakieltä käyttävät ihmiset tiedostavat tavoitteet ja myös sitoutuvat niihin yhdessä sekä ruohonjuuritasolla että omassa työyhteisössämme. Vain siten vision toteuttaminen tulee mahdolliseksi ja tulokset näkyvät. Edunvalvonta- ja vaikuttamistyömme ovat vasta ”puolivälissä”, ja lähivuosina tulemme arvioimaan vielä tulosten vaikuttavuutta, esimerkiksi viittomakielilain merkitystä viittomakielisessä yhteisössä ja koko yhteiskunnassa. Haasteeksi nousee erityisesti se, että päättäjien tietoisuutta viittomakielisten olemassaolosta ja heidän tarpeistaan tulee edelleen parantaa.\nVuosikirja 2013 Hallinto\nVuoden 2013 tulot olivat 8 milj. €. Vähennystä edelliseen vuoteen verrattuna oli 0,2 milj. €. Kulut olivat myös 8 milj. € ja kuluissa oli vastaavasti vähennystä 0,2 milj. €. Tuloslaskelman tulos oli -31 843,88 €. Tulosta laskettaessa poistoina on huomioitu 76 002,74 €.\nOsastolla hoidettiin vuosittain toistuvat tehtävät: kirjanpito, maksuliikenne, palkanlasku, tilinpäätökset, tilitykset, käännös- ja tulkkauspalvelut, sihteeripalvelut, henkilöstöhallinto sekä varainhankinta. Lisäksi hoidimme Kiinteistö Oy Valkean talon sekä KL Support Oy:n taloushallinnot.\nNormaalien hallintorutiinien pyörittämisen lisäksi hallintoosaston toiminta keskittyi vuoden aikana pitkälti omien toimintaprosessien ja osastojen kanssa yhteisten prosessien kehittämiseen ja uudelleen organisoimiseen. Sisäisten palvelujen tiimin lakkauttamisesta johtuen töitä organisoitiin taloustiimille, sihteeritiimille ja Valkean talon henkilökunnalle.\nVarainhankintaan saatiin palkattua toinen toimihenkilö. Tämä mahdollistaa uusien keräysmuotojen voimallisemman kehittämisen. Perinteinen lahjoittajarekisteriin perustuva keräystoiminta saadaan myös toimimaan varmemmalla pohjalla kahden keräyssihteerin voimin.\nEsimiestyön kehittämiseen, sujuvampaan arkeen ja tulosten mittaamiseen pyrittiin Kehittämisen johtaminen (KEJO) -projektilla. Projektia toteutetaan Skillmotor Oy:n kanssa; yhteistyössä on mukana myös Kuuloliitto. Projekti jatkuu kesäkuuhun 2014 asti.\nOsassa Valkeaa taloa tilojen käyttötarkoitusta muutettiin ja tiloja remontoitiin Humanistisen ammattikorkeakoulu Humakin toiminnan laajetessa. Valkean talon ravintolan tiloja kasvatettiin siirtämällä liiton kirjasto uusiin tiloihin. Kuurojen museon entiset tilat korjattiin toimistotiloiksi. Teatterin lavastevarasto muutettiin luentosaliksi ja muutama kansanopiston majoitushuone muutettiin toimistohuoneeksi. Tämä mahdollisti Humakin hallinnon siirtymisen Valkeaan taloon ja oppilasmäärän lisäämisen.\nKuurojen Liitto on konserni, johon kuuluvat liiton lisäksi Kiinteistö Oy Valkea talo ja KL Support Oy. Konsernin tulot olivat 9,5 milj. € ja kulut 9,5 milj. €. Konsernitilinpäätös osoitti -76 356,01 €. Kiinteistö Oy Valkean talon tulos oli 22 158,55 € ja KL Supportin tulos -56 655,02 €.\nKuurojen Liiton vuosikirja digiversio 2013\nkuurojen_liiton_vuosikirja_2013.pdf PDF, 1.73 MB\nkuurojen_liiton_vuosikirja_2012.pdf PDF, 1.74 MB\nVuosikirja 2012 Toiminnanjohtajan katsaus\nResurssien ja toiminnan tasapainottamista\nKuurojen yhteisön hyvin- ja pahoinvointi nousi toimintavuoden keskeiseksi teemaksi. Vuoden alussa pidetyt yhdistysten neuvottelupäivät käynnistivät keskustelun, jossa aiempiin käytänteisiin, johtamistaitoihin, yhteisössä tapahtuviin muutoksiin, vuorovaikutustaitoihin ja ihmisarvon kunnioittamiseen paneuduttiin syvällisesti. Liiton järjestämissä yhdistystoiminnan koulutuksissa huomioitiin myös tämä teema. Hyvinvoinnin kehittäminen ja siitä huolehtiminen on kaikkien yhteinen, jatkuva prosessi.\nLiiton talouden tasapainottamiseen keskityttiin vahvasti; tavoitteena oli turvata liiton edellytykset kehittää kuurojen ja muiden viittomakielten käyttäjien hyvinvointia myös tulevaisuudessa. Toimintavuonna käytyjen kaksien yt-neuvottelujen seurauksena liiton henkilötyövuosien määrä laski tuntuvasti. Tytäryritys Sign Linesta jouduttiin luopumaan. Tulojen vähentyminen jatkui edelleen. Tämä kaikki merkitsi liiton resurssien huomattavaa vähentymistä. Useaan otteeseen arvioitiin, kuinka toiminnalle asetetut tavoitteet toteutettaisiin pienemmillä resursseilla ja kuinka liitto voisi edelleen tehokkaasti valvoa kuurojen ja viittomakieltä käyttävien kansalaisten oikeuksia ja tuottaa palveluja heille. Muutokset merkitsivät myös sitä, että työntekijöiden jaksamiseen ja hyvinvoinnin seuraamiseen oli paneuduttava tarkemmin.\nLiiton edunvalvontatyö jatkui vahvana ja laajalla rintamalla palvelujen saavutettavuuden kehittämisestä paikallistasolla aina kansallisella tasolla tapahtuneeseen hallitusohjelma- ja lainsäädäntötyöhön asti. Kuurojen Liiton vaikutuskanavia olivat mm. Valtakunnallisen vammaisneuvosto, Ihmisoikeuskeskuksen ihmisoikeusvaltuuskunta, Soste ry:n valtuusto ja ulkoministeriön YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen ratifiointityöryhmä. Yhdessä Kuurojen Pohjoismaisen Neuvoston kanssa saavutettiin myös näkyvyyttä lasten oikeuksia koskevissa kysymyksissä ja viittomakielten aseman edistämisessä. Rajallisten resurssien kohdentaminen edellytti jatkuvaa harkintaa, sillä kaikkeen vaikuttamistyöhön ei ollut mahdollista mennä mukaan.\nLisääntynyt palvelujen ja asioinnin siirtyminen verkkoon edellytti sekä asiakkailta että työntekijöiltä uuden oppimista. Tämä trendi näyttää voimistuvan entisestään, mikä vaatii työntekijöiltä entistä nopeampaa kouluttautumista uusiin työtapoihin. Sosiaalisen median verkostot edellyttävät liiton toimintojen siirtämistä myös virtuaalimaailman puolelle. Haasteina siinä ovat hyvin toimivan omakielisen vuorovaikutuksen toteutuminen ja viittomakielisen materiaalin jatkuva luominen. Se edellyttää palvelujen tuottamista sekä liiton osasto-, yksikkö ja tiimirajoja ylittävää yhteistä koordinaatiota, jossa tarvitaan vielä paljon kehittämistyötä.\nPitkään jatkuneiden talouden tasapainottamistoimien ohessa saattoi havaita merkkejä liiton siirtymisestä uuteen vaiheeseen muun muassa Koneen säätiön mahdollistaman korpus- ja kansalaissanakirjahankkeen ja suomenruotsalaisen viittomakielen elvytystä koskevan suunnittelun kautta. Liitto voi keskittyä jatkossa keskeisemmin perustehtäväänsä kuurojen ihmisoikeuksien ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien toteutumiseksi, kun talousasiat on saatu kuntoon ja muut perustehtävän ulkopuoliset asiat on saatu karsituiksi.\nVuosikirja 2012 Palvelutoiminta\nSähköiset palvelut vaativat käytön opastusta\nKuurojen Liitto tekee vahvaa edunvalvonta- ja vaikuttamistyötä monella eri tasolla ja rintamalla. Myös palveluosastolla erilaiset edunvalvonta- ja vaikuttamisprosessit ovat osa työtä. Aluetoiminnassa tehtiin sekä yksilöasiakkaiden oikeuksien valvontaan liittyvää työtä että yleistä yhteiskunnan palveluihin ja niiden saavutettavuuteen liittyvää työtä. Yhteistyökumppaneina tässä olivat sekä kuurojen yhdistykset että liiton muut asiantuntijat.\nJoskus edunvalvonta- ja vaikuttamistyössä riittää kuurojen tarpeiden selkeä esilletuominen. Joissakin kunnissa esimerkiksi terveydenhuollon ajanvarauksen takaisinsoittojärjestelmään tai taksien tilausjärjestelmään saatiin lisättyä tekstiviestimahdollisuus kun asiasta päättäville selvisi, että ilman sitä palvelut eivät ole kuuroille saavutettavia. Mutta valitettavasti on myös tilanteita, joissa sitkeäkään valistustyö ei tuota tulosta.\nKireä kuntatalouden tilanne heijastui selkeästi myös kuurojen palveluihin. Jyväskylän kaupunki päätti luopua tekstipuhelimina käytettävien tietokoneiden vuokraamisesta kuurojen käyttöön. Päätös johti erilaisten uusintahakemusten, oikaisuvaatimusten ja valitusten vyöryyn, joka työllisti aluetyöntekijöitä. Jyväskylän tilanteesta muodostui ennakkotapaus, jonka lopullinen ratkaisu tulee vaikuttamaan myös muihin kuntiin. Sekä kunnallisissa että muissa palveluissa erilaiset verkkopohjaiset järjestelmät lisääntyvät koko ajan. Alueyksikön työssä tämä näkyi asiakkaiden kasvavana tarpeena saada ohjausta sähköisten palveluiden käytössä. Tilanteeseen pyrittiin vastaamaan yksilötasolla työntekijöiden antamalla opastuksella, johon käytettävissä olevat resurssit kuitenkin olivat rajalliset. Joissakin tapauksissa onnistuttiin asiakkaalle saamaan kunnan päätös henkilökohtaiseen viittomakieliseen atk-opetukseen. Ryhmätasolla järjestettiin joitakin paikallisia tietokonekursseja ja yhdellä aluetoimistolla atk-taitojen vertaisopintoryhmä. Aluetyön omien etä- ja verkkopalveluiden kehittämistä jatkettiin. Kuvapuhelinyhteydet madalsivat joidenkin asiakkaiden kynnystä ottaa yhteyttä aluetyöntekijään myös ”pikkuasioissa”, eivätkä etäällä asuvat joutuneet enää ”keräämään” asioita henkilökohtaista tapaamista odottaessaan.\nAlueyksikön kuntoutussihteeritoiminnassa aloitettiin aivan uudenlainen järjestöjen välinen yhteistyö, kun lokakuun alussa Rovaniemen kuntoutussihteerin tehtäviin yhdistettiin Suomen Kuurosokeat ry:n aluesihteerin tehtävät. Näin saatiin palvelujen jatkuvuus alueella turvattua sekä kuurojen että kuurosokeiden osalta. Tähänastisen kokemuksen perusteella ratkaisu vaikuttaa toimivalta, vaikka joitakin, lähinnä hallinnollisia menettelyjä joudutaan vielä hiomaan.\nToinen yhteistyöhanke oli yhdessä Kuurojen Palvelusäätiön kanssa laadittu Mielenterveys- ja päihdestrategia. Siinä määriteltiin järjestöjen yhteinen mielenterveys- ja päihdetyön visio sekä sen tavoitteet, keinot ja toimijat.\nValtakunnallisella vanhusten viikolla järjestettiin eri kumppaneiden kanssa viisi viittomakielistä tapahtumaa eri puolilla maata. Tapahtumat olivat suosittuja. Myös Turussa järjestetyille senioripäiville osallistui iso joukko senioreita. Paikallisia seniorikerhoja varten järjestettiin koulutusta vertaisryhmien vetäjille.\nVuosikirja 2012 Kehittämistoiminta\nVahvaa osaamista ihmisja kielellisten oikeuksien kysymyksissä\nPääministeri Kataisen hallitusohjelmaan 2011–2015 merkittiin tavoitteita viittomakielisten oikeuksien ja viittomakielten aseman kehittämisestä, ja näistä Kuurojen Liitto lähti heti liikkeelle. Eri ministeriöiden kanssa on käyty yhteistyöneuvotteluja siitä, kuinka nämä tavoitteet muutettaisiin konkreettisiksi toimenpiteiksi.\nOikeusministeriö käynnisti selvitystyön viittomakielilain säätämisen tarpeesta loppusyksyllä. Sosiaali- ja terveysministeriön kanssa keskusteltiin, kuinka viittomakielisten peruspalveluja voidaan entistä paremmin ja konkreettisemmin turvata. Opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa on sovittu, että kartoitus viittomakielisistä oppilaista ja opetusjärjestelyistä toteutetaan lähitulevaisuudessa.\nPerustuslaillisesta suojasta huolimatta suomalaisen ja suomenruotsalaisen viittomakielen asema ei edelleenkään ole vahva, joten molempien kielten vahvistamiseksi on pohdittu erilaisia toimenpiteitä. Viittomakielisen yhteisön ja erityisesti julkisen hallinnon kielitietoisuutta on edistetty eri tavoin, kuten Viittomakielen päivällä, innostavilla kulttuuritapahtumilla, kuurojen kansainvälisellä viikolla ja muulla aktiivisella verkostoitumisella.\nKuurojen Liitto haki ja sai Humanistisen ammattikorkeakoulun kanssa rahoitusta Koneen Säätiön kieliohjelmasta suomalaisen ja suomenruotsalaisen viittomakielen korpushankkeelle vuosille 2013–2015. Avustuksen myöntäminen on erittäin merkittävä päänavaus Suomen viittomakielten tutkimusinfrastruktuurin luomiselle. Samalla se mahdollistaa viittomakielisen yhteisön, kuurojen tai huonokuuloisten lasten perheiden ja viittomakieltä opiskelevien osallistamisen viittomakielten kehittämiseen ja käyttöön. Suomenruotsalaisen viittomakielen uhanalaisuuden vuoksi sille on tehty oma elvytyssuunnitelmansa, jolle etsitään rahoitusta.\nKuurojen Liitto on tuttuun tapaan ollut aktiivinen toimija kansainvälisissä konteksteissa. Pohjoismaissa keskustelut viittomakielisten, erityisesti lasten ja nuorten kielellisistä oikeuksista ja viittomakielten asemasta ovat olleet vilkkaita. Euroopan Kuurojen Unionin kanssa tehtiin myös yhteistyötä erityisesti viittomakielten aseman kartoituksessa ja saavutettavuuskysymyksissä. Kehitysyhteistyöhankkeissakin Suomi on ollut useaan otteeseen esillä ihmisoikeustyökysymyksissä.\nKevään yt-neuvottelujen tuloksena kansainvälisten asioiden yksikkö yhdistettiin viittomakieliyksikköön.\nKuurojen museo siirtyi 1.1.2012 alkaen Tampereen Työväenmuseo Werstaan alaisuuteen; yhteistyö mahdollistaa Kuurojen museolle uusia ulottuvuuksia erityisesti saavutettavuuden näkökulmasta.\nVuosikirja 2012 Hallinto\nKuurojen Liiton hallinto-osaston toimintaa on ohjannut vuodesta 2007 lähtien vuosittain vähentyneet tulot. Kuuden vuoden aikana liiton tulot ovat vähentyneet 1,4 milj. eurolla. Tästä huolimatta on liiton kulupuolta pystytty hallitsemaan niin, että vuodesta 2006 lähtien tilinpäätökset ovat olleet ylijäämäisiä. Niin myös viime vuonna.\nVuonna 2012 liiton tulot olivat 8,2 milj. € ja kulut 8,2 milj. €. Tilinpäätöksen tulos oli 23 835,32 € ylijäämäinen. Liitolla ei ollut korollista lainaa vuoden aikana. Liiton omavaraisuusaste oli vuoden lopussa 37,1 %.\nVuoden aikana liiton kuluja jouduttiin supistamaan kaksilla yt-neuvotteluilla. Kevään ja syksyn yt- neuvotteluissa henkilökunnan määrää supistettiin yhteensä kahdeksalla toimihenkilöllä.\nLiiton omistaman osakeyhtiö Sign Line Oy:n toiminta kääntyi tappiolliseksi vuoden 2011 aikana ja tappioiden odotettiin kasvavan vuonna 2012. Lisäksi Sign Linen talous ja liikevaihto olivat kasvaneet suuriksi suhteessa liiton toimintaan, joten mahdollisen suuren tappion maksaminen olisi vaarantanut liiton toiminnan jatkamisen. Tästä syystä Sign Linesta päätettiin luopua. Myyntihinnasta kirjattiin vuoden 2012 tulokseen myyntivoittoa. Syksyn yt-neuvottelut liittyivät Sign Linen myyntiin, sillä sen taloushallinto hoidettiin liiton talousyksikössä.\nVuoden aikana hallinto-osaston henkilökunnasta irtisanottiin viisi toimihenkilöä. Lisäksi hallinto-osastolle muodostettiin viisihenkinen sihteeritiimi. Osaston lähes kaikkien toimihenkilöiden työtehtävät organisoitiin vuoden aikana uudelleen.\nLiiton yhdessä muiden järjestöjen kanssa omistama Kiinteistö Oy Valkea talo tuottaa palveluja talossa toimiville järjestöille. Vuoden 2012 suurimmat kehittämispanokset kohdistettiin ICT-järjestelmien ja ravintola- ja kokoustilojen palvelujen kehittämiseen. Hallinto-osasto oli vahvasti mukana uudistusten valmistelutyössä, kun liittojen yhteiset tietokonehankinnat ja atk-koulutuspalvelut kilpailutettiin hankintalain mukaisesti sekä siirryttiin Windows 7 käyttöjärjestelmään. Lisäksi Valkean talon ravintola- ja kokouspalveluiden tuottamisesta järjestettiin kilpailutus.\nLiitto on mukana omistajana Suomen Humanistinen Ammattikorkeakoulussa Humak Oy:ssä. Humakin toimintaympäristössä tapahtui muutoksia, jotka vaikuttivat Humakin rakenteeseen ja toimintaan. Toimipisteiden lukumäärä vähenee yhdeksästä kuuteen, minkä johdosta työnjako toimipisteiden kesken organisoidaan osittain uudelleen. Humakin tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminta ja hallinto siirtyvät Valkeaan taloon. Hallinto-osasto osallistui näiden muutosten valmistelutyöhön ja koordinoi tilojen remontoinnin uusiin toimintoihin paremmin sopiviksi.\nKuurojen Liitto on konserni, johon kuuluvat liiton lisäksi Kiinteistö Oy Valkea talo ja KL Support Oy. Konsernin tulot olivat 13,0 milj. € ja kulut 13,1 milj. €. Konsernitilinpäätös osoitti alijäämää 75 150,33 €. KL Supportin tulos oli alijäämäinen ja Kiinteistö Oy Valkean talon voitollinen.\nSivu päivitetty 6.6.2019


Auf Wiedersehen! - Perniönseudun Lehti\nPerniönseudun Lehti1.6.2011Minnan hömpät\nIhmisellä on taipumus kaivata aina jotakin muuta kuin mitä hänellä sillä hetkellä on. Sairas kaipaa terveyttä, köyhä lisää rahaa ja pätkätyöläinen vakipaikkaa. Näinhän se menee yleensä.\nMutta kaipuuta muutokseen voi olla silloinkin, kun ei ole sairas, köyhä tai pätkätyöläinen. Minulla on vakityö ja elämä muutenkin ulkoisesti mallillaan. Silti aloin jo pari vuotta sitten kaivata elämääni muutoksia.\nMuutos konkretisoituu jonkin ajan päästä, kun lähden taas koulun penkille lähes 14 vuoden tauon jälkeen. Enkä lähde edes opiskelemaan lehdenteon viimeisimpiä tuulia, vaan opettajan pedagogisia opintoja. Saan muodollisen pätevyyden saksan kielen opettajaksi vuodessa.\nKielitaito on ehtinyt ruostua reilun kymmenen vuoden aikana sen verran, että aion paneutua siihen nyt tosissani. Pian alan päntätä myös kasvatustiedettä, kunhan julkaisevat ensin opinto-ohjelman.\nOn ollut mielenkiintoista seurata ihmisten reagointia, kun olen kertonut tulevaisuudestani. Positiivisen palautteen seassa olen myös havainnut, että kuukausipalkkaisesta opiskelijaksi siirtyminen vaikuttaa joistakin kummalliselta päätökseltä.\nNeljänkympin raja on nyt ylitetty iässä, ja samassa työpaikassa on viihdytty yli kymmenen vuotta. Eikö olekin korkea aika tehdä välillä jotain muuta?\nEn itsekään vielä tiedä, mitä elämä tuo tullessaan pitemmällä tähtäimellä. Onko minusta opettajaksi? Saanko edes töitä?\nUutisissa kerrottiin vasta viime viikolla, että 45-vuotias on työnhaussa jo vaikeuksissa. Ehkä nelikymppinenkin on jo liian vanha. Tuollaiset ajatukset eivät minua lannista. Mitään ei ole ennenkään saavutettu ilman uskallusta. Löydän paikkani, kunhan olen riittävän hyvä. Olen myös kilpailuhenkinen, kunhan saan välillä hengähtää. Kesällä pidän ”kilpailutauon”.\nViisitoista vuotta sitten en voinut kuvitellakaan opettajan ammattia omalle kohdalle. Siinä kun vaaditaan ääretöntä sosiaalisuutta ja jatkuvaa esillä oloa. Perusluonteeltani kun olen ujonpuoleinen jännittäjä. Nykyinen työ on toiminut rohkeuden ja itsevarmuuden lisääjänä. Ilman toimittajan työtä olisi tämäkin askel jäänyt ottamatta.\nToimittajan työstäkään en haluaisi kokonaan luopua. Jospa tekisin opettajan sijaisuuksia, kun niitä on tarjolla. Väliajat kirjoittaisin lehtijuttuja. Tai opettaisin lehtityötä tai viestintää aikuisille jossain? Tai päätyisin toimittajaksi Opettaja –lehteen? Pätkätyöt kiehtovat minua tällä hetkellä harvinaisen paljon.\nJa ainahan voi jatkaa opintoja. Harvinaisempien kielten opettajista on kuulemma jatkossa pulaa. Jos pitäisi sittenkin tehdä italiasta vielä ne aineopinnot.\nOnneksi vielä ei tarvitse tehdä ratkaisua. Ensi kesään saakka olen virallisesti opintovapaalla nykyisestä työstäni. Voi olla, että tännekin paluu on vielä edessä. Vuoden päästä olen jo vähän viisaampi sen suhteen.


Kuvaa klikkaamalla aukeaa tehtävä omalle välilehdelle\nTammikuu 2021: Histis, Ilta-Sanomat 25.1.2016\nDavid Bowien kuolemasta tulee viisi vuotta 10.1. Jo 15 päivää kuoleman jälkeen julkaistiin Ilta-Sanomissa tämä hänelle omistettu Histis, laatija Erkki Vuokila, ulkoasu Heidi Heinola.\nJoulukuu 2020: Höyryristikko, Musta Pelikaani 2/2010\nMustan Pelikaanin 2/2010 "wanhanaikainen höyryristikko mutta foton kera" sopii hyvin tähän kuukauteen, sillä kuvan mies täyttää 80 vuotta 21.12.2020. Ristikon laati Erkki Vuokila.\nMarraskuu 2020: Tavuristikko, Erkki Vuokilan vuosikirja 2020\nEva Wahlström vietti juuri 40-vuotispäiviään. Tässä EVVK 2020:n kunnianosoitus, tavuristikko Evalle, laatinut Eki, vihjeittänyt ja piirtänyt Heli Kärkkäinen.\nLokakuu 2020: Piilis, Erkki Vuokilan vuosikirja 2021\nEVVK - Erkki Vuokilan Vuosikirja 2021 on ilmestynyt. Annamme nyt maistiaiseksi jo vuoden aloitusviikon piilosanan, jossa samalla paljastetaan jokaisen vihjeen salat. Seuraavina viikkoina ei enää selitellä vaan ratkotaan kuvaristikot, kryptot, piilosanat ja muut tehtävät ihan omin aivoin.\nErkki Vuokila kertoo: Tällä ristikolla – kuten monella muulla – on\ntarinansa. Olimme Sanaseppojen kevätristeilyllä illalla ravintolassa.\nKesken aterioinnin katseeni kohdistui vastapäätä istuvaan Mariannaan,\njoka nautiskeli oliiveista. Pyysin saada ottaa kuvan ja hän suostui.\nKysyin, saako kuvaa käyttää ristikossa ja hän suostui siihenkin. Kun\nristikko ilmestyi, Marianna totesi: ”Olipas isona se kuva!”\nYrityksellämme on runsaasti apteekkeja ja lääkefirmoja asiakkaina. Ristikon avulla voi viihdyttävällä tavalla mainostaa tuotteita


MIF on Suomen monipuolisin työyhteisöjen kehittäjä ja tuloksenteon vauhdittaja. ...\nMIF on Suomen monipuolisin työyhteisöjen kehittäjä ja tuloksenteon vauhdittaja. Tarjoamme kattavat kehittämispalvelut johtamisessa, viestinnässä ja kansainvälisyydessä niin Suomessa kuin maailmalla. Meillä on käytännönläheiset ja osallistavat diagnoosi- ja kehittämismenetelmät sekä mittava asiantuntijaverkosto.\nMIF yhdistää kolme arvostettua ja kokenutta asiantuntijayritystä: Fintran osaamisen kansainvälisessä liiketoiminnassa, Inforin viestinnässä ja Johtamistaidon Opisto JTO:n johtamisessa.\nLiiketoiminta-alueita ovat avoimet ja yrityskohtaiset valmennukset ja tapahtumat, tutkintokoulutukset, oppisopimuskoulutukset ja ELY-toiminta, tutkimus ja konsultointi, rekrytoinnin palvelut sekä ammattijulkaisut.\nPalvelut on tarkoitettu organisaatioiden ylimmälle johdolle, esimiehille, assistenteille sekä asiantuntijoille, erityisesti viestinnän, HR:n ja kansainvälisen kaupan ammattilaisille. Palveluja tarjotaan niin yrityksille, julkiselle sektorille kuin järjestöillekin. Asiakkainamme on noin 3 000 eri yritystä ja organisaatiota. Koulutusohjelmiimme osallistuu yli 30 000 henkilöä vuosittain. MIF tarjoaa palveluita kattavasti kaikkialla Suomessa ja toimii myös maan rajojen ulkopuolella. Olemme pitäneet valmennusohjelmia yli 50:ssa maassa, kuudella eri mantereella. Yhtiö toimii alkuvaiheessa JTO:n, Fintran ja Inforin tiloissa pääkaupunkiseudulla sekä alueellisissa toimipisteissä Tampereella, Jyväskylässä, Vaasassa, Oulussa, Brysselissä ja Pietarissa.\nManagement Institute of Finland MIF Presentation Transcript\n12.6.2012Infor, JTO ja Fintra yhdistyvätSuomen monipuolisimmaksityöyhteisöjen kehittäjäksi2.7.2012 Management Institute of Finland Fintra Infor Kansainvälisyys MIF Viestintä 22 henkilöä Suomen 16 henkilöä monipuolisin työyhteisöjen kehittäjä Liikevaihto 14 milj. € JTO Johtaminen 87 henkilöäWWW.MIF.FI Timo HelosuoMIF toimitusjohtaja (3.9.2012-)• Koulutus: – Kauppatieteen Maisteri, KTM – Opintoja johtavissa business schooleissa (INSEAD, Columbia University, Center of Creative Leadership, MIT)• Työkokemus: – Accenture: Oppiminen ja Organisaatiot yksikön johtaja – Nokia: johtajana strategian ja liiketoiminnan kehityksessä, myynnissä, markkinoinnissa, tuotekehityksessä, sekä henkilöstön kehittämisessä• Asunut ja työskennellyt USAssa 2008- 2010• Naimisessa, kolme lastaWWW.MIF.FI 3 Miksi MIF?Työelämä on murroksessa:• Sukupolvenvaihdos• Vaatimukset sekä suurten ettäpienten organisaatioiden kilpailu- jainnovointikyvylle ovat yhä korkeammat• Organisaatioiden tapa toimia onmuuttunut (virtuaalisuus,reaaliaikaisuus, joustavuus)• Osaamisen kehittäminen onmurroksessa – tarve innovaatioilleWWW.MIF.FI MIF – Johtaminen, viestintäja kansainvälisyysMIF kehittää työyhteisöjen johtamista,viestintää ja kansainvälisyyttä.Uudistamme ja kehitämmetulevaisuuden työyhteisöjä:• joita johdetaan paremmin• joissa kommunikoidaan paremmin,• jotka osaavat toimia paremminkansainvälisessä ympäristössä jotka tekevät parempaa tulosta.WWW.MIF.FI Asiakkaat assistentistaylimpään johtoon• Yritykset• Julkinen sektori• Kolmas sektori• YksityishenkilötVuonna 2011:• Sulautuvilla yhtiöillä oli n. 3 000 asiakasorganisaatiota,• yhtiöiden valmennuksiin osallistui n. 30 000 henkilöä ja• toimintaa oli 26 maassa.WWW.MIF.FI MIFin hallitus Hannu Syrjänen pj. Aino Sallinen Kari Jussi Aho Riitta Savonlahti Pekka Viljakainen Timo KekkonenWWW.MIF.FI Follow us on LinkedIn


YMCA Tampere (U13 Pojat) – Mekonomenin Harrastustuki!\nÄäniä: 145 kpl\nYMCA Tampere (U13 Pojat)\nTämä YMCA:n arvoja edustava joukkue koostuu noin kahdestakymmenestä -07 syntyneestä pojasta. Poikia meidän perheestä löytyy moneen eri lähtöön, niin pieniä kuin isoja. Pelaamme U13-vuotiaiden poikien I divisioonaa, sekä kansainvälistä Baltian liigaa.\nKäyttäisimme rahat poikien Baltian turnausmatkoihin (Viro, Latvia, Liettua).


Ryhmät Archive - GOGO Liikuntakeskus\nGOGO Park RUOSKA -PIENRYHMÄ 4.2.2021 alkaen tiistaisin ja torstaisin klo 16:30 – 17:30 Nyt hapottaa. Uskallatko loikata epämukavuusalueelle? Aloita vuosi 2021 tehovalmennuksella pienryhmässä! Tämä valmennus on suunnattu aloitteleville treenaajille, mutta haastetta löytyy kaikentasoisille. Valmennus kiinteyttää, lisää räjähtävyyttä sekä kehittää lihaskuntoa. Koko valmennus koostuu kymmenestä tapaamisesta, joista ensimmäinen ja viimeinen ovat testikertoja ja loput itse treenejä […]\nGOGO Park Alkaen ke 20.1.2021 klo 16.30-17.30, 8 tapaamista Ovatko epäterveelliset, liialliset tai liian vähäiset ruokatottumukset alkaneet vallata alaa elämässäsi? Onko liikkumisesi fiksua ja tukeeko se painonhallintatavoitettasi? Ei kitudieettejä, vaan hellävarainen alku uusille elämäntavoille. Pienryhmässä saat kuntosaliohjelmat, ruokavalio-opastusta, vaihtuvia ja erilaisia harjoituksia omaan treenipankkiisi sekä iloisen ja kannustavan harjoitusympäristön!\nHELPOSTI ALKUUN -KUNTOSALIKURSSI\nGOGO Hermia Alkaen ma 18.1.2021 Klo 17.00-17.55 / 4 tapaamista Haluatko aloittaa treenaamisen kuntosalilla helposti ja turvallisesti? Tule mukaan GOGO Hermiaan rautaisen liikunta-alan ammattilaisen ohjaamalle kurssille, jolla opetellaan kuntosaliharjoittelun perusteet!\nGOGO Hermia Alkaen to 4.2. klo 18.30 (5 tapaamiskertaa) Tiedät kyllä miten pitäisi syödä ja liikkua, mutta et syitä miksi toistuvasti valitset toisin. Onko sinulla jo monta laihdutuskuuria takana, paino jojoilee ja “maanantaina sitten” -ajattelu kuulostaa tutulta? Psykologinen Painonhallinta Prosessi® on juuri sinua varten.\nGOGO CITY Alkaen 19.1.2021 tiistaisin klo 18.30-19.45, 7 tapaamista Haluatko aloittaa säännöllisen kuntosaliharjoittelun nousujohteisella ohjelmalla? Kiinnostaako voiman ja lihasmassan kasvattaminen? Tammikuussa starttaavassa pienryhmässä STRONG & TONED nostat treenisi aivan uudelle tasolle! Valmennus kestää 7 viikkoa ja sisältää 2 + 1 -jakoisen treeniohjelman (= ylävartalo / alavartalo / kokovartalo), eli treenaat kolme kertaa viikossa kuntosalilla. Valmennus […]\nGOGO Park Kevätkausi: 11.1.-14.5.2021 Hopealenkkareiden ja senioriittojen ryhmät ovat yhdistetty! Tämä tarkoittaa sitä, että kaikki yli 60-vuotiaat ovat lämpimästi tervetulleita ryhmän tunneille.\nHyvät Herrat on tarkoitettu kaikille työikäisille ja työiän jo ylittäneillekin miehille. Tämä on miesten oma treeniporukka. Ohjaajana Harri Ilvonen. GOGO PARK: Torstaisin 14.1.-13.5.202 klo 10-11.\nGOGO MOMMY Ohjelmassa lihaskuntotreeniä, maltillista sykkeen nostatusta, venyttelyä ja muita sopivia lajeja odottaville, hiljattain synnyttäneille sekä hiukan isomman vauvan kanssa liikkuville äideille. Jumppaamaan voi tulla vauvan kanssa tai ilman! Lastenhoito avoinna samaan aikaan isommille lapsille. GOGO PARK: Alkaen 13.1.- 12.5.21 Keskiviikkoisin klo 10.30-11.15. Yhteensä 18 tapaamiskertaa. HINTA: GOGOn jäsenille ilmainen. Ei-jäsenet 169€ (kokeile kerran ilmaiseksi!) […]


./ucp.php?mode=register&sid=6a5a176f23f0764f17eaa44d75444bc8 Unohdin salasanani\nKirjoittaja Salming » 28.06.2014 01:45\nDal Colle meni Islesiin. Allekironneen ekasta viidestä arvauksesta ainoastaan Bennett ja Draisaitl olivat väärinpäin. Virtanen kuutosena Canucksiin. Fleury Canesiin #7.\nKirjoittaja KilleriPilleri » 28.06.2014 01:57\nHitaasti tuntuu Draft etenevän, mutta mikäpäs kiire tässä on. 7 varauksena Carolinaan Hayon Fleury.\nKirjoittaja Salming » 28.06.2014 02:02\nOhhoh, Nylander Torontoon kasivuorolla.\nKirjoittaja Unknown » 28.06.2014 02:04\nNyt haisee siltä, että Ritchie Jetsiin ja Kane lihoiksi.\nKirjoittaja Salming » 28.06.2014 02:07\nPittsburgh treidannut James Nealin Predsiin. Hörnqvist ja Spaling toiseen suuntaan. Ja Ehlers ysivuorolla Jetseihin. Kärkikymmenikön täydentää Ritchie. Nyt sitten vain Kapanen mahdollisimman nopeasti jonnekin, jotta pääsee unille.\nPredsiin numerolla 11 Kevin Fiala. Odotettua aikaisemmin meni Sveitsin poika. Joku nevahöörd Perlini Arizona Coyotesiin kahdentenatoista varauksena. Jaaha, Caps yllättää ja varaa Jakub Vranan vuorolla 13.\nKirjoittaja Salming » 28.06.2014 02:39\nHonka Dallasiin! #14\nKirjoittaja yakuza » 28.06.2014 02:39\nKirjoittaja Unknown » 28.06.2014 02:41\nVeikkaan, ettei Kapasta varata top-20:ssä.\nKirjoittaja Legenda » 28.06.2014 02:43\nEnsimmäinen suomalainen ei ole Kapanen vaan Julius Honka, #14 ja Dallas Stars. Hieno aika herätä meikäläisellä!\nKirjoittaja Legenda » 28.06.2014 02:46\n#15 ja Dylan Larkin Detroitiin.\nKirjoittaja Salming » 28.06.2014 02:49\nKeklu ja Columbus poimivat 16. vuorolla Sonny Milanon. Ville Siren pääsi kuuluttamaan hänet.\nKirjoittaja Unknown » 28.06.2014 02:50\nKirjoittaja Salming » 28.06.2014 02:57\nKotiyleisön edessä Flyers varaa 17. vuorolla Travis Sanheimin. Ei mennyt Kapanen vieläkään, edes isänsä jalanjäljissä. Alex Tuch Minnesotaan. Jos ei Kapasta varata TOP20, siirryn unille.\nKirjoittaja Lossu » 28.06.2014 03:02\nMissä on Kasperi Kapanen, vai olenko jäänyt paitsi jostain?\nKirjoittaja Legenda » 28.06.2014 03:03\nAlex Tuch Minnesotaan.


(Luettu 99502 kertaa)\n« Vastaus #100 : 25.11.2013, 12:32:59 »\nOn vaikka miten paljon! Naputtele www.agoda.com, sieltä haluamasi päivämäärä (suunnilleen), 2 stars ja alueeksi vaikka Sukhumvit (jota pitkin BTS kulkee). Jos rajaat pois paikat, joiden arvosana on alle 7.0, niin saat kohtuullisen määrän paikkoja, joista voit valita.\n« Viimeksi muokattu: 25.11.2013, 12:42:28 kirjoittanut Lianna »\n« Vastaus #101 : 25.11.2013, 13:34:23 »\n« Vastaus #102 : 25.11.2013, 19:57:18 »\n« Vastaus #103 : 25.11.2013, 20:26:15 »\nLainaus käyttäjältä: pinku - 25.11.2013, 19:57:18\nOlisikin mielenkiintoista kuulla mihin Lianna perustat näkemyksesi.\n« Vastaus #104 : 25.11.2013, 20:51:20 »\n« Vastaus #105 : 26.11.2013, 00:35:51 »\nOlin reppureissulla ensimmäistä kertaa 2010. Ensimmäisen yön varasin kohtuuttomaan hintaan netin kautta, joten unohda se. Bussilla nro 2 pääsee suoraan Khao San Roadille. Yövyin korttelin päässä olevassa holellissa, jossa oli uima-allas katolla (Rambrutri Village Inn) . Siistit huoneet 450-500bht / vrk. Sinänsä hyvällä paikalla, sillä sateen sattuesa ei siellä liikuta mihinkään. Intialainen ravintola katutasolla teki silloin hyvän tilin\n« Vastaus #106 : 10.04.2016, 12:01:55 »\nAvataas tätä pölyttynyttä ketjua taasen Olen selannut kaikki täällä mainitut vaihtoehdot läpi, mutta tuoreita kokemuksia kaipaillaan. Eilen tuli varattua Finnairin suorat lennot Bangkokiin, jossa alkumatkasta vietetään näillä näkymin yksi yö, ennen lähtöä eteläiseen Thaimaahan.\nEtsinnässä hotelli/hostelli, vaatimuksia:\n- siisti, oma wc/kylpyhuone, ei dormeja\n- lähellä skytrain asemaa, mielellään myös metroa\n- hinta max 1500 bahtia/yö/2hh, miellään halvempi\n- rauhallinen sijainti plussaa, koh san road ei kiinnosta\n- lähellä pitäisi olla ravintoloita, biljardi- ym viihdebaareja, ostoskeskuksia\nTavoitteena olisi löytää hotelli, johon loppumatkasta palaisi ennen Suomeen paluuta, mikäli sikäli valinta osuu hyvin\n« Vastaus #107 : 11.04.2016, 19:01:14 »\nMe oltiin viime vuonna pari yötä iSanook-nimisessä paikassa. Erittäin siisti paikka, mukava henkilökunta, uima-allas, ilmastointi jne. Näyttäis tänään saavan 35 eurolla huoneen.\n« Vastaus #108 : 11.04.2016, 20:36:15 »\nAnnan ääneni Malaysia hotel -nimiselle paikalle (http://www.malaysiahotelbkk.com/) : hotellista löytyy kaikki mitä tarvitsee (uima-allas, 24h ravintola huonepalvelu optiolla, internet aulassa ja maksullinen wifi yms jne. matkalippujen bookkaukset, kuskipalvelut jne.). Huoneet ovat ehkä hieman vanhahkot, ei kuitenkaan törkyiset tai mitään. Mutta huoneet ovat tilavia ja näihin mahtuu kolmekin ihmistä koska huoneissa parisänky + pikkusänky, sit tietty ilmastointi, telkkari, minibaari (johon voi laittaa omat juomat) ja kylpyamme (!). Hotellin ulkopuolella oli heti pankkiautomaatti josta sai rahaa suomalaisilla korteilla, myös electronilla, ja sitten heti kulmassa on 7-eleven joka on 24h auki, sieltä saa kaiken mitä tarvitsee, myös ruokaa . 10m tästä oli Moon-niminen ravintola josta irtosi mm. sweet-sour chicken riisillä hintaan 35bht. Ruokalistalla oli myös länkkärisafkaa tosi hyviin hintoihin, tyyliin sznitchel-ranut combo 100bht. Kaksi ihmistä söi juomineen ja safkoineen komeasti alle 200bht. Ja sit tuosta raflasta kun jatkaa samaa katua eteenpäin, löytää mm. apteekkeja ja sit lisää ravintoloita, pitseriaa tais olla ja sit yks aivan huikea pihviravintola jossa todella hyvä hinta/laatu-suhde, ja aivan törkeen hyvät jälkkärit !\nToi Lumpinin puisto ja sen metroasema on noin. 10min kävelymatkan päässä, sinne saa kyllä moottoripyörätaksin kyllä tyyliin 20bht jos haluaa. Mutta tuolta pääsee kyllä halvalla taksillakin, mm. Silomille oliko 50-60bht ja MBK tavaratalolle joku 60bht, riippuen ruuhkista of course. Suvarnabhumilta oliko taksimatkalle hintaa joku 330bht (+ tullit) ja Don Mueangilta joku tyyliin 220bht (hämärä muistikuva, en varma tästä). Toi metrolinja tais viedä suoraan sinne viikonloppumarkkinoille jonka nimeä en muista, se basaarihämminki missä myytiin ihan kaikkea ! Anyways, kulkuyhteydet siis bueno tuolta.\nSumma summarum, hotelli on kelpo valinta jos on valmis maksamaan sen 20e yöltä, sijainti on tosi hyvä mielestäni ja isoa plussaa lähellä olevat palvelut ja raflat joissa paikallishinnat. Sopii mielestäni hyvin jetlagin hoitoon ja ennen kotiinmenoa, kyllä tuo ehkä tukikohtanakin toimisi jos meinaa pidempään viipyä. Toi on kyllä gay-friendly hotelli ja siellä taitaa tavallista enemmän käydä rainbow-kansaa mutta kyllä siellä paljon lapsiperheitä näkee ja eläkeläisiä et laidasta laitaan ! Että jos olet homofoobikko niin ei kannata ehkä tuonne mennä (mutta you can go fuck yourself!). Jos tulet reissulla kipeeksi niin tuo on optimaalinen tukikohta kyllä sairasteluun ja toipumiseen, been there done that ! Respan tädit tilaa sulle länkkärisafkaa, mcdonalds yms, kun kauniisti pyytää ja tosiaan se 7-eleven ihan vieressä ! Metrolla tais päästä suoraan siihen päärautieasemallekin joten tämäkin plussaa jos meinaa junalla jatkaa jonnekin ! Bussiasemista en muista kyllä mutta nuo järkkää jotain minivankyytejä hotellilta esim Phnom Peniin et semmoisia optioita on kans.\nHuh meni jo melkein mainospuheeksi tämä mutta pakko hehkuttaa yhtä Bangkokin salaista helmeä (omasta mielestäni siis) . Olen majaillut myös Chaosroadilla ja molemmissa kyllä omat puolensa mut jos tykkää vähän vähemmän hektisestä menosta niin mars mars Malaysiaan ! Toukokuusta etiäpäin saattaa olla jotain alennusta vielä. Ravintolallla ilmastoitu sisätila sekä ulkoterassi jossa saa polttaa klo 22 eteenpäin, baari auki 24/7, mukava päivystää ja katsella vaikkapa jalkapalloa screeniltä, katsella monsuunisateista ukkosmyrskyä tai hämmästellä lammikossa uiskentelevia karppeja (niitä voi ruokkia myös jos ostaa 10bht ruokapussin, jännää puuhaa sekin kyllä!). Menkää ihmeessä tuonne, ette pety ! Lähellä myös muita majapaikkoja joista voi saada halvemmallakin huoneita, mm. 600bht mutta tämä yksi mesta ei ollut ainakaan yhtä fiini kuon tuo Malaysia, kyllä sielläkin voisi olla jos budjetti supertiukka. Mutta muitakin optioita on siis, voi kävellä ja katsella itse. Biljardibaarikin taisi olla, local-mesta tämä kait....\n« Vastaus #109 : 12.04.2016, 09:12:00 »\nKiitos hunninen ja bolpoco, Malaysia näyttää olevan bookingin kautta täyteen varattu 4.-5.12., iSanook näyttää kyllä todella hyvälle, hinta bookingin kautta tuolle yölle 37€.. Täytyy katsoa onko Malaysiaa vapaana muilla saiteilla\n« Vastaus #110 : 12.04.2016, 10:42:37 »\nMalaysia hotellia vastapäätä on Ibis Sathorn Hotel. Näyttää maksavan tällä hetkellä teidän päiville 30€ veroineen. Itse yövyin kyseisessä hotellissa useaan eri otteeseen viime vuonna hintojen ollessa 22-33 euroa yöltä veroineen. Ibiksessä ei tosin ole uima-allasta, eikä aamupala sisälly huonehintaan.\n« Vastaus #111 : 12.04.2016, 18:57:32 »\nKannattaa katsoa tälläinen kun Pinnacle hotel, sijaitsee samalla kadulla kuin malaysia hotel mutta lähempänä pääkatua. http://pinnaclehotels.com/lumpinee\nHinta 1400 bahtia (35€), sisältäen aamupalan(monipuolinen), saunan, uima-altaan +muut.\nMalaysia on mun käsitteekseni homohotelli. Vaikka niitä muutenkin tällä sathornin alueella on, niin en kuitenkaan itse siellä asuisi. Alun perin sinne piti mennä, mutta hiukan luettuani kyseisestä paikasta jätin menemättä.\nIbis ihan ok ja uudempi, mutta hinta verrattuna näihin kahteen turhan kallis omaan makuun kun ei kuitenkaan ole uima-allasta eikä aamupala kuulu hintaan.\nPinnacle myöskin vanhahko mutta itseäni ei häirinnyt.\nJos sukhumvitin varrelta haluaa niin voin suositella best comfort hotellia, aivan Asoke skytrain aseman vieressä. 1500baht yö, sisältäen "perus" aamupalan. On uima-allas, pieni gym ja sauna. http://www.bestcomfortbangkok.com/eng.asp\n« Vastaus #112 : 12.04.2016, 21:55:42 »\nLaitetaanpa budjettiluokan majoitusvaihto. Kyseessä on todellinen löytö!\nSopii niille, jotka haluavat asua Khao San Roadin palveluja lähellä, mutta ei kuitenkaan itse KSR:lla eikä vastaavilla turistikaduilla KSR:in välittömässä läheisyydessä. Khao San Roadille on 10-15 minuutin kävelymatka. Sopii erityisesti niille, jotka saapuvat kaupunkiin aikaisesta aamusta (esim yöbussilta) ja haluavat heti nukkumaan. Koska Vimol ei ole hakukoneissa, sieltä saa aina yhden (lukuisista) huoneista. (Kyselin saman alueen hotelleista ja hostelleista huonetta, tarjolla oli pelkkää dormipaikkaa.)\nVimol löytyy jos etsii Samsen 360 Hostelin (google maps). Vimol on tämän hostellin takana kadulla nimeltä Samsen 4. 2hh (kylppärillä) ovat valtavankokoisia ja halpoja (400 BHT) ja pikkuruiset 1hh (ilman kylppäriä) kaupungin halvimmat (200 BHT). Lähietäisyydellä useita paikallisten käyttämiä ruokapaikkoja, missä ateriat maksaa 30 BHT.\nItse olisin voinut jäädä asumaan Vimoliin viikoiksi!\n« Vastaus #113 : 13.04.2016, 10:09:34 »\nHeippa, kyselisin noita majoitusvaihtoehtoja ja ajatuksena että siitä lähtisin sitten\nFinskin aamulennolle ja Airport linkkiä käyttäen niin mikä olis tällainen majoitusvaihtoehto tai mikä olis tällaiseen hyvä..ja jos ei sitten mikään superkallis..Tai miten te menette tai mistä tonne Finnairin aamulennolle tai yl. kentälle aikaisin aamulla. Mutta sellainen majoitusvaihtoehto mielessä että vois käyttää tuota Airport linkkiä ?\n« Vastaus #114 : 13.04.2016, 12:20:31 »\nItse suosin nasa vegas hotellia etenkin aikaisille lennoille.\n« Vastaus #115 : 14.05.2016, 18:49:10 »\nLainaus käyttäjältä: clubi - 13.04.2016, 12:20:31\nSama täällä, vaikka useiden visiittien perusteella hotellissa ei olekaan sijainnin lisäksi juuri mitään hyvää. Aina siellä yhden yön kuitenkin viettää.\n« Vastaus #116 : 16.05.2016, 22:54:09 »\nKumpi on parempaa aluetta yöpymiseen Bangkokissa, Sukhumvit vaiko Sathorn?\nOllaan saatu karsittua yöpymisvaihtoehdot kahteen, Sathornin alueella olisi sellainen mesta kuin Malaysia Hotel ja Sukhumvitilla Chic color suites.\nJos jollakulla on antaa omakohtaista tietoa jommasta kummasta paikasta niin tervetullutta tietoa olisi. Hyvin heikosti löytyy netistä mitään infoa tuosta Chic color suitesta. Sen verran tiedän että molempien mestojen läheisyydessä pitäisi olla MRT asemat.\nEn kuitenkaan tiedä noista alueista mitään joten haluaisko joku sanoa mitä eroa noilla kahdella alueella on toisiinsa? Tai jotain joka auttaisi valitsemaan noiden kahden väliltä ja pian!\n« Vastaus #117 : 17.05.2016, 19:56:54 »\ntiedän tuon Malaysia hotellin ja sathornin, se alue on ainakin rauhallisempaa kuin sukhumvit. ja mukavasti lähellä Lumphini puistoa. Sukhumvit on tolkuttoman pitkä ja meluisa väylä . Malaysia hotellin ympäristö on vanhaa backpacker-aluetta, jossa useita pieniä kivoja ruoka -paikkoja\n« Viimeksi muokattu: 17.05.2016, 20:07:14 kirjoittanut lewis »\n« Vastaus #118 : 29.05.2016, 19:54:55 »\nEikos santhorn ole perininteisti gay-alue? Sinansa sukhumwit lienee turvallisempi.\n« Vastaus #119 : 07.08.2016, 19:27:13 »\nEn jaksa aloittaa uutta ketjua, mutta heitelkääs paikkoja/tekemistä Bangkokissa, joissa pitäis ehdottomasti käydä.


Äänekoskella oli Suomen kaunein tanssilava Kovalassa - KSML.fi Blogit\nÄänekoskella oli Suomen kaunein tanssilava Kovalassa\n21.5.2015 klo 17:57 - Randevuu - Seppo Närhi\n0\t0\t3782\nKovalan tanssilavaa on sanottu Suomen kauneimmaksi, olihan se komealla paikalla, Keitelejärvi siinsi joka suunnassa, minne vain katse kävi. Olen kiertänyt satoja lavoja Suomessa, mikään ei ole niin hyvin jäänyt mieleen. Kovala tanssilava, uimaranta ja taisi olla camping-aluekin, sijaitsi 1960-luvulla Äänekoskelta muutaman kilometrin päässä, Suolahden tieltä käännyttiin vasempaan, hiekkapäällysteistä tietä kohti Kovalan Majaa.\nKerran Kovalan Majan rannassa pidettiin kansalliset vesihiihtokisat, jonka vetäjänä oli Jyväskylästä tunnettu ravintoloitsija Pentti Barck. Hän omisti suositun Hotelli Jyväshovin.\nKelloseppä ja myös muusikko Antero Seppäsellä oli nopea vene, jolla minäkin sain kokeilla taitojani vesisuksilla.\nKovalan aikaan minulla ei ollut ikää tarpeeksi (taitoa olisi tietysti ollut!) soittohommiin, mutta innokas olin kuuntelemaan. Olavi Virta oli yksi suosituimmista artisteista ja usein riitti kun orkesteri oli Helsingistä tai Tampereelta. Elettiin kultaista 60-lukua.\nNiemelän tanssipaikka nelostien varressa oli minulle merkittävä paikka, juuri siellä sain ensikosketuksen soittamisesta oikealla kesälavalla. Muistan, kun olin seuraamassa jo siihen aikaan suosittua Topmost-bändiä Niemelässä. Kisu soitti rumpuja ollessaan vasta 15-vuotias. Gugi oli laulusolistina, hänestä tulikin sittemmin hyvä perheystävä, olimme vaimoni kanssa kummina Gugin pojalle. Topmost saapui keikalle komealla Amerikan raudalla, perässä suuri perävaunu.\nEhkä suurin näistä lavoista oli Suolahden Huvipuisto, joka oli hyvässä maineessa läpi koko Keski-Suomen. Siellä kävivät kaikki suurimmat tähdet kuten The Renegades, Danny Show, Johnny, Sammy Babitzin, Katri Helena, Anki sekä monet muut idolit.\nSiinä oli jo bisneksen makua, aikamoisen työn takana oli tanssien järjestäminen. Danny Show oli kesän kohokohta, jota odotettiin hartaasti. Kauppisen Pertin kanssa nämä lavat tulivat tutuiksi joka viikonloppu. Vähän kauempana oli Saarijärven Kukonhiekka, todella suuri tanssilava, sen lähellä se Sammy Babitzin kohtalokas auto-onnettomuus sattui.\nMämmen Pirtti, oikea pieni helmi tanssipaikkojen seassa. Se oli verrattain pieni ja se suosi paikallisia orkestereita. Loistava akustiikka oli hirrestä ja laudasta tehdyssä tanssipaikassa. Me oltiin siellä 1960-luvulla Tuomo Vuorisen orkesterin kanssa viihdyttämässä mämmeläistä yleisöä.\nKonginkankaalla on Kalaniemen lava, jota on hoidettu talkootyöllä, se porukka on hatunnoston arvoinen. Siellä taidetaan järjestää tansseja joskus vieläkin. Matilanvirran lava pääsi oikein elokuvaankin, Mikko Niskasen Kahdeksan surmanluotia -elokuvassa on tanssilavakohtaus Matilanvirralta.\nÄänekosken Kansatalo tai myös Komulaksi sanottu oli kaiken kansan tanssipaikka koulunmäen takana. Tango ja valssi olivat taattua tavaraa. Vanha tanssimusiikki ei ollut meidän rockbändin erikoisalaa, mutta saimme sovittua keikan myös Komulaan. Meidän keikat hoiti saksonisti Tuomo Vuorinen.\nSiellä soitti myös usein Neulapojat eli soitettiin levytansseissa äänilevyjä, Äänekosken ensimmäiset discjockeyt.\nÄänekosken Työväentalolla oli aika harvoin bändejä, mutta konsertteja oli joskus esimerkiksi The Renegades ja paikallinen Sirkus Het Voa esiintyivät siellä. Meidän bändi soitti joitakin diskokeikkoja Työskillä.\nMeidän ensimmäinen keikkamme Äänekoskella oli Koskelassa, nimellä The Five Fellows.\nParhaita keikkoja olivat koulujen tanssit”konvat”. Äänekosken Yhteiskoulu oli niistä ehdottomasti paras. Myös Saarijärvellä käytiin konvakeikalla.\nJyväskylän ”Diskola” oli huippupaikka keskisuomalaisittain. Siellä soitettiin kaksi keikkaa. VPK:n talolla soitettiin joku pikkujoulukeikka, ja Tehtaan Klubilla käytiin kerran. Silloin oli paljon oli keikkapaikkoja ja työmaata soittajille.\nMukava olisi saada lukijoilta muistoja kivoista tanssipaikoista.\nTässä teille hieno kuva äänekoskelaisesta Antero Seppäsen orkesterista. Kitara Teemu Malinen, rummut Lauri Lahtivuori, basso Uolevi Lahtivuori, haitaristin nimeä ei muisteta, vibrafoni Antero Seppänen.


Biografia – jani matti juhani\nSynnyin Riihimäellä vuonna 1982 työväenluokan perheeseen. Iskä tykkäsi kuunnella levyjä ja äidilläkin oli muutama kasetti, mutta kukaan ei osannut soittaa mitään. Vanhempien yllätykseksi kiinnostuin kitaroista yhdeksänvuotiaana. Pyysin pappaa rakentamaan sellaisen. Hän veisteli rungon puusta ja viritti rautalangat kieliksi. Siitä lähti mukava räminä.\nKuva: Seija Tuovinen\nKaikesta huolimatta Jann Wilde & Rose Avenue saavutti pian jalansijaa paikallisissa kimallerockpiireissä. Meidät erotti monista aikalaisista se, että touhuissamme oli parodinen ja itseironinen kulma.\nKuva: Petri Vilen\nRose Avenuen jälkeen halusin aloittaa puhtaalta pöydältä. Päädyin kuitenkin takaisin Hype Recordsille ja hajonneen bändin tilalle syntyi Jann Wilde & The Neon Comets. Huomattavasti pop-orientoituneempi ja musiikillisesti sofistikoituneempi kokoonpano äänitti Neon City Rockers -albumin Tampereen Lielahdessa Jukka ”Shitter Limited” Miettisen ohjauksessa.\nKuva: Mauri Pennanen\nYksikätisenä keskityin biisintekoon. Toimittajana tunnettu Tero Alanko kurvasi punaisella autollaan tuottajaksi. Yhdessä loimme albumin Taivaankanteen jäätyneistä linnuista, joka ilmestyi syksyllä 2017. Albumin julkaisi diginä ja vinyylinä Playground Music Finland.\nKuva: Susanna Ågren\nAlbumilla vieraili lukuisia arvostettuja muusikoita, kuten Anna Kuoppamäki, Janne Laurila, Pekka Laine ja Okke Komulainen.\nAlbumin tiimoilta tehtiin myös kourallinen keikkoja. Yhteistyö Tero Alangon kanssa jatkui ja vuoden 2018 aikana syntyi levyllinen uutta materiaalia. Krautrockin, Brian Enon ja David Bowien Berliini-levyjen inspiroima PISTE on jälleen uusi askel.


Elokuva-arvostelussa Persianlahden sota\nPetri Saarikoski - Wider Screen 1/1998\n- Huomioita Paul Virilion ja Jean Baudrillardin kirjoituksiin\nPersianlahden sota voidaan hyv�ll� syyll� nimet� yhdeksi 1990-luvun vaikuttavimmaksi konfliktiksi. Laajasti tarkasteltuna Kuwaitin kriisi oli t�rkein kansainv�linen selkkaus, johon Yhdysvallat osallistui t�ydell� painolla, k�ytt�en hyv�kseen kylm�n sodan p��ttymisen j�lkeen saavuttamaansa supervalta-asemaa. Yhdysvaltojen voimapolitiikan arvostelijat saivat uutta puhtia sodan propagandistisesta ja sangen ainutlaatuisesta julkisuuskuvasta.\nYhdysvaltojen armeija vy�rytti tiedotustilaisuuksissaan esiin vaikuttavan kuvan l�hes verett�m�st�, t�sm�pommein k�yt�v�st� sodasta, jossa liittokunnan ilmavoimat voittivat ottelun silkan teknisen ylivoimansa ansiosta. Armeijan vaalima julkisuuskuva oli niin huolella k�sikirjoitettu ja valmisteltu, ett� tavallaan koko sota muistutti erehdytt�v�sti j�nnitt�v�� toimintaelokuvaa. Journalisteilla ei ollut sopivia vastastrategioita t�m�nkaltaista sotakokemusta vastaan, ja siksi suurin osa heist� omaksui sodan elokuvallisen kokemusmaailman.\nPersianlahden sodan elokuvalliset ulottuvuudet loivat my�hemmin hyvin hedelm�llisen pohjan aikamme postmodernia kulttuuria luotaaviin tutkimuksiin. Elokuvan ja sodan yhdist�minen on luonut otollisia vertailukohtia tarkasteltaessa keinotekoisesti luotuja todellisuuksia. Aivan erityisesti huomio kohdistuu t�ll�in virtuaalitodellisuuden hankalaan k�sitteeseen. Television, elokuvan ja laajemmin audiovisuaalisen kulttuurin yhteydess� virtuaalitodellisuuden k�site putkahtaa esiin melko usein, tosin huonosti muotoiltuna ja joskus jopa t�ysin v��rin tulkittuna. Sanottakoon kuitenkin, ett� keinotekoisesti luotujen todellisuusilluusioiden historia on ollut osa koko ihmiskunnan historiaa.\nPersianlahden sodan elokuvallinen\nestetiikka on tunnetuin esimerkki\nsotien ja viihteen l�heisest� suhteesta.\nElokuva on kielt�m�tt� todellisuusilluusiota puhtaimmillaan. Elokuvan vaikutushistoria on tosin vanha, mutta 1990-luvulla elokuva on edelleen t�ysin relevantti kohde tutkittaessa todellisuuden ja illuusion v�list� ristiriitaa. Katsoja pystyy uppoutumaan elokuvan luomaan illuusioon ja tulemaan osaksi sit�, tarinan fiktiivisyys, jota pidet��n siis tietyn tyyppisen� "kirjoittamattomana lakina", h�m�rtyy elokuvan luoman todellisuusilluusion taakse. Kokemus on sit� uskottavampi, mit� paremmin elokuva pystyy simuloimaan todellista kokemusmaailmaa. Aina ei tietenk��n n�in ole, ja lis�ksi Persianlahden sodalla oli my�s omia ainutkertaisia piirteit��n, mutta t�m� voi olla tarkastelumme l�ht�kohtana.\nEdell� mainitut kriteerit ovat ainakin osittain siirrett�viss� television kokemuspiiriin. Televisio ei tietenk��n pysty saavuttamaan elokuvan vaikuttavuustasoa, mutta korvaavana tekij�n� on television katseluun k�ytetyt huikeat tuntim��r�t. Television ja muiden audiovisuaalisten medioiden hallitsemassa kulttuurissamme todellisuus on siis tietyll� tavalla h�m�rtynyt ihmisten mieliss� ja korvaavaksi tekij�ksi on tullut s�hk�isten medioiden v�litt�m� maailmakuva. Esimerkiksi Yhdysvalloissa televisiosta on monille tullut l�hes ainoa tiedonl�hde. Ongelmaksi tilanne muodostuu, kun ihmisten kriittisyyden taju h�m�rtyy vakavasti ja medioiden v�litt�m� fiktiivinen todellisuuskuva omaksutaan l�hes sellaisenaan.\nT�m� johtaa edelleen ajatukset aikamme postmodernin aikakautemme uusiin ilmi�ihin. Audiovisuaalisesta kulttuurista ja uusista s�hk�isist� medioista, kuten Internetist�, on tullut todella t�rke� osa 1990-lukua. Maailman (tieto)koneistuminen on samalla her�tt�nyt runsaasti kriittisi� kommentteja ja huolestuneita visioita tulevaisuuden yhteiskunnasta. Kysymys ei ole koneiden hallitsemasta ihmisest� vaan ihmisen ja koneen yhdistymisest�. Koneesta ja konekatseesta saattaa siis tulla pysyv� osa tapaamme hahmottaa todellisuutta.\nNykyajan viestint�kulttuurin mukaisesti tavalliset kansalaiset saavat tietonsa maailman tapahtumista spektaakkelimaisessa muodossa. Varsinkin Yhdysvaltain mediayhti�iden tapaan on kuulunut maailman v�litt�minen yksinkertaisessa ja helposti sulatettavassa muodossa. Tiedon hajanaisuutta kokoamaan on laadittu tarinoita, joilla on selv�sti erotettavissa olevat roisto- ja sankarikuvat, sek� onnelliset ja onnettomat loput. Maailmankuva on elokuvan fiktion kaltainen kokemus. Syyt t�h�n medioiden, varsinkin televisiokanavien, omaksumaan linjaan ovat ainakin osittain kaupallisia. Mit� paremmin uutinen muistuttaa hyv�� elokuvaa sit� enemm�n sill� on katsojia. N�kemyst� voi tietenkin kritisoida, koska se n�ytt�� tukevan vanhanaikaista teoriaa "tyhm�st� televisiokatsojasta", joka omaksuu saamansa tiedon sellaisenaan.\nToisaalta v�itteess� on my�s paljon per��, jos sit� tarkastelee esimerkiksi vallan ja demokratian v�lisest� n�k�kulmasta. Yhdysvalloissa politiikan julkisuuskuva on poikkeuksellisen viihteellinen. Vallanpit�j�, joka pystyy k�ytt�m��n viihteellisyyden muotokielt� hyv�kseen tiedotusv�lineiss�, pystyy melko pitk�lti ajamaan omia ja tukij�rjest�jens� etuja. Katsojien eli ��nest�jien saaminen puolelleen vaatii siis hyvin uskottavan julkisuuskuvan pystytt�mist�. Suurten kansainv�listen selkkausten aikana kansalaisten mielipiteiden muokkaus vaatii aivan erityisi� ponnistuksia. N�in on k�ynyt, kun Yhdysvaltojen elint�rkein� pidettyjen intressien on katsottu olevan uhattuna. Kuwaitin kriisin kaltainen tilanne pisti liikkeelle ennenn�kem�tt�m�n tiedotusstrategisen sirkuksen, johon panostettiin runsaasti voimavaroja. Mutta kampanjalla oli ilmi�m�ist� tehoa. Presidentti Bushin voimapolitiikan kritisointi j�i varsin v�h�iseksi. Persianlahden sodasta muodostui katsojien silmiss� todellinen "kassamenestys". Tosin joitakin esteettisi� kauneusvirheit� sattui varsinkin kriisin loppufinaalissa.\nPersianlahden sodan elokuvallisesta estetiikasta on siis muodostunut jo l�hes klassinen esimerkki postmodernia kulttuuria koskevassa kriittisess� keskustelussa. Erityisesti Internetiss� sota putkahtaa esiin hyvin monenlaisissa yhteyksiss�, mik� ei sin�ll��n ole mit��n yll�tt�v�� sill� Internetin lopullinen l�pimurto ajoittui juuri vuosiin 1990–1991. Kaksi tutkijannime� mainitaan t�ss� yhteydess� sangen usein, nimitt�in ranskalaiset Paul Virilio ja Jean Baudrillard. Heid�n ennen sotaa, ja my�s sen j�lkeen, julkaisemat kirjoitukset ovat toimineet ik��n kuin polemiikkien liikkeelle panevina voimina. T�ss� kohtaa on siis syyt� tarkastella hieman l�hemmin heid�n perusajatuksiaan.\nVirilio ja Baudrillard ovat molemmat tarkastelussaan keskittyneet postmodernin yhteiskunnan ja kulttuurin ongelmakohtiin. Heid�t voidaan karkeasti luokitella kulttuurisosiologian piiriin, mutta todellisuudessa he nauttivat verrattain laajaa arvostusta yhteiskunnallisilla ja humanistisilla aloilla. Siksi heid�n kirjoituksiaan voidaan k�ytt�� yht� hyvin niin sodan, elokuvan kuin politiikankin yhteydess�. Pitk�n uransa aikana he ovat k�sitelleet mm. postmodernin kulttuurin sirpaloitumista ja todellisuutta vieraannuttavaa luonnetta, sek� viestinn�n ja vallan k�yt�n suhdetta, varsinkin sodan yhteydess�. Molempien ajatusmaailmaa hallitsee jonkinasteinen vasemmistolainen pohjavire, johon liittyv�t melko fanaattiset tulevaisuuden visiot. He olivat 1980-luvulla m��r�tyll� tavalla "ennustaneet" Persianlahden sodan kaltaisen spektaakkelin tulon, mik� on ollut varmasti yksi t�rke� syy heid�n painoarvonsa lis��ntymiseen heti sodan p��ttymisen j�lkeen.\nNykyisin esitet��n usein v�ite, ett� sodank�ynnin valmistelu, toteutus ja kokeminen ovat muuttuneet t�ysin esimerkiksi Vietnamin sodasta alkaen. Baudrillardin mukaan viestint�teknologian radikaalit muutokset ovat johtaneet representaation ja todellisuuden "r�j�hdykseen", miss� simuloitu todellisuus korvaa todellisuuden, jolloin n�iden kahden v�linen viittaussuhde katoaa t�ysin. Todellisuuden syv�taso korvaantuu pinnalla. Kysymyksess� ei siis ole en�� pelk�st� todellisuuden imitaatiosta tai sen uudelleen tuottamisesta, vaan kysymyksess� on todellisuuden korvaamisesta merkeill�. Baudrillardin ajatusten taustoja on etsitt�v� ranskalaisen Rolard Barthesin semioottisesta tavasta tulkita kulttuuria merkkien ja merkitsij�iden kautta. Television hallitsemassa postmodernissa kulttuurissa merkit viittaavat toisiinsa, mist� on seurauksena sis�ll�n pinnallistuminen. N�m� perusajatuksensa Baudrillard esitti jo vuonna 1981 julkaistussa teoksessaan Simulacres et simulation. H�nen esitt�m�ns� ajatukset liitt�v�t h�net samalla ranskalaiseen j�lkistrukturalistiseen perint��n.(1)\nPersianlahden sota muistutti, Baudrillardin ajatuksia lainaten, sis�ll�lt��n tyhj�� kokemusta, jossa sodan todellisuus oli korvaantunut television luomalla uudella todellisuudella. Ajatus on sik�li oikea, ett� monille katsojille television luoma propagandistinen kuva sodasta oli t�ynn� merkityksett�myytt� ja itseens� viittaavia perusrakenteita. Tarjolla oli vain tietokone- tai videopelille ominaista visuaalista pinnallisuutta ja yksipuolisuutta. T�st� huolimatta monille katsojille t�m� oli sodan todellisuuskuva. Tilanne ei ole kuitenkaan aivan n�in yksinkertainen. Pikemminkin voitaisiin puhua katselukokemuksen hyvin rajusta veltostumisesta sodan parin ensimm�isen p�iv�n j�lkeen.\nMielest�ni Baudrillardin esitt�m� olettamus, ett� sodan todellisuus olisi t�ysin kadonnut, on hieman puutteellinen. Kaikki katsojat eiv�t v�ltt�m�tt� omaksuneet kokonaan television luomaa kuvaa sodasta, vaan heill� oli my�s mahdollisuuksia tarkastella tapahtumaa kriittisesti. T�sm�pommitusten jatkuva esittely televisiossa ja suoraviivainen kerronta johti sodan aikana paitsi katsojien kyll�stymiseen my�s kriittisten kysymysten nousuun. On silti totta, ettei t�ll� ollut merkitt�v�� vaikutusta sotatoimien kulkuun.\nLiittokunnan propagandan ongelmana oli siis liiallinen yksipuolisuus. Armeija my�s tiedosti t�m�n sodan aikana, ja pyrki jatkuvasti tuomaan julkisuuteen lis�� mielenkiintoa her�tt�v�� materiaalia. T�m� toisaalta tukee Baudrillardin ajatuksia "kommunikaation ekstaasista". Elektronisesti luotu representaatio ei voi sellaisenaan pit�� yll� katsojan mielenkiintoa, vaan h�nt� on jatkuvasti stimuloitava uusilla kiehtovilla n�kymill�. Jatkuvan stimuloinnin tarkoituksena on, ett� katsoja kokee tapahtuman raa’an, v�litt�m�n ja tehokkaan tunnelatauksen kautta. Katsoja ik��n kuin pelaa kiehtovaa tietokonepeli�, eik� tajua ett� kysymyksess� on todellinen sota, jossa ihmisi� kuolee ja haavoittuu.\nEkstaasi johtaa, Baudrillardin ajatuksia noudatellen, samalla my�s historian ja politiikan tajun katoamiseen, mik� mahdollistaa valtasysteemin ihmisiin kohdistaman valvonnan. Televisio luo v�litt�m�n ja globaalin vision sodan tapahtumista, josta tulee samalla my�s sodan virallinen "totuus." Katsojat ik��n kuin el�v�t jatkuvassa nykyhetkess�, eiv�tk� ulota kritiikki��n tietokonepelin logiikkaa noudattelevan kokemusmaailman takaiseen todellisuuteen. Kysymysten asettelun sijaan katsoja omaksuu ekstaattisen kokemuksen l�hes sellaisenaan.\nBaudrillardin esitt�m�t olettamukset Persianlahden sodan luonteesta olivat siis todettavissa jo hyviss� ajoin ennen sodan syttymist�. H�n vahvisti n�it� juuri ennen sodan puhkeamista, sen aikana ja v�litt�m�sti vihollisuuksien loppumisen j�lkeen julkaistuissa artikkeleissa, jotka kaikki py�riv�t saman teeman ymp�rill�. H�nen mukaansa sodasta oli kadonnut aika ja tila, eik� sit� k�yty Arabian aavikoilla vaan maailman televisioruuduilla. Sodan julkisuuskuva oli elektronisesti ylev�n estetiikan kyll�st�m�� ja siit� puuttuivat t�ysin kuoleman ja h�vityksen kuvat. Aseteknologian palvonta yhdistettyn� huolellisesti laadittuun tiedotusstrategiaan oli luonut tilanteen, jossa sota julkisuuskuva v�littyi j�ttil�ism�isen simulaattorin v�lityksell�. Ihmisen ja sodan v�liin oli astunut kone, jonka ansiosta sota tapahtui ainoastaan virtuaalitodellisuudessa.(2)\nBaudrillardin mukaisesti televisiosta seurattu sota ei siis ollut todellista, koska television elokuvallinen k�sikirjoitus muutti havainnot ohikiit�viksi silm�nr�p�yskuviksi. Kuvien huumaavassa tulvassa katsojalle ei j��nyt aikaa riitt�v�n kriittisen asenteen muodostamiseen, koska kuvat eiv�t mahdollistaneet nopeaa analysointia. Sodan todellisuuden h�vi�minen johti sodan n�kemiseen elokuvallisena spektaakkelina, suurena produktiona, jolla oli ennalta laadittu k�sikirjoitus.\nBaudrillardin radikaalit ajatukset ovat her�tt�neet my�s runsaasti kritiikki�. Esimerkiksi kirjallisuusteoreetikko Christopher Norris hylk�� Baudrillardin pessimistiset k�sitykset. H�nen mielest��n todellisuuden saaminen esiin on mahdollista. Paljastamalla sodan todelliset kasvot, tuhannet p�ivitt�in kuolleet irakilaiset, olisi ollut mahdollista saada aikaan sodanvastaista poliittista toimintaa. Sodan todellisuuden esitt�misen n�k�kantaa kannattavat my�s monet muut yhdysvaltalaiset tutkijat ja filosofit. Esimerkiksi mediatutkija Elaine Scarry ja filosofi Douglas Kellner, joka laajassa teoksessaan The Persian Gulf TV War (1992) pyrki tarkastelemaan kuinka mediat esittiv�t Persianlahden sodan, vaikka samalla h�n oli my�s kiinnostunut siit� mit� sodan aikana todella tapahtui.\nEdell� mainitut tutkijat eiv�t kuitenkaan valaisseet tarpeeksi mik� sodan todellisuus sitten voisi olla, ja millaisia teorioita ja metodeja t�m�n tutkimiseen tarvittaisiin. Jos Baudrillardia voitaisiin kritisoida turhan yleist�vien tai k�sitt�m�tt�mien ajatusten esitt�misest�, sek� virheellisten syy-yhteyksien n�kemisest�, ovat mediatutkijat j�hmettyneet liiaksi omaan journalistiseen n�k�kulmaansa. Baudrillardin kirjoituksia ei mielest�ni pit�isi tulkita aivan kirjaimellisesti. H�n ei siis pyri esitt�m��n suoraviivaista totuutta Persianlahden sodan kaltaisesta spektaakkelista. Lis�ksi h�nen kirjoituksissaan on selv�sti havaittavissa olevaa ironiaa. Baudrillardin tahallaan k�rjistetyt johtop��t�kset ovat ilmeisesti – ranskalaista perinnett� noudattaen – tarkoitettu provosoimaan aiheesta keskustelua, ja ainakin t�ss� suhteessa h�n on onnistunut.\nBaudrillardin lis�ksi Paul Virilio on tehnyt urallaan samankaltaisia havaintoja sek� nykykulttuurin luonteesta ett� Persianlahden sodasta. H�nen keskeiset ajatuksensa vauhdin kasvamisesta ja siihen liittyv�st� ajan hetkellisyyden lis��ntymisest�, yhdistettyn� sotakoneiston simulatiivisiin ja todellisuutta h�ivytt�viin ominaisuuksiin, oli esitetty h�nen tutkimuksissaan jo monta vuotta ennen Persianlahden sodan syttymist�. Toisin kuin Baudrillard, Virilio on yhdist�nyt kirjoituksensa selke�mmin sotakokemuksen yhteyteen.\nVirilion k�sitykset elokuvan ja sodan yhdistymisest� n�ytt�v�t liittyv�n keskeisesti katseen k�sitteen t�rkeyteen. Katseen merkitys liittyy my�s selv�sti Paul Virilion paradoksaaliseen k�sitteeseen paikallaan pysyv�st� liikkuvasta subjektista. Katseen kehittyminen on ollut suoraan yhteydess� teknologiseen kehitykseen. Katse on samalla osa ihmismielen kehityst�. Katse yhdistettyn� teknologiaan luo konekatseen. Virilion mielest� nykyaikainen visuaalinen logiikka pit�� sis�ll��n ristiriitaisuuksien ykseyden. Virilion l�hestymistapa, kuten my�s Baudrillardin, liittyy keskeisest� visuaalisen kulttuurin valta-aspektiin. Havainnon (tai katseen) logiikka tai symboliikka on h�nen mukaansa ollut aina kiinte�sti yhteydess� vallan k�ytt��n. N�in ollen esimerkiksi simulaattoripelien katsej�rjestelm� muistuttaa sotakoneen logiikkaa. Virilion mielest� katse voi siis pelikoneen asemasta muistuttaa asetta.(3)\nBaudrillardin ja Virilion k�sitykset muistuttavat melko paljon toisiaan, mutta niille on l�ydett�viss� my�s selvi� eroja. Virilio esimerkiksi n�ytt�� hylk��v�n Baudrillardin teorian simulaatiosta. H�nen mukaansa simuloitu todellisuus ei voi korvata "todellista todellisuutta", vaan pikemminkin on puhuttava n�iden v�lisest� vuorovaikutuksesta. Virilion heikkoutena on h�nen tapansa muotoilla l�hteit� omiin tarkoituksiinsa sopiviksi. H�nen edukseen on kuitenkin sanottava, ett� toisin kuin Baudrillard, h�n antaa mielest�ni tutkimuksilleen laajemman historiallisen perspektiivin.\nT�ss� yhteydess� on mainittava erityisesti Paul Virilion tutkielma War and Cinema, jossa h�n on tutkinut varsinkin sodan visuaalisuuden kehittymist� 1900-luvulla. Kirjassaan h�n osoittaa, miten tekniikan kehittyminen on mahdollistanut 1900-luvun j�lkipuoliskolla sodan muuttumiseksi elokuvan tapaiseksi, visuaaliseksi kokemukseksi. L�nsimaiset sotaj�rjestelm�t ovat tulleet niin riippuvaiseksi koneista, ett� sotilaat eiv�t en�� tee suoria havaintoja vihollisesta, vaan siit� huolehtivat esimerkiksi satelliitit.(4)\nViriliolle Persianlahden sodassa yhdistyiv�t toisen maailmansodan j�lkeen syntynyt aseteknologian konekatse ja globaalinen visio, sodan muuttaminen reaaliaikaiseksi elokuvaksi. Virilio korostaakin, ett� sotaa on voitu kaikkina aikoina verrata spektaakkeliin. "Aseiden voima ei ole raakaa vaan henkist� voimaa". H�n lainaa vanhaa totuutta, ett� "sotilasvoima perustuu harhakuvaan". Eli ei ole olemassa sotaa ilman psykologista mystifiointia. Spektaakkelimaisuudella pyrittiin vaikuttamaan kotiyleis��n innostavasti. Toisin kuin Vietnamissa, Persianlahdella sodan traumaattiset seuraamukset pyrittiin pit�m��n poissa televisioruuduista.(5)\nSodan reaaliaikainen seuraaminen ei ehk� sellaisenaan muistuttanut elokuvallista tapahtumaa. Elokuvaa seuratessaan katsoja tiedostaa ainakin h�m�r�sti seuraavansa fiktiivist� tarinaa. Persianlahden sodassa spektaakkelilla oli kiehtovat yhteytens� todellisuuteen. T�ss� elokuvassa pommit tavoittivat oikeasti kohteensa ja usein viel�p� suorassa l�hetyksess�. Toisaalta Virilion mainitsemat sodan elokuvalliset rakenteet tulevat paremmin esiin, jos niit� verrataan laajemmin koko Kuwaitin kriisin julkisuuskuvaan. Kriisill� oli olemassa selv�sti osoitettavissa olevat roistot ja sankarit, voimapolitiikkaa perusteltiin moraalisilla arvoilla, sodalle oli laadittu huolellinen k�sikirjoitus jne.\nPersianlahden konflikti oli siis alusta saakka hyvin huolellisesti suunniteltu ja n�iss� raameissa siit� pyrittiin tekem��n "virallinen sota".T�t� kuvaa esimerkiksi operaatioiden huolella valitut nimet – operaatio Desert Shield/Desert Storm – loivat sodalle tietyntyyppist� mystisyytt� ja hallittavuutta. Yhdest� tapahtumasta toiseen siirryttiin ik��n kuin elokuvassa, jossa on alkujakso, keskikohta ja loppuhuipennus. Reportterit meniv�t jopa niin pitk�lle, ett� jatkoivat sarjaa kutsumalla sodan p��t�st� eli epilogia nimell� Desert Victory.(6)\nEdellisell� voidaan mielest�ni tarkentaa, miksi sotainnostus oli niin valtavaa varsinkin ilmasodan alkuhetkill�. L�nsimaisissa yhteiskunnissa vallitsi kollektiivinen innostus sodan estetiikkaa kohtaan, ja t�t� armeija ja mediat pyrkiv�t k�ytt�m��n hyv�kseen. Joka tapauksessa Virilion esitt�m� k�site "katoamisen estetiikasta" tulee paremmin ymm�rretyksi, jos sit� verrataan Kuwaitin kriisin takana k�ytiin poliittiseen kamppailuun. Yhdysvaltain armeija onnistui presidentti Bushin johdolla pit�m��n julkisuuskuvan ohjakset k�siss��n aivan Persianlahden sodan loppuun saakka. Virilion ajatusten mukaisesti liittokunnan vauhti loi edellytykset ylivoimaiselle voitolle. Vauhdilla h�n tarkoittaa liittokunnan ylivoimaista kyky� hallita sodank�ynnin tapahtumia ja olla elokuvallisesti aina tapahtumien ja katsojahorisontin edell�.(7)\nTiedotusstrategia Vietnamista Persianlahdelle\nVirilion kuvailema tietokoneiden luomaa havaintologiikkaa ei k�ytetty Kuwaitin kriisin aikana tietenk��n t�ysin sattumalta. Historialliseksi vertailukohdaksi on otettava Yhdysvaltain edellinen suuri, kansainv�linen konflikti eli Vietnamin sota. Virilion viittaama aseteknologian kehitys oli Vietnamin sotaan menness� p��ssyt todella merkitt�v�lle tasolle. Samankaltainen teknologia oli avainasemassa my�s Persianlahden sodan aikana. Lis�ksi reaaliaikainen sotajournalismi alkoi jo Vietnamissa olla arkip�iv��.\nAseteknisest� ylivoimastaan huolimatta Yhdysvallat ei ollut onnistunut saavuttamaan voittoa Vietnamissa. Syit� t�h�n oli useita, mutta yleist�en voitaisiin sanoa ett� Vietnamissa Yhdysvalloilla oli selvi� vaikeuksia hahmottaa vihollistaan sek� konkreettisella ett� ideologisella tasolla. Yhdysvaltain kehitt�m� havaintologistiikka ei toiminut sissisodan kaltaisessa tilanteessa, jolloin selv�t rintamalinjat ja viholliskohteet puuttuivat. Armeijan ei toisin sanoen pystynyt k�ytt�m��n hyv�kseen aseteknologian tuomia etujaan. Kaiken huipuksi Yhdysvaltain sotakone ei pystynyt huolehtimaan julkisuuskuvastaan tarpeeksi huolellisesti ja sotapropaganda tukehtui n�yt�n puutteeseen.(8)\nYhdysvaltain sotahistorian aikana suhtautuminen tiedotusv�lineisiin on ollut melko ristiriitainen, mutta p��s��nt�isesti armeija on pyrkinyt luomaan tiedostusstrategiansa yhteisty�ss� journalistien kanssa. Vietnamissa tilanne oli toisenlainen, koska sodan keskusjohto ei perustanut yhten�ist� julkisuudenvalvontaan, koska Yhdysvallat ei – toisin kuin Persianlahdella – k�ynyt virallista sotaa Vietnamissa. Toimittajat saattoivat siis suhteellisen vapaasti tarkistaa virallisen propagandan paikkansapit�vyytt�. Armeijan l�ht�kohdista tarkasteltuna sodan suurimpia virheit� oli tiedotusv�lineiden v�litt�m� suora ja verinen kuva sotatapahtumista. Sensuroimaton julkisuuskuva yhdess� surkean sotamenestyksen kanssa loi tilanteen, jossa Yhdysvaltain armeija kadotti uskottavuutensa. "Vietnamin sota h�vittiin televisioruuduilla" –v�itteest� tuli armeijan piiriss� er��nlainen myytti, joka vaikutti armeijan my�hemp��n tiedotusstrategiaan.(9)\nVietnamin kaltaisen n�yryytyksen j�lkeen Yhdysvaltain armeija pyrki huolellisesti vaalimaan julkisuuskuvaansa. Ennen kaikkea journalistien ei haluttu v�litt�v�n sensuroimatonta materiaalia konfliktitilanteessa, silti sotilaskontrollin piti olla l�hinn� yhteisty�h�n pyrkiv��. Tiedotusstrategian toimivuutta kokeiltiin 1980-luvulla Grenadan ja Panaman kaltaisissa pikkukonflikteissa. Persianlahden sota edusti kehityksen huipentumaa. Armeija toisaalta rajoitti toimittajien liikkumista ja raportointia sotatoimialueella, mutta toisaalta pyrki omassa tiedotustoiminnassaan tarjoamaan monipuolista ja tasokasta materiaalia. Ilmasodan virallinen, elokuvallinen ja samalla tiedotusv�lineisiin vedonnut materiaali oli hyvin huolella laadittu. Tiedotustoiminnasta vastasi nimitt�in ryhm� alan todellisia ammattilaisia. Mukana oli esimerkiksi Michael Sherman, joka oli ollut mm. tekem�ss� lentotaisteluista kertovaa toimintaelokuvaa Top Gun (1986). Viriliota mukaillen on helppo todeta, ett� elokuvallinen estetiikka v�littyi paitsi itse sotalogistiikasta my�s tiedotusstrategisesta toiminnasta. (10)\nToisaalta on my�s muistettava, ett� Persianlahden sota oli vain osa laajempaa Kuwaitin kriisi�. Monilta tutkijoilta on nimitt�in j��nyt unohduksiin, ett� tiedotusv�lineet olivat jo ennen Kuwaitin kriisin puhkeamista arvostelleet hyvin k�rkev�sti Saddam Husseinin hallintoa Irakissa. T�st� n�k�kulmasta tarkastellen ei ole kovinkaan ihmeellist�, ett� elokuvallista k�sikirjoitusta uutisl�hetyksiss��n k�ytt�neet suuret televisioyhti�t ottivat kiitollisina vastaan armeijan tarjoaman spektaakkelin. Onkin syyt� ep�ill�, ett� Pentagonin sotapropaganda p��si hyvin l�pi, koska mediat itse halusivat v�litt�� armeijan kuvaa sodasta.\nPropagandistisen julkisuuskuvan voimakas arvostelukaan ei olisi sodan sytytty� en�� pystynyt pys�ytt�m��n liittoutuneiden sotatoimia. Persianlahden sotaa edelt�neet poliittiset ratkaisut olivat nimitt�in jo l�hes ratkaisseet sodan lopputuloksen. Kuva ei ole ehk� kuitenkaan n�in mustavalkoinen. Ainakin kriisin loppupuolella, Irakin sis�llissodan k��nnytty� Saddam Husseinin kannalta edulliseen suuntaan, tiedotusv�lineiden nouseva kriittisyys pakotti Yhdysvallat viel� kerran sekaantumaan tapahtumien kulkuun. On siis ehk� liioiteltua luulla, ett� poliittinen valta olisi pystynyt kahlehtimaan t�ydellisesti medioiden sananvapauden, sill� sota toi esiin tavallisen katsojan kaipuun konkreettisuuteen. Omassa pro gradussani olen osoittanut, ett� t�t� pyrkimyst� oli olemassa jo itse kriisin aikana. Virilion ja Baudrillardin her�tt�m� keskustelu osoittaa, ett� sodan yksipuolinen ja pinnallinen julkisuuskuva her�tti siis kaipuuta n�hd� television luoman illuusion takaiseen todellisuuteen. (11)\nPersianlahden sota todisti siis elokuvan ja sodan v�listen yhteyksien lis��ntyneen Vietnamin sodan p�ivist�. Siksi vaikuttaa hieman kummalliselta, ett� Persianlahden sodasta ei olla tehty mit��n merkitt�v�� elokuvaa. Monissa nykyisiss� Hollywood-tuotannoissa sotaan kyll� viitataan, varsinkin k�ytetty� aseteknologiaa esitell��n varsin avok�tisesti. Silti Vietnam-elokuvien kaltaista filmibuumia ei ole syntynyt, vaikka tapahtumasta on tullut kuluneeksi jo seitsem�n vuotta. On paljon mahdollista, ett� sota oli jo itsess��n niin elokuvan kaltainen spektaakkeli, ett� rahaa ja aikaa viev�t suurfilmit olisivat olleet kaupallisesti hyvin riskialttiita yrityksi�. Aiheeseen liittyv�t lukuisat dokumenttisarjat ja reportaasit ovat toisaalta ruokkineet riitt�v�sti katsojien tiedon kaipuuta.\nL�hi-id�n kire� poliittinen tilanne saattaa my�s vaikuttaa filmiteollisuuden aihetta kohtaan osoittamaan nihkeyteen. Yhdysvaltojen L�hi-it��n luoman turvallisuusj�rjestelm�n ep�vakaisuus osoittaa, ett� Persianlahden sodan saavutukset j�iv�t osittain kesken. Saddam Hussein on edelleen vallassa. Ja �ljy� menee j�lleen kaupaksi. Persianlahden sodalle on siis mahdollisesti luvassa vaikuttavia jatko-osia.\nCopyright Petri Saarikoski\n1. Ks. esim. Baudrillard, Jean: Ecstasy of Communication. Translated by Bernard and Caroline Schutze. Sylvere Lotringer (ed.) New York: Semiotext(e). 1987, 12; Baudrillard, Jean: Selected Writings. Mark Poster (ed.) Stanford: Stanford University Press. 1988, 167. [takaisin]\n2. Baudrillard julkaisi sanomalehtiartikkelinsa tammikuussa ranskalaisessa Lib�ration-lehdess� sek� brittil�isess� Guardianissa. Yhteenvedon kirjoituksistaan h�n julkaisi muutaman viikon kuluttua sodan p��ttymisen j�lkeen artikkelissaan La Guerre de Golfe n�a pas eu Lie (Paris: Galil�e, 1991). H�n julkaisi my�s "vihollisen katoamista" k�sittelev�n artikkelin Der Spiegel-lehdess� saman vuoden kes�kuussa. [takaisin]\n3. Virilio, Paul: War and Cinema. The Logistics of Perception. Translated by Patrick Camiller. London 1994, 3. [takaisin]\n4. Virilio 1994, 1–2. Ks. my�s Wilson, Louise: Cyberwar, God and Television: Interview with Paul Virilio. Ctheory\n[ http://ctheory.aec.at/a-cyberwar_god.html ] 1995. 15.9.1997. [takaisin]\n5. Ks. Virilio 1994, 5–6. Katso my�s Morse, Margaret: Virtuaalinen sota, 293 (K��nt�nyt Putte Wilhelmsson. Huhtamo, Erkki. Virtuaalisuuden arkeologia: virtuaalimatkailijan uusi k�sikirja. Lapin yliopisto. Rovaniemi 1995). Morsen mukaan Virilion suora vertaus ep�toden tunnetta luovan nykyaikaisen sodank�ynnin ja "luonnollisen kokoisen" elokuvan v�lill� ei ole en�� aivan sattuva. Tiedotusv�lineet nimitt�in k�yttiv�t l�hes samaa materiaalia kuin armeija. Tarjotut n�kym�t eiv�t noudattaneet perinteisen elokuvan estetiikkaa. Toisaalta Louise Wilsonin haastattelussa Virilio on v�itt�nyt ettei television tarjoama kuva voikaan olla elokuvan kaltainen kokemus. Ks. Wilson, Louise: Cyberwar, God and Television: Interview with Paul Virilio (1995). [takaisin]\n6. Desert Victory / Newsweek 11.3.1991 [takaisin]\n7. Virilio, Paul: Speed and Politics. An Essay on Dromology. New York: Semiotext(e) 1986. "Katoamisen estetiikka" esiintyy Virilion teoksessa Esth�tique de la disparition (1980, suomennettu 1994). [takaisin]\n8. Hel�n, Ilpo: Sota elektronis-imaginaarisessa tilassa. Rauhantutkimus 1 / 1992. Helsinki 1992, 45–46 ja Virilio 1994, 50. Yhdysvaltain aseteknologian kehityksest� ks. esim. Edwards, Paul: The Closed World. Computers and the Politics of Discourse in Cold War America. Cambridge, Massaschusetts, London 1996. [takaisin]\n9. Badsey, Stephen: The Media War. Pimlott, John, Badsey, Stephen (ed.) The Gulf War Assessed. London 1992, 223, 226–227; Luostarinen, Heikki: Mielen kersantit. Julkisuuden hallinta ja journalistiset vastastrategiat sotilaallisissa konflikteissa. Juva 1994, 129–130. [takaisin]\n10. Badsey 1992, 227–229; Luostarinen 1994, 143–147 ja Luostarinen, Heikki: T�t�k� on uusi kansainv�linen tiedotusj�rjestys? Luostarinen, Heikki, Nieminen, Hannu (toim.) Persianlahden sota ja journalismi. Tampereen yliopisto. Tiedotusopin laitos Julkaisuja C. Tampere 1991, 35. [takaisin]\n11. Saarikoski, Petri: Vuosien 1990-1991 Kuwaitin kriisi yhdysvaltalaisten Time ja Newsweek viikkolehtien pohjalta. Kylm�n sodan j�lkeisen kansainv�lisen kriisin julkisuuskuva. Pro gradu -tutkielma. Yleinen historia. Turun yliopisto. Turku 1997, 132–135. [takaisin]


Vahvaksi rikotut - Meeri Koutaniemi, Ann-Mari Leinonen - E-kirja - Elisa Kirja\nMeeri Koutaniemi,Ann-Mari Leinonen\nOsa kirjan tuotoista lahjoitetaan raiskauskriisikeskus Tukinainen ry:lle.\nSeksuaalisen väkivallan uhriksi joutuu vuosittain Suomessa noin 50 000 ihmistä. Tapauksista poliisille ilmoitetaan vain vähän yli tuhat. Seksuaalinen väkivalta on osa arkipäivää, ja se koskettaa jokaista yhteiskuntaluokkaa, ikäryhmää ja sukupuolta. Julkisessa keskustelussa vähemmälle jäävät selviytyjien tarinat, jotka pystyvät murtamaan häpeää ja syyllisyyttä raiskauksen luoman tabun ympäriltä.\nMeeri Koutaniemi on kuusamolaissyntyinen vapaa valokuvaaja, toimittaja ja dokumentaristi. Hänen työnsä valokuvaajana ja journalistina ulottuu yli 50 maahan. Koutaniemi valittiin Vuoden Lehtikuvaajaksi vuosina 2012 ja 2013. Hän on saanut lukuisia kansainvälisiä palkintoja. Koutaniemi on julkaissut Suomessa kuusi kirjaa itsenäisistä kuvajournalistisista tutkimusprojekteistaan.\nAnn-Mari Leinonen on kotkalaislähtöinen vapaa toimittaja, tiedottaja ja dokumentaristi. Hän on työskennellyt parikymmentä vuotta kestäneen uransa aikana niin televisiossa, radiossa, verkossa kuin printtimediassa. Leinonen julkaisi omakohtaisiin kokemuksiin perustuvan esikoiskirjansa Sentillä rakkautta - liattu huhtikuussa 2017.


Savo-Karjalan Demarinuorten jäsenviesti 4/2016 - Demarinuoret\nArvon Savo-Karjalan Demarinuorten jäsen!\nSähköpostiisi kilahti juuri Savo-Karjalan Demarinuorten jäsenviesti 4/2016. Jäsenviesti lähetetään kaikille Savo-Karjalan Demarinuorten jäsenille. Muistathan päivittää yhteystietosia nettisivujemme kautta, jotta viestit saavuttavat sinut jatkossakin!\nJoko seuraat meitä sosiaalisessa mediassa? Meidät löydät mm. Facebookista ja Instagrammista!\nUusi järjestösihteeri esittäytyy!\nDemarinuorten liittokokous 27.- 29.5. Tampereella\nLähde mukaan kuntavaaleihin!\nAloitin maanantaina Savo-Karjalan Demarinuorten järjestösihteerinä! Ihan mahtavaa päästä tekemään teidän kanssa töitä. Tästä eteenpäin minut saa kiinni sähköpostista noora.kettunen(a)demarinuoret.fi ja puhelimesta 040 4846 774.\nTyöskentelen tällä hetkellä kotoa käsin, sillä Joensuun toimisto on remontissa. Toimisto avautuu remontin jälkeen, elokuun lopussa.\nNähdään pian kaiffarit, ja pysytään yhteyksissä!\nPian se on täällä! Demarinuorten liittokokous järjestetään Tampereella 27.-29.5. Liittokokous järjestetään joka toinen vuosi, ja siellä määritellään Demarinuorten poliittiset linjat sekä valitaan liittohallitus ja liiton puheenjohtajisto!\nDemarinuorten liittokokousta pääset seuraamaan kätevästi myös kotoa käsin! Seuraa demarinuorten Facebook –sivua (https://www.facebook.com/demarinuoret/ ), josta saat lähempänä tietoa kuinka ja miten tämä onnistuu.\nPuheenjohtajakisaan on ilmoittautunut tällä hetkellä kaksi ehdokasta, Matias Mäkynen ja Mikkel Näkkäläjärvi. Mikkel saapuu nyt tulevana torstaina (19.5.) Joensuuhun! Tule mukaan jututtamaan Mikkeliä ja selvittämään millaisena hän näkee tulevaisuuden Demarinuoret. Hengaushetki pidetään Coffee Housessa (Torikatu 20, 80100 Joensuu) klo. 19:00 alkaen. Mikäli et ole paikkakunnalla ja haluat osallistua ota yhteyttä järjestösihteeriin, niin järkätään etäyhteys.\nLiittokokoustunnelmaan pääset myös virittäytymään seuraamalla Demarinuorten Periscope –tenttiä lauantaina 21.5 klo. 14:00.\nKuntavaalit järjestetään keväällä 2017. Kuntavaalit tulevat, oletko valmis? Ilmianna tuntemasi vaikuttaja ja me kysymme häntä mukaan meidän porukkaan! Ja joko sinä olet ilmoittautunut ehdokkaaksi omassa kaupungissasi? Jos et niin tee se nyt!\nOta yhteyttä noora.kettunen(a)demarinuoret.fi niin minä otan yhteyttä sinuun tai kaveriisi!\nLisätietoa tapahtumista saat järjestösihteeriltä (noora.kettunen(a)demarinuoret.fi)!\n16.-19.6. Viikko Pohjois-Karjalan järjestämä juhlalukijamatka Pietariin\n4.-7.8. Demarinuorten ja SONKin perinteinen kesäleiri, Vihdin Enä-Sepässä\n27.- 28.8. Demarinuoret ja SONK puolueen huippuristeilyllä\n10.- 11.9. Demarinuorten piirihallituskoulutus\n7.- 9.10. Tulevaisuuden tekijät 3\n29.-30.10. Syysseminaari ja liiton 110 –vuotisjuhla Helsingissä\n7.12. Perinteiset glögit


Wickström: Suomi tarvitsee koulukiusaamisvaltuutetun - sfp.fi\n– Kaikki kiusaaminen on tuomittava. Samalla on ymmärrettävä, että lasten ja nuorten kiusaamisella voi olla kauaskantoisia seurauksia, ja siksi ennaltaehkäisevään työhön on panostettava. Kaikilla lapsilla ja nuorilla on oltava oikeus turvalliseen koulunkäyntiinilman kiusaamista, Wickström sanoo.\nWickströmin mukaan valtuutettu voitaisiin sijoittaalapsiasiamiehen tai yhdenvertaisuusvaltuutetun yhteyteen. Uuden valtuutetun tehtävänä olisi tukea kouluja ja opetushenkilöstöä kiusaamisen torjunnassa kaikkialla Suomessa sekä koordinoida poikkihallinnollisia toimia kansallisella tasolla. Lisäksi lapset ja perheet voisivat pyytää valtuutettua selvittämään, ovatko koulutuksen järjestäjät ryhtyneet riittäviin toimenpiteisiin kiusaamisen lopettamiseksi, sekä antamaan suosituksia siitä, miten pitäisi toimia eri tilanteissa.\n– On tärkeää, että meillä on riittävästi viranomaisresursseja, jotta voimme panostaa kiusaamisen ennaltaehkäisevän työn kehittämiseen. Riittävillä henkilöstöresursseilla valtuutettu pystyisi tukemaan kouluja niiden tärkeässä työssä, Wickström sanoo.


Kaoottinen tilanne Kuopiossa - Savon Sanomat\nKaoottinen tilanne Kuopiossa\nKuopiossa vallitsee täysi kaaos rakentamisessa. Näyttää, että yksikään rakennusvalvonnan virkamies taikka lupaviranomainen ei ole selvillä, mitä ollaan tekemässä.\nKuopion kirjasto on ollut motissa jo puoli vuotta. Pitää olla navigaattori, että osaa sinne. Kenenkähän keksintö oli rakentaa tunneli kirjastosta museoon, ja mikähän syvempi merkitys sillä on? Ei mitään hajua ole siitä, milloin tämäkin joutava rakennelma valmistuu.\nRahalaaksossa, ei kun Kuntolaaksossa on YIT kolistellut ja siirrellyt kiviä paikasta A paikkaan B ja päinvastoin jo kohta puolitoista vuotta, eikä valmista näytä tulevan. Me lähiasukkaat saamme kuunnella tätä ”ihanaa musiikkia” kenties viisi vuotta ainakin eteen päin, kun tietää, miten savolainen projekti etenee: alotusta vaille valamis.\nSuokatu on ollut tukossa puoli vuotta parhaaseen turistiaikaan, eikä loppua näy. Kaunis Snellmaninpuisto on tuhottu täysin ja kukaan ei tiedä, milloin tämä ”rojekti” valmistuu, tuskin tällä vuosikymmenellä. Puistokatu on ja pysyy kenties vuosikymmeniä osittain tukossa näillä näkymin.\nLauri Räsänen Niiralankadun asukas


Kvanttiläpimurto Koreasta, uudella tekniikalla entistä ohuempia ja edullisempia kvanttipisteitä - Muropaketti.com\nKvanttiläpimurto Koreasta, uudella tekniikalla entistä ohuempia ja edullisempia kvanttipisteitä\n09.09.2017 18:49 | Muropaketin toimitus\nFysiikan ääri-ilmiöihin kuuluvien kvanttipisteiden valmistaminen vaatii Nobel-tason tutkimusta, jonka lopullisena lopputuotteena on paremmat värit televisioihin ja älypuhelinten näyttöihin. Nyt Koreasta kuuluu aiheeseen liittyen kummia.\nTällä hetkellä kvanttipisteitä käytetään lähinnä kalliimman luokan LCD-televisioissa. Kvanttipistekerros taustavalon päällä parantaa huomattavasti ruutujen väritoisto-ominaisuuksia kvanttimaailman ilmiöiden avulla. Myös jokunen puhelin ja tabletti hyödyntää tekniikkaa, vaikka varsinaista vallankumousta se ei vielä ole tehnyt. Mobiilikäytössä yksi ongelmista liittyy tekniikan mukanaan tuomaan lisäkerrokseen, joka kasvattaa näyttöelementin paksuutta.\nKorealainen GL Vision on nyt kehittänyt uudenlaista QDEF-kalvoa (Quantum Dot Enhancement Film). Korealaisen Etnews-sivuston mukaan tekniikan avulla voidaan valmistaa aiempaa edullisempia ja ohuempia kvanttipistenäyttöjä. Materiaali kestää myös hyvin lämpöä ja vettä eikä kärsi kosketuksesta hapen kanssa. Näyttöruutujen lisäksi kalvoa on jo käytetty LED-valojen päällystämiseen, jolloin niiden tuottama valo saadaan miellyttävämmän väriseksi. LED-valojen värintoistoindeksi on yleensä 79-80 Ra, mutta GL Visionin kvanttipistetekniikkaa hyödyntämällä se saadaan nostettua jopa aina arvoon 95 Ra.\nNykyisissä kvanttipistenäytöissä tarvitaan erillinen suojakalvo, joka pitää kvanttipisteet erossa vedestä ja hapesta. Kalvo on kuitenkin kallista ja vaikeaa valmistaa. Ilman kalvoa voidaan myös pudottaa kvanttipistekerroksen paksuus nykyisin käytössä olevien laitteiden 300 mikrometristä vain 100 mikrometriin tai jopa sen alle.\nSamsung patentoi kenties erikoisimman näyttöratkaisun tähän mennessä\nLG ei osaa päättää, joten sinä saat valita: LCD vai OLED\nLG patentoi erikoisen puhelinnäytön


Muokataan osiota sivusta BMW 3-sarja E36 – AutoWiki\nMuokataan osiota sivusta BMW 3-sarja E36\n== 316i Compact == Compact-mallin pituus on 23 cm lyhyempi kuin edellisen korimallin. Vastaavasti tavaratila on melko pieni, mutta sen luukku on iso ja takaistuin taittamalla saadaan lisää tilaa. Mittaristo on selkeä. Kierroslukumittari on vakiovaruste. Ajo-ominaisuudet ovat hyvät. Ohjaus on tunnokas ja toimii erinomaisesti. ABS-jarrut ovat kiitettävän tehokkaat, vaikka takana onkin rumpujarrut (edessä on levyjarrut). Jarrutusmatka 100-0 km/h on 39,4 metriä. 3-ovisen mallin takaistuimelle ei ole kovin helppo mennä. Takaistuin ei ole erityisen mukava ja takana pääntila on niukka. Moottori on kiihdytyksissä tarpeettoman äänekäs. Vaihteita on viisi. Compact-mallin ilmanvastuskerroin on 0,33. [[Tekniikan Maailma]] 10/1994 mittasi '''BMW 316i Compact'''in (75 kW, 1160 kg) kiihtyvyydeksi 0-50 km/h 3,7 sekuntia, 0-80 km/h 7,6 sekuntia, 0-100 km/h 11,6 sekuntia ja 0-120 km/h 16,6 sekuntia. Huippunopeus on valmistajan mukaan 188 km/h. Kulutus on noin 6-8,5 l/100 km. BMW 316i Compact maksoi Suomessa vuonna [] 144 500 markkaa. <ref>Tekniikan Maailma 10/1994</ref>\nNoudettu kohteesta "http://www.autowiki.fi/index.php/BMW_3-sarja_E36"