KUORSALON KOTISEUTUMUSEON KOKOELMAOHJELMA - PDF\nKUORSALON KOTISEUTUMUSEON KOKOELMAOHJELMA\nDownload "KUORSALON KOTISEUTUMUSEON KOKOELMAOHJELMA 7.7.2013"\n1 KUORSALON KOTISEUTUMUSEON KOKOELMAOHJELMA\n2 2 KUORSALON KOTISEUTUMUSEON KOKOELMAOHJELMA Sisällys ESIPUHE... 3 KOKOELMAN KEHITYS JA NYKYTILA... 4 KOKOELMAKÄYTÄNNÖT... 5 Esineet... 5 ARVOLUOKITUS... 6 Arvoluokituksen tarkoitus... 6 Arviointikriteerit... 6 Työjärjestys arvoluokitusta tehtäessä... 8 POISTOT... 8 Esineet... 8 Poistamispäätösten lähtökohdat... 8 Poistamisen valmistelutoimet... 8 Poistopäätös... 9 Poistotavat... 9 ESINELAINAT... 9 TALLETUKSET DIGITAALISET AINEISTOT Tiedostojen nimeäminen Informaation säilyvyys KOKOELMIEN PAINOPISTEET KOKOELMIEN SWOT-ANALYYSI Työryhmä: Markku Arvilommi Kuorsalon kotiseutumuseosta sekä Vesa Alén ja Marja Salmijärvi Kymenlaakson museosta Kannen kuva: Mari Lehtosalo, Palmenia\n4 4 KOKOELMAN KEHITYS JA NYKYTILA Kuorsalo ja Tammio ovat Vehkalahden, nykyisin Haminan, itäiset asutut saaret. Kuorsalo on ollut asuttuna jo Viipurin linnan rakentamista seuraavana aikana. Ensimmäiset maininnat asutuksesta ovat asiakirjoissa 1300-luvulta, mutta on mahdollista, että ensimmäiset asukkaat ovat olleet saarella jo paljon tätä ennen. Nykyisten sukujen todennäköisistä esi-isistä mainitaan voudintileissä Lars Lom vuonna Taloja oli tuolloin neljä. Vanha asutus ja omaperäinen kulttuuri rajatulla alueella ovat varmaan olleet 1900-luvulla osasyynä ajatuksiin perinteen tallentamisesta. Kuorsalon nuorisoseuran viettäessä 50-vuotisjuhlaansa avattiin Kuorsalon kotiseutumuseo. Tilaisuudessa Kuorsalon koulun viimeinen opettaja Hilja Tyni esitteli kotiseutumuseon kokoelman. Asiasta kirjoitti paikallinen, ehkä Haminan, lehti elokuun numerossaan, todeten muun muassa: Aivan spontaanisti ja ilman pienintäkään taloudellista tukea on Kuorsalossa aikaansaatu aivan kuin huomaamatta Vehkalahden pitäjän ensimmäinen kotiseutumuseo. Artikkeli jatkui museoesineiden esittelyllä ja siitä käy ilmi, että kokoelman on täytynyt olla huomattavan arvokas sisältäen esineitä 1800-luvun biblioista naisten päähineisiin. Kokoelmaa kokosivat nuorisoseuralaiset Hilja Tynin johdolla eikä niistä tiettävästi tehty virallisia luovutusasiakirjoja. Kokoelma koostui saaren esineistä, mutta esineiden määrästä ja kokoelman sisällöstä tietoa ei ole säilynyt. Mahdollista luetteloa ei myöskään ole löytynyt. Kokoelman kohtalo oli kuitenkin surullinen. Perustamisajankohta sattui ennen niin kukoistavan saaren vakinaisen asutuksen viimeisiin vuosiin. Koulu lopetettiin 1959 ja luotsit siirrettiin Haminaan Museokokoelma oli sijoitettu seurantalon ullakolle, jonne pääsi lukitsemattoman luukun kautta. Seurantaloa vuokrattiin myös ulkopuolisille ilman nuorisoseuran valvontaa. Lähinnä tällaisten, jopa päiviä jatkuneiden, leirien yhteydessä esineitä alkoi hävitä, kun uteliaina tutkittiin paikkoja. Kun tämä huomattiin, esineitä ruvettiin palauttamaan takaisin lahjoittajille, mutta osa varmaankin joutui teille tietymättömille. Esineitä lienee tallella talojen aitoissa. Mitään tietoa ei niistä kuitenkaan ole. Kuorsalon nuorisoseura myi vuonna 1965 seurantalon manttaalikunnalle ja nuorisoseuran toiminta loppui. Saarella ei ollut enää ympärivuotista asutusta, mutta saari heräsi vireänä henkiin aina kesäisin. Museolla ei ollut hoitajaa, kun keskeiset hahmot poistuivat saarelta. Ajatus museosta jäi kuitenkin henkiin ja sitä käsiteltiin eri yhteyksissä saarelaisten kokoontuessa. Näihin keskusteluihin liittyi myös Kuorsalon koulu, jonka yksi luokkahuone on edelleen samassa kunnossa kuin se oli koulun toiminnan loppuessa. Vehkalahden kunnan kautta koulu on nyt siirtynyt Haminan kaupungin omistukseen. Vuonna 1984 perustettiin Suomen Kotiseutuliittoon kuuluva kotiseutuyhdistys Kuorsalo-Seura ry. Kotiseutumuseon uudelleen perustaminen oli eräs seuran tavoitteista. Seurantalo siirtyi perustetun kotiseutuyhdistyksen omistukseen nimellisellä kaupalla vuonna Museon perustaminen ei enää ollut kuitenkaan kovin yksinkertaista. Suomen Kotiseutuliiton välittämän informaation mukaan museolla tuli olla kokoelma monien muiden edellytysten lisäksi. Vuonna 1998 aloitettiin sääntömuutoksella, jossa oli mukana maininta museotoiminnasta. Samana vuonna kävi myös ilmi, että kuorsalolainen Pertti Lommi haki Virolahdella olleelle kokoelmalleen sijoituspaikkaa. Kymenlaakson maakuntamuseolla ei ollut mahdollisuutta kokoelman vastaanottamiseen ja näin alettiin tutkia mahdollisuutta siirtää kokoelma Kuorsaloon, josta iso osa esineistä oli peräisin. Kun museon sijoittamismahdollisuudet oli tutkittu, todettiin, että ainoa mahdollisuus oli harkita uutta museorakennusta seurantalon tontille. Olihan Pertti Lommin kokoelma jo sinänsä varsin laaja ja varsinaisen Kuorsalo-aineiston keräämistä ei ollut vielä edes aloitettu. Museorakennuksen suunnittelu aloitettiin ja rahoitusmahdollisuuksia ryhdyttiin selvittämään. Museon varastoksi\n5 5 erotettiin seurantalon eteisestä suhteellisen vähässä käytössä ollut tila ja siemenkokoelma siirrettiin Virolahdelta Kuorsaloon kesällä Seurantalon eteisen lähinnä naulakkotilana palvelleesta tilasta erotettiin seinämällä varastotila. Sittemmin todettiin, että pienin toimenpitein tila voitiin muuttaa varsinaiseksi museotilaksi. Pintaala on rajallinen, mutta käyttämällä hyväksi tilan korkeutta saatiin esineet asetettua näytteille. Museo avattiin kesäjuhlan yhteydessä , jolloin myös asianmukainen lahjoituskirja julkistettiin. Koko seurantalo on kylmää tilaa, siis myöskin museotila. Varastotilaksi on pystytty erottamaan noin 5 neliömetrin tila kioskirakennuksen peräosasta. Museolle myönnettiin Museoviraston avustus esineiden luettelointia varten vuonna Kokoelma luetteloitiin ja valokuvattiin kesällä 2004 avustuksen turvin ja osin talkootyönä. Esineitä on 650 kappaletta ja ne edustavat kotitaloutta, veneenveistoon ja muuhun käsityöhön liittyviä työkaluja, kalastusta ja hylkeenpyyntiä. Maatalouteen, lähinnä karjatalouteen kuuluva esineistö on hyvin samankaltaista Virolahdella ja Kuorsalossa. Pidettiinhän Kuorsalossakin karjaa. Kuorsalon kotiseutumuseon esineet ovat pääosin 1900-luvulta. Käytettävissä olevat esineiden kontekstitiedot eivät ole kovin tarkkoja. Tällä hetkellä lähes koko esineistö on näyttelyssä. Joitakin esineitä on myös Vehkalahden museossa. Luetteloinnin yhteydessä otetut valokuvat esineistä ovat Kymenlaakson museon hallussa. Historiallisia valokuvia (mm. opettaja Suhoselta) on myös talletettuna muualla. Käytännössä kokoelmia hoitaa Kuorsalo-Seura ry:n museotoimikunnan puheenjohtaja Markku Arvilommi. KOKOELMAKÄYTÄNNÖT Esineet 1. Kokoelmien kartutus ei ole aktiivista. Esineiden ostoon ei ole määrärahaa. Esineiden vastaanotosta tekee päätöksen museotoimikunnan puheenjohtaja kokoelmaohjelmassa määriteltyjen painopisteiden mukaisesti. 2. Esineen vastaanoton yhteydessä arvioidaan esineen arvoluokka. Kokoelmiin otetaan etupäässä arvoluokkaan 1 tai 2 kuuluvia esineitä. Jos esine päätetään ottaa kokoelmiin, käytetään vastaanottolomakkeena kokoelmaohjelmaa tehtäessä laadittua lomaketta (liite 1). Lomake tehdään kahtena kappaleena ja allekirjoitetaan. Lomakkeen täyttää esineen vastaanottava henkilö ja allekirjoittaa museotoimikunnan puheenjohtaja. Esineeseen liittyvät käyttötiedot pyritään saamaan heti vastaanottoasiakirjaan. Lahjoitusta mutkistavia ehtoja tulee välttää ja erityisesti varottava ehtoa, joka velvoittaa pitämään esinettä jatkuvasti esillä. Vastaanottolomakkeen täyttäminen on tärkeää, koska sen allekirjoittamisen yhteydessä esineen omistusoikeus siirtyy museolle. 3. Lahjoituksista kiitetään Kuorsalo-Seura ry:n vuosittaisessa kesäjuhlassa. 4. Museotoimikunnan puheenjohtaja huolehtii tarvittaessa esineiden puhdistuksesta (liite 2) ja kunnon silmämääräisestä tarkistamisesta. 5. Numeroinnin merkitsemisestä huolehtii museotoimikunnan puheenjohtaja. Esinenumerointi on luovutusjärjestyksen mukaisesti juokseva. Merkinnät tehdään liitteenä olevan ohjeen mukaan (liite 3).\n6 6 6. Luetteloinnin tekee museotoimikunnan puheenjohtaja paperiselle luettelointilomakkeelle. Esineistä otetaan myös tunnistekuvat (liite 4). Samalla kirjataan arvoluokka sekä perustelut luettelointitietoihin. Perusteluissa mainitaan luokituksen pohjana käytetyt kriteerit ja lyhyesti, miten kyseinen esine ne täyttää. Esineisiin liittyvät asiakirjat säilytetään puheenjohtajan hallussa ja kopiot Kuorsalon seurantalolla. 7. Esineet varastoi museotoimikunnan puheenjohtaja. Suurin osa esineistä sijaitsee näyttelyssä. Lisäksi käytössä on pieni, kylmä varastotila. Esineistö pyritään jatkossa pakkaamaan asiallisesti. Varastotila siivotaan säännöllisesti. ARVOLUOKITUS Arvoluokituksen tarkoitus Arvoluokitusta voidaan hyödyntää erityisesti tehtäessä hankintapäätöksiä ja poistettaessa esineitä kokoelmasta. Luokitusta voi käyttää myös ratkottaessa, mille esineille ensimmäisenä olisi tehtävä esimerkiksi kunnostustoimenpiteitä ja päätettäessä parhaiden varastotilojen käytöstä. Ennen kaikkea arvoluokituksen tehtävänä on tuoda esiin ja kirjata ylös käytetyt arviointiperusteet, ohjata systemaattisempaan ajatteluun ja välittää tieto arvostuksista myös tulevaisuuteen. Luokituksen myötä yhden henkilön mieltymykset tai muut satunnaiset tekijät eivät enää yhtä paljon vaikuta mm. kartutukseen. Luokituksia ei pidä nähdä ikuisina, mutta kuitenkin pitkäaikaisiksi tarkoitettuina valintoina. Arvoluokitus koskee vain esineitä, koska valokuvia ja arkistoaineistoa on vähemmän. Arviointikriteerit 1. Kuinka paljon esineestä on saatavissa käyttöhistoriaan liittyvää tietoa? 2. Kuinka hyvin esine vastaa museon kokoelmaohjelman asettamia painopisteitä? 3. Onko esine valmistettu museon toimialueella ja onko siitä valmistustietoja (esim. tekijä)? 4. Onko vastaavia esineitä jo omassa museossa? 5. Millainen esineen kunto on ja puuttuuko siitä osia? Arvoluokkien alla olevat numeroidut kohdat viittaavat yllä lueteltuihin arviointikriteereihin ja antavat vastaukset kriteerien kysymyksiin. Arvoluokka 1. Esineet muodostavat kokoelmien perustan ja ovat korvaamattomia. 1. Käyttöhistoriasta on seikkaperäiset tiedot. Esim. Matti Meikäläinen käytti työkalua suutarintöitä tehdessään Kuorsalossa luvulla. MM syntyi Kuorsalossa v ja kuoli Haminassa v Hänen isänsäkin oli suutari 2. Vastaa napakasti museon kokoelmaohjelmassa määriteltyjä painopisteitä. Esim. Kuorsalon luotsitoimeen liittyvät esineet. 3. Museon toimialueella valmistetut esineet joista on valmistustietoja.\n7 7 Esim. Kuorsalossa Meikäläisen talossa valmistettu hyljejolla, jonka tekijä on Matti Meikäläinen v Myös sellaiset esineet, jotka on valmistettu ennen vuotta 1800, koska kokoelmissa hyvin niukasti tällaista aineistoa. 4. Kokoelman ainoat tai parhaat kappaleet. 5. Esinettä ei ole entisöity käytön päätyttyä, vaan se on käytönaikaisessa kunnossa. Kaikki osat ovat tallessa. Arvoluokka 2. Esineet tuovat kokoelmaan vaihtelua ja ne ovat välttämättömiä näyttelyiden teossa. 1. Käyttöhistoriaan liittyvää tietoa on niukasti, mutta esinettä on kuitenkin käytetty museon toimialueella. Esim luvun maitotalouteen liittyvät astiat, jotka on saatu kuorsalolaisesta talosta. 2. Ei vastaa kokoelmaohjelmassa mainittuja painopisteitä, mutta esinettä tarvitaan näyttelyissä. Esim luvun lopussa valmistettu öljylamppu. Lahjoittajaa ei tiedetä. 3. Ei ole valmistettu museon toimialueella ja valmistustiedot ovat niukat. 4. Museossa on samantyyppisiä esineitä, mutta esinetyypistä halutaan säilyttää joitakin eri versioita tai niitä tarvitaan näyttelyissä. Esim. kokoelmissa on kuusi kirnua, jotka kaikki ovat hieman erilaisia ulkonäöltään ja parissa mäntä on erimallinen. Yksi kirnuista kuuluu arvoluokka 1:een, koska sen käyttöhistoria tiedetään ja museossa halutaan kerätä maitotalouteen liittyviä esineitä. 5. Kunto on näyttelykelpoinen ja kaikki oleelliset osat tallessa. Arvoluokka 3. Esineet, jotka eivät täytä arvoluokkien 1 tai 2 kriteereitä tai esineet, jotka todetaan hävinneiksi. Tähän luokkaan kuuluvat esineet poistetaan tai jos ne ovat hyväkuntoisia, niitä voidaan käyttää työnäytöksissä, antaa museokävijöiden kosketettaviksi tms. 1. Käyttöhistoriasta ei ole tietoa. 2. Ei vastaa kokoelmaohjelman painopisteitä. 3. Ei valmistustietoja. 4. Vastaavia esineitä riittävästi kokoelmissa eikä tarvetta useammille versioille. 5. Kunto on heikko, keskeisiä osia puuttuu tai joiden kunto vaarantaa kokoelman. Konservointi- tai säilytyskustannukset ovat kohtuuttomat.\n8 8 Työjärjestys arvoluokitusta tehtäessä 1. Ensimmäiseksi katsotaan, täyttääkö esine vähintään kaksi arviointikriteeriä. Jos täyttää, niin esine kuuluu arvoluokkaan Jos näin ei ole, niin katsotaan, kuuluuko esine arvoluokkaan 2 tai Kuntokriteeri arvioidaan erikseen. POISTOT Esineet Poistamispäätösten lähtökohdat Arvoluokituksessa jotkin esineet on luokiteltu alimpaan arvoluokkaan eli poistettaviksi. Poistamistavassa noudatetaan ICOM:in Museotyön eettisiä sääntöjä ja muita yleisiä museoalan normeja. Museokokoelmat ovat perusluonteeltaan pysyviä ja poistot kokoelmista ovat aina poikkeuksia. Poistoja tehtäessä tavoitteena on, että museon voimavarat voidaan keskittää hoitamaan sellaisia esineitä, joilla on merkitystä pitkälläkin aikavälillä. Poiston seurauksena esine usein menetetään peruuttamattomasti, joten ennen poistopäätöstä on varmistettava poistoperusteiden oikeellisuus. Myös itse poistokäytäntöjen täytyy olla sellaisia, että julkinen luottamus museoon ehdottomasti säilyy. Poistamisen valmistelutoimet 1. On varmistettava, että poistoa harkittaessa kaikki esineeseen liittyvät lomakkeet ja muistiinpanot ovat käytettävissä. 2. Vaikka esineestä ei löydy numeroa, kyseessä voi olla kuitenkin esineestä, josta numeromerkintä on vain kulunut pois. Luettelointitietoihin vertaamalla esineelle voi löytyä numero ja siten hyvätkin oheistiedot. 3. On tarkistettava, onko vanhoilla saarelaisilla muistitietoa esineestä. 4. Jos esine poistetaan, se ensin luetteloidaan mahdollisimman tarkasti, mukaan lukien valokuvaus. 5. Kaikki poistettavaan esineeseen liittyvät asiakirjat säilytetään, vaikka esine poistetaankin. 6. Luettelointitietoihin merkitään esine poistetuksi. Esinenumeroa ei käytetä uudelleen. Järjestämättömässä aineistossa on myös esineitä, joita ei ole koskaan liitetty museokokoelmiin, ns. einoja (ei numeroa). Kun on tarkistettu, että kyseessä ei ole vain näennäisesti numeroton esine (ks. edellä kohta 2), voidaan esine poistaa kevyempien muodollisuuksien jälkeen. Riittää, että esineestä otetaan valokuva, minkä jälkeen kuvatulosteeseen kirjataan hävitystapa, syy, päivämäärä ja vastuuhenkilö. Dokumentti säilytetään tulosteena. Poistotavat ovat kuitenkin samat kuin kokoelmaesineilläkin, sillä museon ulkopuolisten tahojen ei voida olettaa tunnistavan eroa kokoelmaesineen ja ns. einon välillä.\n9 9 Poistopäätös Kun museotoimikunta on todennut jonkin esineen olevan arvoluokaltaan poistettava, siitä laaditaan poistopöytäkirja (liite 5), jossa luetellaan mitä poistetaan, yksilöidään syyt poistamiselle ja kerrotaan poistotapa. Museotoimikunta esittää poistamista Kuorsalo-Seura ry:lle, joka tekee lopullisen päätöksen asiasta. Myös jos esinettä tai esineitä ei löydy huolellisesta etsinnästä huolimatta eikä ole syytä epäillä rikosta, esineestä voidaan tehdä poistopäätös. Siinä luetellaan hävinneet esineet ja määritellään mahdollisimman tarkasti, milloin esine on hävinnyt. Poistotavat 1. Ensisijainen tapa poistaa esine kokoelmasta on lahjoittaa se toiseen museoon. Kymenlaakson paikallismuseot voivat esimerkiksi lahjoittaa esineitä maakuntamuseoon tai maakuntamuseo paikallismuseoihin. Jos esineen käyttöhistoria liittyy johonkin toiseen maantieteelliseen alueeseen, voidaan esinettä tarjota sen alueen museoihin. Jos esine edustaa jotakin tiettyä erikoisalaa, voidaan esinettä tarjota ko. alan erikoismuseoon. 2. Kokoelmaesine voidaan siirtää käyttöirtaimeksi, jota käsitellään kaikin tavoin samalla tavalla kuin mitä hyvänsä museon käyttöirtaimistoa. 3. Esine voidaan joissakin tapauksissa lahjoittaa jollekin muulle julkisyhteisölle kuin toiselle museolle, kuten koululle, teatterille, päiväkodille tai vanhusten palvelutalolle. Tällöin on kuitenkin varmistuttava, että uutta käyttötapaa ei voida tulkita esineen lahjoittaneen tahon tarkoitusta halventavaksi. 4. Jos muuta poistokeinoa ei ole, esine tuhotaan tunnistamattomaksi ja sen jäännökset hävitetään paikallisten kierrätysohjeiden mukaisesti. Museon oma henkilökunta huolehtii tuhoamisesta. Museon omia jäteastioita ei koskaan käytetä jäännösten hävittämisessä, koska se helposti johtaisi sivullisten tekemiin virhetulkintoihin ja vahingoittaisi näin museon nauttimaa luottamusta. 5. Esineen palauttamista lahjoittajille harkitaan tapauskohtaisesti. Siinä tapauksessa, että esine poistetaan jollakin muulla tavalla kuin lahjoittamalla se toiseen museoon, siitä poistetaan ehdottomasti esinenumerointi ennen esineen siirtymistä pois museon hallinnasta. ESINELAINAT Esinekokoelmien liikkuvuuden lisääminen on tavoiteltavaa. Tällöin esim. näyttelyitä tehtäessä käytössä on suurempi joukko esineitä. Liikkuvuuden lisääntyessä paine omien kokoelmien kartuttamiseen vähenee, mikä taas vähentää sekä varastotilan tarvetta että henkilökunnan työmäärää. Yksityishenkilöille lainoja ei anneta. Esineitä kokoelmista lainattaessa on ehdottoman tärkeää huolehtia siitä, etteivät ne vahingoitu lainausprosessin aikana. Sen vuoksi on varmistettava, että lainan saaja kykenee takaamaan riittävän turvalliset olosuhteet. Jos näin on, voidaan esineitä lainata tapauskohtaisen harkinnan mukaan. Lainan saajan vastuulle jää seurata, että olosuhteet eivät muutu. Jos muutoksia tapahtuu, on niistä mahdollisimman pian ilmoitettava lainanantajalle. Lainaprosessi 1. Museotoimikunnan puheenjohtajalle esitetään kirjallinen lainapyyntö. Pyyntö on esitettävä kuukautta ennen esitettyä laina-ajan alkamista.\n10 10 2. Museotoimikunnan puheenjohtaja tarkastaa, onko esine kuntonsa puolesta lainauskelpoinen. 3. Museotoimikunnan puheenjohtaja tekee lainapäätöksen yksittäisten esineiden kohdalla. Päätös on aina tapauskohtainen ja riippuu esineen kunnon lisäksi mm. museon omista odotettavissa olevista käyttötarpeista. 4. Lainauspyyntöä koskevasta päätöksestä ilmoitetaan lainan pyytäjälle. Tässä yhteydessä lainasta aiheutuvista mahdollisista kuluista esitetään lainaa pyytäneelle arvio. 5. Museotoimikunnan puheenjohtaja tarkistaa luettelointitietojen ajantasaisuuden ja määrittää esineelle vakuutusarvon tai arvioi korvausarvon. 6. Museotoimikunnan puheenjohtaja arvioi pakkaustarpeen ja sopii pakkaus- ja kuljetusjärjestelyistä lainansaajan kanssa. Lainattavista esineistä otetaan vähintäänkin valokuvia ennen lainan luovutusta, jotta havaittaisiin mahdolliset vauriot palautuksen yhteydessä. 7. Lainansaajan kanssa tehdään kirjallinen, määräaikainen lainasopimus (sopimuspohja, liite 6). Lainan saaja vastaa kaikista lainasta aiheutuvista kustannuksista (mm. konservointi, pakkausmateriaalit, kuljetukset) ja vakuutuksen ottamisesta. Toistaiseksi lainoista ei peritä erillistä lainausmaksua. TALLETUKSET Talletus eli deponointi on järjestely, jossa esine tai esineitä siirtyy museon hallintaan, mutta omistusoikeus säilyy edelleen esineiden luovuttajalla. Museolla on käytännössä aina myös sopimusehdoissa määritelty käyttöoikeus. Lainasta talletus eroaa mm. siten, että hallintaoikeus siirtyy museolle pitemmäksi aikaa, kun laina taas otetaan tiettyyn tarkoitukseen, kuten näyttelyä varten. Tyypillisiä talletuksia ovat esimerkiksi: Puolustusvoimien omistama ja Sotamuseon hallinnassa oleva aineisto, jota Sotamuseo oman käytäntönsä mukaisesti tallettaa sotahistorialliselle museolle. Kirkkohallituksen tai seurakuntien omistama aineisto, jota joissakin tapauksissa voidaan ottaa talletuksina vastaan. Talletukset liittyvät yleensä erikoismuseoiden tarpeisiin. Kotiseutumuseoiden taas kannattaa harkita tarkkaan, kannattaako niiden ylipäätään ottaa vastaan talletuksia. Jos talletuspäätös tehdään, talletuksesta on ehdottomasti tehtävä kirjallinen sopimus, jossa identifioidaan tallettaja, vastaanottaja ja talletettava aineisto sekä sovitaan, aineistosta riippuen, ainakin talletusajan pituudesta (jos toistaiseksi, niin mukaan irtisanomisaika), vakuuttamisesta, lainaamisesta kolmannelle osapuolelle, käyttöoikeuden laajuudesta, mahdollisista tekijänoikeuskysymyksistä, huolenpitovelvollisuudesta, mitä aineistolle tapahtuu, jos museon toiminta lakkaa, riitojen ratkaisusta ja oikeuspaikasta sekä miten aineiston kunto vastaanotettaessa tarkistetaan ja kirjataan.\n11 11 Jos museo tallettaa omaa aineistoaan muualle, talletuksesta pitää tehdä sopimuksen lisäksi merkintä luettelointitietoihin. Talletetut esineet olisi hyvä myös inventoida määräajoin. Museoon aiemmin tehtyjen talletusten kohdalla tarkistetaan aineistosta tehty sopimus, laaditaan tarvittaessa uusi tai palautetaan aineisto omistajalle. Tarkempia ohjeita talletussopimusten tekemiseen löytyy Taidemuseoalan kehittämisyksikkö KEHYKSEN julkaisusta Taiteen lahja Taidemuseoiden kokoelmiin liitetyistä testamentti-, lahjoitus- ja talletusehdoista (Tuula Hämäläinen, 2003). DIGITAALISET AINEISTOT Museoille luovutetaan ja museot tuottavat itse seuraavia digitaalisia aineistoja: valokuvat äänitallenteet videokuvatallenteet tietokannat (kokoelmanhallintajärjestelmät) toimisto-ohjelmilla tuotetut taulukot, tekstitiedostot yms. Kolme ensin mainittua ovat kokoelmatyön kannalta olennaisia. Tietokantojen ylläpidosta huolehtivat yleensä joko samaan organisaatioon kuuluvat tietohallinnon ammattilaiset tai ylläpito saadaan ulkopuolisena palveluna. Toimisto-ohjelmilla tuotetut tiedostot taas voidaan tulostaa paperille tai ne ovat tilapäisluonteisia. Tiedostojen nimeäminen Jos digitaalinen aineisto halutaan liittää osaksi museon kokoelmia, on tiedostot hyvä nimetä siten, että ne voidaan pelkän tiedostonimen avulla yhdistää luettelointitietoihin. Esimerkiksi kuvaarkistoon liitettävä kuva voidaan nimetä seuraavan kaavan mukaan: museon tunnus_kokoelman tunnus_päänumero_alanumero kuor_päänumero_alanumero_tunnistekuvan järjestysnumero (museon ja kokoelman tunnus = lyhyt kirjainlyhenne, esim. Kuorsalon kotiseutumuseo = kuor) Tiedostojen nimeäminen voidaan tehdä automaattisesti esim. maksuttomalla Irfanview-ohjelmalla. Jos tiedostojen nimeäminen ei ole mahdollista, olisi tiedostot vähintäänkin lajiteltava kansioihin, joilla on riittävän informatiiviset nimet. Esimerkiksi itse tietystä tapahtumasta otetut valokuvat voisi nimetä seuraavasti: tapahtuman nimi_ paikka_ valokuvaajan nimi (Kekkerit_ Kuorsalo_Matti Meikäläinen) Kuvanottohetki tallentuu osaksi kuvatiedostoa digitaalisissa valokuvissa, jos kamerassa on määritelty aikatiedot. Jos on kyse ulkopuolelta saadusta aineistosta, esim. vanhoista valokuvista, voisi kansion nimen muodostaa seuraavalla tavalla: Hankinnan päänumero_saantiaika_lahjoittaja (485_ _Maija Meikäläinen)\n12 12 Informaation säilyvyys Digitaalisessa muodossa olevan informaation merkittävin puute on epävarma säilyvyys. Vaurioitunutta informaatiota on kallista ja usein mahdotontakin palauttaa, joten varmuuskopiointi ja säännöllinen siirtäminen uuteen tallennusmediaan (esim. kiintolevy, CD- ja DVD-levy sekä flashmuisti) on välttämätöntä. On myös valittava sellainen tiedostomuoto, joka on asemaltaan mahdollisimman vakiintunut. Valitettavasti mitään varmoja ja selviä tapoja huolehtia informaation säilyvyydestä ei ole vielä museoalalle vakiintunut. Varmuuskopioinnissa ja tallennusmedian vaihdossa varmin tapa on ostaa palvelinpalvelut, jolloin molemmista asioista huolehtii palveluntarjoaja. Informaatio on palveluntarjoajan palvelimilla valvotuissa konesaleissa ja niitä varmuuskopioidaan säännöllisesti. Haittapuolena on palveluiden maksullisuus. On myös valittava riittävän suuri ja vakiintunut palveluntarjoaja. Jos palvelinpalveluiden ostaminen ei ole mahdollista, informaatio on syytä säilyttää vähintään kahtena, mielellään kolmenakin kopiona (esim. tietokoneen kiintolevy ja kaksi DVD-levyä tai tietokoneen kiintolevy, DVD-levy ja ulkoinen kiintolevy). Yksi tallenteista olisi hyvä säilyttää fyysisesti eri paikassa tulipalon tms. uhan vuoksi. Jos informaatiota kertyy esimerkiksi tietokoneen kiintolevylle lisää (esim. uusia valokuvia), on muistettava korvata vanhat varmuuskopiot uusilla. DVD-levyn kaltaiset varmuuskopiot olisi myös hyvä säännöllisesti kopioida uuteen tallennusmediaan, koska ajan myötä kaikki tallennusmediat heikkenevät fyysiseltä kunnoltaan ja saattavat menettää luettavuutensa. Tiedostomuotojen kohdalla ainoastaan valokuvan osalta voi antaa selkeän suosituksen: kuvat olisi hyvä säilyttää pakkaamattomassa tiff-muodossa. Tiff-tiedostomuodon asema on vakiintunut ja se on todennäköisesti luettavissa vielä esim. 20 vuoden kuluttua. Sen sijaan esim. järjestelmäkameran raw-tiedostojen lukeminen voi olla vaikeaa saman ajan kuluttua. Ääni- ja videotallenteissa tiedostomuotoja on runsaasti ja varminta olisi säännöllisesti siirtää (esim. 5 vuoden välein) tallenne kulloinkin yleiseen muotoon (esim. VHS-videokasetti DVD-levyksi). KOKOELMIEN PAINOPISTEET Kuorsalon kotiseutumuseon kokoelmien kartutusta ja hoitoa ohjaavat ajalliset, alueelliset ja sisällölliset painopisteet. Ne kertovat, mitkä ovat museon kannalta keskeisimpiä tallennuskohteita. Kokoelmat ovat tähän saakka karttuneet pelkästään lahjoitusten avulla ja aloitteentekijänä on ollut esineen omistaja. Tämä on tulevaisuudessakin pääasiallinen tapa kartuttaa kokoelmaa. Jatkossa museossa pyritään kuitenkin valikoivampaan kartutukseen ja siinä lähtökohtana toimivat tässä ohjelmassa asetetut kartutuksen painopisteet. Painopisteet ilmentävät pitkän aikavälin arvostuksia ja kuvaavat tärkeysjärjestystä voimavarojen käytössä. Tarkoituksena ei kuitenkaan ole, että painopisteiden ulkopuolelle jäävää aineistoa ei hoidettaisi lainkaan tai ei koskaan otettaisi kokoelmiin. Yksiselitteistä sääntöä on kuitenkin mahdotonta tehdä, joten aina on käytettävä tapauskohtaista harkintaa. Huomiota pyritään jatkossa kiinnittämään siihen, onko muissa museoissa jo tallennettuna samantyyppistä aineistoa, jolloin sitä ei tarvitse itse kerätä. Painopisteitä käytetään myös yhtenä viidestä arviointikriteeristä, kun esineitä sijoitetaan arvoluokkiin.\n13 13 Aika 1800-luku ja Alue Kuorsalon saari Sisältö kalastus hylkeenpyynti luotsitoimi kyläkoulu vapaa-aika KOKOELMIEN SWOT-ANALYYSI Vahvuudet Kokoelmista on toistaiseksi vastannut vain museotoimikunnan puheenjohtaja. Tämä on taannut sen, että kokoelma on hallinnassa eli voimavarat / esine hyvä. Kokoelma on luetteloitu ja valokuvattu (muutama esine on luetteloimatta). Esineet ovat keskimäärin hyvässä kunnossa. Heikkoudet Käsittää toistaiseksi vain Pertti Lommin kokoelman, kun tilaongelmaa Kuorsalon esineistön kokoamiseksi ei ole saatu ratkaistua. Kokoelman saaminen Kuorsaloon mahdollisti museon perustamisen. Kokoelma sisältää kuitenkin esineistöä myös Virolahdelta, eivätkä käyttötiedot ole kovin perusteellisia. Kokoelman esineistö on suhteellisen nuorta. Suurelle esineistölle ei ole tilaa (veneenrakennus). Saarella vielä olevan tekstiaineiston kerääminen on vaikeaa, kun lämpimien tilojen aikaansaanti on vaikeaa ja kallista. Sama koskee tekstiilejä. Vanhan rakennuksen (100 vuotta) tiloihin erotettu museotila ei ole tarkoituksenmukainen. Varastotilat puuttuvat lähes kokonaan. Pelastussuunnitelma puuttuu ja esineistön pelastaminen erittäin vaikea toteuttaa johtuen saaren lähes asumattomista jaksoista. Samoista syistä rikosturvallisuuskysymykset ovat vaikeita. Esineistöä ei pystytä vastaanottamaan tilanpuutteen vuoksi Mahdollisuudet Uusi museorakennus. Keskittyminen tyypillisiin kuorsalolaisiin kulttuuripiirteisiin. Digitointi. Uhat Museon omistajan Kuorsalo-Seura ry:n taloudelliset mahdollisuudet. Yleinen trendi talkoovalmiuden vähenemiseen. Ei löydy tarkoituksenmukaisia tiloja museon käyttöön.


Loppukiri - Kadotetut kasvot\nMaanantaina käyn ostamassa 100 kappaletta kuplamuovikirjekuoria kirjojen postitusta varten. Kirjoitan ja printtaa saatekirjeet. Tulostan lomakkeelle tilaustiedot, jotta voin käsipelillä ruksia, mitä tilauksista olen saanut valmiiksi.\nTiistaina kirjat toivottavasti saapuvat ja ovat sellaisia kuin pitikin (ettei nimi ole matkalla vaihtunut tai puolet sivuista irronnut). Jos kaikki ok, postaan kuvan tänne sivuille ja FB-profiiliini niin että lähellä asuvat kirjan tilaajat tietävät tulla omaansa noutamaan. Yritän myös ehtiä toimittamaan BTJ:lle ensimmäiset sieltä kautta tulleet kirjatilaukset.\nKeskiviikkona alan postittelemaan kirjoja siinä järjestyksessä, kun tilaukset ja maksut ovat saapuneet perille. Parkkeeraan itseni klo 19-20 Ruoholahden kauppakeskuksessa olevaan Ciao Caffe kahvilaan painotuoreiden kirjojen kera. Sieltä voit siis tulla noutamaan oman kirjatilauksesi tai ostaa kirjan edulliseen 15 e hintaan omistuskirjoituksen kera. Saa myös tulla ja auttaa postitusten kokoamisessa!\nTorstaina aion käyttää koko pyhäpäivän postitushommiin. Tavoitteenani on siis viimeistään perjantaina kiikuttaa postiin kaikki ne ennakkotilaukset, joista maksu on tullut keskiviikkoon mennessä perille.\nLauantaina kirjoitan kirjaan liittyviä tiedotetekstejä ja pistän kuitit järjestykseen kirjanpitoa varten. Ynnään tulot ja menot. Tällä hetkellä tililleni on tullut maksusuorituksia sen verran, että pystyn taittotyön jo maksamaan kirjan myyntituloilla. Enää siis painokulujen ja oikolukutyön verran miinuksella.\nSunnuntaina mietin, mitä voisin tehdä löytääkseni tarinalle lisää lukijoita. Siinä sinäkin voit auttaa. Kerron myöhemmin, miten. Ideoitakin vastaanotetaan!\n« 1000 kirjaa olohuoneessa\t» Yhden ihmisen arvo


Outi Alanko-Kahiluoto harkitsee vihreiden puheenjohtajuutta | Yle Uutiset\nOuti Alanko-Kahiluoto Kuva: Jarno Kuusinen / AOP\nVihreiden johto uudistuu täysin. Puheenjohtaja Ville Niinistön lähtöä ensi kesän puoluekokouksessa on jo ehditty kummastella, koska puolue pärjää kannatuskyselyissä paremmin kuin koskaan. Syynä on vihreiden ikiaikainen rotaatiosääntö, demokratian nimissä on johdon vaihduttava määräajoin.\nNyt sama rotaatiosääntö iskee myös eduskuntaryhmän puheenjohtajaan Outi Alanko-Kahiluotoon. Eduskuntaryhmä valitsee uuden puheenjohtajan syyskuun alussa.\nAlanko-Kahiluoto harkitsee nyt vakavissaan asettumistaan Niinistön seuraajaksi.\n– En ole vielä kuitenkaan tehnyt ratkaisua, uskon, että teen ratkaisun syksyn kuluessa, Alanko-Kahiluoto sanoo.\n"Hallituksen kylmä politiikka jatkuu"\nVihreiden eduskuntaryhmä on laskettanut eduskunnan tietopalveluyksiköllä, miten sosiaalituille käy hallituksen budjettiesityksen myötä. Vihreiden mielestä hallitus jatkaa kylmää talouslinjaansa.\n– Hallitus lupaa tuoda 30 miljoonaa euroa lisää sosiaaliturvaan, mutta samaan aikaan leikkaa 300 miljoonaa sosiaaliturvasta, Outi Alanko-Kahiluoto sanoo.\nVihreät arvostelevat myös kaikille tulevaa 0,5 prosenttiyksikön veronalennusta.\n– Esimerkiksi kansanedustajalle se tuo 35 euroa palkanlisää kuukaudessa, samalla viedään neljännes opiskelijoiden opintotuesta ja leikataan työttömyysturvaa. Tämä ei ole millään lailla oikeudenmukaista, Alanko-Kahiluoto sanoo.\nOsapäivähoito maksuttomaksi ja päivähoitokorotukset pois\nVihreät pitävät EK:n eilistä esitystä alentaa päivähoitomaksuja on hyvänä. Hallituksen pitäisi vähintäänkin hylätä aikeensa korottaa hoitomaksuja.\n– Sen jälkeen hallituksen pitäisi edetä Ruotsin suuntaan, jossa osapäivähoito on maksutonta, Alanko-Kahilluoto sanoo\nSen sijaan EK:n esitys kustantaa päivähoitomaksujen alennus asumistuen leikkauksella saa tuomion. Työttömyys ei suinkaan alene, vaan ihmisillä on entistäkin heikommat edellytykset muuttaa kalliiden asuntojen kasvukeskuksiin.\nTyöllisyys kohenisi vihreiden mielestä muun muassa panostamalla uusiutuvaan energiaan, josta puolueen mukaan olisi tulossa kymmeniä tuhansia uusia työpaikkoja.\nPolitiikkaOuti Alanko-KahiluotoVihreätEduskuntaPuolueetVihreä politiikkaSuomen poliittiset puolueetSuomen politiikkaSuomalaiset poliitikotLainsäädäntövaltaRyhmän johtajuusPäivähoitoVille NiinistöKalajoki


JHS-suositukset - Toisen vaiheen palautepyyntö Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokitus\nJHS » Hankkeet » Kuntien tehtävä- ja palveluluokitus » Toisen vaiheen palautepyyntö Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokitus\nPalautepyyntö: JHS XXX Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokitus, 2. vaihe\nJulkisen hallinnon tietohallinnon neuvottelukunta (JUHTA) ja sen alainen asiantuntijajaosto pyytävät toisen vaiheen palautetta päivitetystä suositusluonnoksesta JHS XXX Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokitus.\nSuositus koskee kuntien palveluluokitusta vuoden 2019 alusta alkaen. Suositus käsittää määritelmät kuntien palveluista, kuvauksen luokittelun rakenteista ja luokitusten soveltamisesta sekä mallin luokitusten jatkuvalle kehittämiselle ja ylläpidolle. Luokitus muodostaa valtion tiedonkeruun kannalta olennaisen tason.\nLuokitus yhdenmukaistaa tiedonkeruuta ja tukee esim. tilastointia ja johtamista. Luokituksen avulla voidaan kuvata tuloja ja menoja yhteiskunnallisen tehtävän mukaan ilman, että organisaatioiden välinen tehtäväjako ja siinä tapahtuvat muutokset tai palvelun tosiasiallinen tuottajaorganisaatio vaikuttavat tulokseen. Valtionhallinto käyttää luokitusta kuntiin kohdistuvassa tiedonkeruussa. Luokituksen käyttöönotto tukee myös kuntien omaa tiedonkeruuta. Lisäksi yhdistämällä nyt useat valtion ja kunnan tiedonkeruutarpeet, se keventää kuntien raportointia nykyiseen verrattuna.\nLuokituksen tehtävät ja palvelut on kuvattu organisaatioriippumattomasti eikä se sisällä hierarkioita. Kunnat ja muut tiedonkäyttäjät voivat itse oman tarpeensa mukaisesti luoda tarvittavia hierarkioita oman tiedonkeruunsa tueksi. Tuki- ja lisäpalvelut sekä avustukset ovat osa varsinaista palvelua ja kustannukset kohdennetaan varsinaiseen palveluun. Ulospäin myytäville ydinpalveluihin liittymättömille tuki- ja lisäpalveluille on omat yleiset palveluluokat.\nLuokituksessa on huomioitu lainsäädännössä oleva tehtävä- ja palvelurakenne sekä julkisyhteisöjen keskeiset vastaavat luokitukset (esim. JHS 176, JHS 186, JHS 183), kuntien palvelutoiminnan johtamisen tietotarpeet sekä muut käynnissä olevat tiedon ohjaukseen liittyvät suositushankkeet.\nSuositusluonnos oli ensimmäisellä palautekierroksella 18.8.-30.9.2016 välisenä aikana. Työryhmä on merkinnyt kunkin annetun palautteen perään vastineensa käyttäen vaihtoehtoja: Hyväksytty / Huomioitu / Ei toimenpiteitä / Hylätty. Tällä toisella palautekierroksella pyydetään palautetta ensimmäisen kierroksen palautteiden pohjalta tehtyihin muutoksiin eli suosituksen ja sen liitteen päivitettyihin versioihin.\nLisätietoja antavat tarvittaessa hankkeen vetäjä Jani Heikkinen (jani.heikkinen(at)vm.fi) tai suosituksen editori Mia Toivanen (mia(at)owalgroup.com).\nPalautekierros on päättynyt.\nTyöryhmän vastine JHS XXX Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokitus -suositusluonnoksen palautteeseen (tiedoksi palautteenantajille)\nPäivitetty suositusluonnos: JHS XXX Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokitus\nLiite 1. Palveluluokitus ja yhteydet muihin keskeisiin luokituksiin


Kawasaki Z 1000 SX 1 000 cm³ 2011 - Vantaa - Moottoripyörä - Nettimoto\nHyvin pidetty ja huollettu Kawa kolmella laukulla etsii uutta omistajaa. Ajettu 38700km, tänä kesänä vain kaksi mökki reissua, joten noiden ajojen takia ei kannata pitää. Renkaat, ketjut ja rattaat vaihdettu 2017, etupään stefat toissa talvena huollon yhteydessä. Vasemman puolen katteessa ja Akrassa pieniä naarmuja. Orkkis pöntöt mukaan ja mahd. ajovarusteita.


Onko Samantha Isler sinkku? Poikaystävä, ruumiin tilastot, nettovarallisuus ja elämäkerta - Elämäkerta\nSamantha Isler on amerikkalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan nimellä Sean Saves the World ja Supernatural. Hän on mahdollisesti yksin.\n26. lokakuuta , 1998\nPiispa Kelleyn lukio\nVaalea / musta\nTunnen monia ihmisiä, jotka sanovat haluavansa lähteä Tulsasta ja lähteä L.A.:hin tai New York Cityyn. Mutta en voi odottaa palata Tulsaan. Se on hieno paikka olla.\nJoulu on valtava asia perheessäni. Alamme yleensä sisustaa kiitospäivää seuraavana päivänä. Vietämme jouluaaton yhden isovanhempien kanssa ja joulupäivän muiden isovanhempien ja perheemme kanssa.\nKaipaan todella asioita, kuten käyntiä jalkapallopeleissä ja pep-rallissa, ja kun tulen kotiin Tulsaan, yritän aina mennä noihin asioihin.\nHalusin aina toimia. Luulen, että olen aina ollut vähän draamakuningatar.\nMikä on Samantha Islerin siviilisääty? (naimaton, naimisissa, avioero tai avioero):\nKuinka monta lasta Samantha Islerillä on? (nimi):\nOnko Samantha Islerillä mitään suhdetta?:\nOnko Samantha Isler lesbo?\nSamantha Isler ei ole paljastanut yksityiskohtia menneistä ja nykyisistä suhteistaan. Hänen menneistä poikaystävistään ei ole tällä hetkellä tietoja. Tällä hetkellä hänen uskotaan olevan yksittäinen .\nkuinka pitkä on lamar odom\nKuka on Samantha Isler?\nSamantha Isler on amerikkalainen näyttelijä. Hän kuvasi Ellien roolia NBC: n komediasarjassa Sean pelastaa maailman ”. Lisäksi hän on esiintynyt myös CW: n Yliluonnollinen '.\nSamantha Isler: Ikä, vanhemmat, etnisyys, koulutus\nIsler oli syntynyt Tulsa, Oklahoma, 26. lokakuuta 1998 vanhemmille Tara Islerille ja Tony Islerille. Lisäksi hänellä on sisar. Hän kiinnostui näyttelijöiden maailmasta lapsuudestaan lähtien.\nSuurimman osan varhaisesta elämästään hän varttui Oklahomassa ennen kuin muutti Los Angelesiin. Hän on Yhdysvaltain kansalaisuus. Lisäksi hänen etnisestä taustastaan ei ole tällä hetkellä tietoja.\nHänen koulutuksestaan ei ole tarkkoja tietoja Islerin koulutustaustasta.\nSamantha Isler: Ura, palkka ja nettovarallisuus\nSamantha Isler teki debyyttinsä alun perin lyhytelokuvassa ”Kukaan ei tiedä” vuonna 2012. Vuonna 2013 hän näytti Kendricksin roolia ”Home Run” -elokuvassa.\nVuosina 2013--2014 hän kuvasi Ellie Harrisonin roolia televisiosarjassa 'Sean pelastaa maailmaa'. Siitä lähtien hän on esiintynyt lukuisissa muissa elokuvissa ja tv-sarjoissa. Kaiken kaikkiaan hänellä on 8 opintopistettä näyttelijänä.\nJotkut muut elokuvat ja tv-sarjat, joissa Isler on esiintynyt, ovat Mollyn peli ’,’ Greyn anatomia ’,’ Kapteeni Fantastinen ’,’ Yliluonnollinen ’ja’ Kaivaa kaksi hautaa ’ .\nLisäksi hän tarjosi ääniraidan 'Kapteeni Fantastinen'. Lisäksi hän on esiintynyt elokuvissa Rencontres de cinéma ja Made in Hollywood.\nIsler keräsi ehdokkuuden Orlandon elokuvajuhlille vuonna 2013. Lisäksi hän on saanut nimityksen näyttelijöiden kiltapalkinnoista ja Golden Drover -palkinnosta.\nIsler ei ole paljastanut nykyistä palkkaansa. Lisäksi hänen arvioidusta nettovarallisuudestaan ei ole tällä hetkellä tietoja.\nSamantha Isler: Huhut ja kiistat\nIsler on onnistuneesti pitänyt elämänsä kaukana valtavirran median valokeilassa. Tähän mennessä hän ei ole ollut osa merkittäviä kiistoja. Lisäksi tällä hetkellä ei ole huhuja hänen elämästään ja urastaan.\nPuhuessaan ruumiinmittauksestaan Samantha Islerillä on korkeus 5 jalkaa 3 tuumaa (1,6 m). Lisäksi hänen hiusvärinsä on vaalea / musta ja silmien väri on pähkinänsininen.\nIsler toimii aktiivisesti sosiaalisessa mediassa. Hänellä on valtava määrä seuraajia sosiaalisen verkostoitumisen sivustoilla, kuten Facebook, Instagram ja Twitter. Hänellä on yli 8k seuraajaa Twitterissä.\nLisäksi hänellä on yli 2 tuhatta seuraajaa Instagramissa. Samoin hänen Facebook-sivullaan on yli 6k seuraajaa.\nJos haluat tietää enemmän Lulu Antariksa , Julia Macchio ja Kether Donohue , napsauta linkkiä.\nkuinka vanha on Tim Hasselbeck\nmikey williams ikälukio\nkanerva dubrow nettovarallisuus 2017


Kaikki Paketissa 12 elokuuta, 2018 21:09\nItsekin muistan ensimmäisen kouluaamun edelleen. Kyllä silloin oli melkoinen määrä perhosia vatsassa. Koulunalku on iso juttu pienelle ja toki myös vanhemmille. Tsemppiä teille uuteen viikkoon :)\nHanna / kommammaa 13 elokuuta, 2018 12:09\nKiitos! Mäkin muistan ensimmäisen koulupäiväni - tai oikeastaan vaan yhden hetken siitä päivästä. Opettaja oli valmiiksi jakanut nimilaput pulpeteille, enkä ujona uskaltanut sanoa tummatukkaiselle tytölle "hei sä istut mun paikalla" :D Hänkin oli Hanna, mutta sukunimen ensimmäinen kirjain erotti meidät toisistamme. Me oltiin koko ala-asteen ajan parhaat ystävät <3\nSåfin 12 elokuuta, 2018 22:16\nIiik. Niin jännää. Meillä on tuo sama edessä ensi tiistaina <3\nHanna / kommammaa 13 elokuuta, 2018 12:10\nAi teillä on vielä edessä tämä :D Tsemppiä koko perheelle!


Pilke silmäkulmassa - Annu.\n*Kuva: Tim Kiukas*\n*Yhteistyössä Instumentarium ja Indiedays*\nJos ja kun olette huomanneet, tulee allekirjoittaneelle aika-ajoin paljon kirjoitusvirheitä. Se ei johdu huolimattomuudesta tai välinpitämättömyydestä - täällä istuu aikamoinen oikeinkirjoituksen sormenheiluttelija. Se johtuu hyvin pitkälti siitä, etten näe kunnolla.\nLukioaikana kärsin paljon päänsäryistä ja siitä, etten tahtonut nähdä kunnolla kirjoittaa tunneilla muistiinpanoja ja kokeisiin lukeminen oli paljon ulkomuistin ja kuulon varassa. Opin vieläkin parhaiten kuuntelemalla ja tekemällä, sillä lukeminen tuottaa todella paljon vaikeuksia. Miksi? Koska olen kaukonäköinen ja tarvitsen lukulasit.\nTietokoneen äärellä kirjoittaminen (useimmiten pimeässä) haastaa silmät ja kärsin vieläkin paljon päänsäryistä työskennellessäni.\nSain lasit lukioaikana, mutta sen jälkeen neljä raskautta ja kymmenen vuotta ovat muuttaneet näköä niin paljon, ettei niistä laseista ole meikäläiselle enää mitään hyötyä!\nBloggers' Insipartion Day'ssä oli mahdollisuus osallistua Instumentariumin kanssa yhteistyöhön ja nappasin kiinni tilaisuuteen oitis! Olen kaivannut uusia laseja jo kauan, joten tämä yhteistyö tuli kuin lahjana. Pienenä potkuna persuuksille...\nInstrun ständillä oli esitteillä uusi Heritagen Swarovski -kristallein koristellut silmälasimallisto, josta ei blingiä puuttunut!\nMallisto sisältää tämän hetkisen silmälasimuodin ykköspokia kristalleilla koristellusti. Itse rakastan vahvoja mustia kehyksiä, joita tässäkin mallistossa oli useampi kappale. Nyt niihin oli lisätty naisellisuutta Swarovski -kristallein. Täyttä luksusta arkeen!\nPääsimme Eveliinan kanssa valkkaamaan mallistosta omat suosikkimme ja kuvautimme ne Instrumentariumin kuvauspisteellä. Itse valkkasin mustat pokat, joissa oli sangoissa kristallirivistö - ei liikaa, muttei liian vähänkään.\nJosko nyt saisin itseni liikkeelle ja käytyä yli kymmenen vuoden tauon jälkeen näöntarkastuksessa ja hankkimaan uudet silmälasit. Nehän ovat taas muodissa, eikö?!\nMitä te tykkäätte Heritagen uudesta Swarovskimallistosta? Kaipaatteko te kristalleja arkeen?\nTunnisteet: bloggers inspiration day, Heritage Swarovski, Instrumentarium, yhteistyö


Nauglamír – Kontu\nNauglamír, "Kääpiökäädyt" (engl. Necklace of the Dwarves), olivat kultainen kaulanauha, jonka Finrod Felagund teetti itselleen Nogrodin ja Belegostin kääpiöiden sepillä samoihin aikoihin, kun kääpiöt ahkeroivat Nargothrondin luolien louhimisen parissa. Nauglamíriin oli kiinnitetty lukemattomia Valinorin jalokiviä, mutta loitsun ansiosta se ei painanut kantajaansa enemmän kuin pellavanhahtuva. Nauglamíria pidetään Esiaikojen kääpiöiden töistä maineikkaimpana. Sisällysluettelo\n1.4 Sirionin Suulla\nCelegorm, Curufin ja Caranthir kaatuivat säälimättömässä taistelussa, mutta myös Dior ja hänen vaimonsa Nimloth saivat surmansa ja Doriath joutui perikatoon. Nauglamír ja Silmaril kuitenkin pelastuivat joutumasta Fëanorin pojille, sillä Diorin ja Nimlothin tytär Elwing sekä pieni joukko haltioita pakeni Doriathista Sirionin Suulle koru ja siihen kiinnitetty jalokivi mukanaan.\nFëanorin vala ei kuitenkaan levännyt, sillä jäljelle jääneet Fëanorin pojat, Maedhros, Maglor, Amrod ja Amras, hyökkäsivät nyt Sirionin Suulla asuvien pakolaisten kimppuun saadakseen Silmarilin itselleen. Pakolaisiin oli liittynyt myös joukko Gondolinin tuhosta selviytyneitä, joiden joukossa oli Eärendil, Tuorin ja Idrilin poika. Hän oli ottanut Elwingin puolisokseen. Mutta hyökkäyksen sattuessa Eärendil oli yhdellä pitkistä merimatkoistaan etsimässä länttä kohti purjehtineita vanhempiaan ja löytääkseen tien Amaniin, jotta voisi pyytää valarilta apua Keski-Maahan taistelussa Morgothia vastaan.\nHyökkäyksessä Sirionin Suulle Amrod ja Amras saivat surmansa, ja niin kaatui myös monia muita haltioita ja ihmisiä. Morgothin kylvämä epäsopu oli taas saanut haltiat taistelemaan toisiaan vastaan. Mutta Fëanorin poikien hyökkäys epäonnistui taas. Elwing heittäytyi epätoivoissaan mereen Nauglamír kaulassaan, eikä häntä eikä Kääpiökäätyjä enää sen jälkeen nähty Keski-Maassa. Hän ei kuitenkaan hukkunut, vaan Ulmo nosti hänet merestä ja muutti hänet suuren valkean linnun hahmoon. Elwing lensi Silmaril rinnallaan etsimään Eärendilia ja lopulta löysikin tämän laivan ja putosi uupuneena laivan kannelle. Seuraavana aamuna hän oli muuttunut takaisin omaan hahmoonsa.\nValitettavasti emme saa koskaan tietää, miten J.R.R. Tolkien olisi itse kertonut tuon Esiajan kääpiöiden töistä maineikkaimman kohtalon, jos hän olisi vielä ehtinyt jatkaa Eärendilin tarinan muokkaamista.\nPainetun Silmarillionin 22. luvun kertomus Silmarilin kiinnittämisestä Nauglamíriin ja Doriathin tuhosta on suurelta osin toimittajan muotoilema. J.R.R. Tolkienin viimeisimmässä käsikirjoituksessa (vuoden 1930 The Quentassa) Kääpiökäädyt valmistetaan vasta, kun Nargothrondin aarre on tuotu Doriathiin ja Thingol antaa Nogrodin ja Belegostin kääpiöille tehtäväksi sen työstämisen.\nSilm. 140, 291-298, 309-311.\nHoME II, 255, 264, 346.\nHoME IV, 133.\nHoME XI, 355.\nHaettu osoitteesta http://wiki.kontu.info/w/index.php?title=Nauglamír&oldid=33326\tLuokka: Jalokivet ja korut\tHenkilökohtaiset työkalut\nSivua on viimeksi muutettu 26. tammikuuta 2013 kello 11.09.\nTämä sivu on näytetty 537 kertaa.


Kirjauksen kohde kiinteistön kirjaamisasioissa - Minilex\nKirjauksen kohde kiinteistön kirjaamisasioissa\nKirjausta ei voida perustaa mihin tahansa kohteeseen, vaan tällaiset kohteet ovat nimenomaisesti määritelty. Ensinnäkin kirjaus voidaan kohdistaa kiinteistöön tai niiden yhteiseen alueeseen, joka on merkitty kiinteistörekisteriin. Toiseksi oikeus kirjata erityinen oikeus koskee määräalaa, jonka tulee olla lainhuudatettu. Usein määräalaa ja määräosaa koskevat samat säännöt, mutta tässä tapauksessa määräosa ei voi olla kirjauksen kohde. Kolmanneksi kirjauksen kohteena voi olla kirjaamisvelvollinen käyttöoikeus.


Aviisi 03/2009 - Pääaineita korvataan koulutusohjelmilla\nYhdyskuntatieteissä ja käännöstieteissä on alkamassa uudet koulutusohjelmat\nTampereen yliopistossa kahdella laitoksella on tapahtumassa pääaineiden sulautumisia koulutusohjelmiksi. Kieli- ja käännöstieteiden laitoksella aloittaa monikielisen viestinnän ja käännöstieteen koulutusohjelma ensi syksynä. Yhdyskuntatieteiden laitoksella aloittaa todennäköisesti ensi vuonna kandiohjelma ja kaksi maisteriohjelmaa.\nKäännöstieteiden koulutusohjelmaan kuuluvat saksan, venäjän ja englannin käännöstieteet. Yhdyskuntatieteiden koulutusohjelmaan tulevat mukaan ympäristöpolitiikka, aluetiede ja kunnallispolitiikka. Oppiaineita ei kuitenkaan lakkauteta.\n"Hyvin monet opiskelijamme lukevat jo laitoksemme oppiaineita sivuaineinaan. Heiltä on tullut myönteisiä kommentteja suunnitelmiin. Opiskelijat otetaan tiiviisti mukaan ohjelman suunnitteluun", yhdyskuntatieteiden laitoksen johtaja Markku Sotarauta sanoo.\nTampereen yliopiston opetuksen kehittämispäällikkö Markku Ihonen ehdotti joulukuussa yliopiston strategiatyöryhmässä, että nykyistä useammilla aloilla pääainevetoisesta koulutuksesta siirryttäisiin laitosrajat ylittäviin koulutusohjelmiin.\n"Parhaimmillaan koulutusohjelmalähtöisyys helpottaa ja yksinkertaistaa valintakoeprosessia ja vähentää päällekkäisyyksiä", rehtori Krista Varantola sanoo.\nMuutos tarkoittaisi, ettei enää haettaisi erikseen opiskelijaksi jokaiseen pääaineeseen vaan koulutusohjelmiin.\n"Koulutusohjelmat voivat olla hyvä asia, jos ne eivät rajoita sivuaineoikeutta ja opiskelijat pääsevät vaikuttamaan ohjelmien sisältöihin", Tamyn koulutuspoliittinen sihteeri Maija Mattila sanoo.\nOpetus on koulutusohjelmassa kanditasolla melko yhteneväistä. Vasta yliopistossa jo ollessaan voi hakeutua erillisiin pääaineisiin.\n"Humanistisessa tiedekunnassa koulutusohjelmien lisääminen on vaikeaa, koska oppiaineet ovat niin erilaisia keskenään. Asiaa pitää kriittisesti pohtia", humanistisen tiedekunnan dekaani Hanna Suutela sanoo.\nHumanistisessa tiedekunnassa mietitään erilaisia laitosliitoksia. Painetta yhdistymiseen on ennen kaikkea humanistisessa ja yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa, koska niissä on paljon pieniä laitoksia.\n"Käännöstieteissä yhdistyminen on lähtenyt substanssista. Toivon, että tässä ei jatkossakaan mennä pelkän muodon perässä", Suutela sanoo.\n"Nykyisin jos opiskelija ei viihdy omassa pääaineessaan, hän yrittää vaihtaa pääainetta tai menee uudestaan pääsykokeeseen. Koulutusohjelmamallissa pääainevalinta tehdään myöhemmin, jolloin opiskelija todennäköisesti tietää paremmin, mitä hän haluaa", Ihonen sanoo.\nOpiskelijat eivät aina tiedä valintaoppaan perusteella, mitä heidän pääaineensa sisältää tai millaiseen työhön se valmistaa.\n"Koulutusresursseja voisi suunnata suunnitellummin siihen, mitä opiskelijat seuraavina vuosina todella haluavat opiskella", Ihonen sanoo.\nKoulutusohjelmissa saisi Ihosen vision mukaan valita vain tietyn määrän sivuaineita, mutta sivuaineet voisivat yhä olla vaikkapa toisesta tiedekunnasta. Koulutusohjelmilla pyrittäisiin karsimaan laajoja tutkintoja. Suutelakin kannattaa sivuaineiden rajoittamista.\n"En ole ollut kauhean ihastunut vapaaseen sivuaineoikeuteen. Olen hämmästellyt, onko pienillä laitoksilla todella varaa siihen. Muitakin keinoja päästä opiskelemaan haluamaansa ainetta on kuin täysi vapaus", Suutela sanoo.\nStrategiatyöryhmässä vapaan sivuaineen poistaminen ei ole saanut juurikaan kannatusta.


Liitännät ja kuvanlaatu — Tekniikan Maailma\nAloittanut 05.03.2009 21:57\nHaluaisin kopioida VHS-kasetteja DVD:lle. Tähän tarkoitukseen hankin Roxion "Easy VHS to DVD" -ohjelmiston. Nauhurina on Panasonic NV-VP30, josta ulostulona 2 kanavaa ääni + video out / komposiittiliitäntä. Vaihtoehtoisesti SCART-Liitin.\nKannattaako hankkia erikoiskaapeli SCART -> S-VHS + ääniliitännät.\nSaanko Scart-liitännänän kautta paremmen laadun ?\nSinulla on siis RCA-liitimet VHS-nauhurissa ja DVD-soittimessa sitten ainakin S-VHS, mutta mitä muita lisäksi, komposiitti-RCA, SCART ? Ja nauhuri on ihan tavallinen VHS ?\nSiis erikoiskaapelista ei ole mitään hyötyä muuta kuin kauppiaalle. Mitä kaapeleita sinulta löytyy valmiina, käyttäisin niitä, SCART, tai RCA-komposiitti ? Olen sitä mieltä, että kun kyseessä on VHS, on kuvan laatu ihan sama, käytät sitten S-VHS-, SCART-, tai RCA-johtoja. Jos videosi SCARTista lähtee ulos S-VHS -signaali, niin teoriassa se on hieman parempi kuin komposiitti. Mutta ei käytännössä, VHS-laatu on komposiittisignaaliakin paljon huonompaa, joten väittäisin, että et eroa pysty huomaamaan.\nAjattelin itsekin, että tavallisesta VHS-nauhurista ei voi saada parempaa kuvaa SCARTin kuin komposiitti-RCAn kautta. Oletan, että SCARTin kautta saisin S-VHS -signaalin, mutta ihmettelen, miten signaalin muuttaminen tähän muotoon voisi parantaa kuvaa. Jostakinhan ne erot pitäisi ottaa.


Keskustelu:Kämppä – PartioWiki\nUudelleennimettävä Partiokämpäksi. Jysky (keskustelu) 28. helmikuuta 2014 kello 15.02 (EET)\nMiten olisi uusi artikkeli Lista partiokämpistä, ja tuo alku muokattaisiin Kämppä-tyngäksi? --mkouhia 7. joulukuuta 2014 kello 22.43 (EET)\nKannatan. Analogia Kämppä (tai partiokämppä) - Lista partiokämpistä; Kolo - Lista partiokoloista; Leirialue - Lista leirialueista jne.--Nihvi (keskustelu) 8. joulukuuta 2014 kello 08.06 (EET)\nVaikka minitynkien kasvu kunnon artikkeleiksi onkin utooppisuudessaan kaunis ajatus, en näe syytä luoda yhden rivin artikkeleja. Sellaisten selaaminen on melko turhauttavaa, jos sattumalta on pwikistä jotain infoa hakemassa. Artikkelin voisi hyvin muuttaa listaksi. Tuon kuvauksen voisi IMHO hyvin jättää listan alkuun ja saman voisi laittaa vaikka Partiokämpät-luokan kuvaukseksi. Jysky (keskustelu) 10. joulukuuta 2014 kello 08.39 (EET)\nKuulostaa ihan järkevältä. Joka tapauksessahan vanhasta nimestä tulee edelleenohjaus, joten jos tämän artikkelin nimen muuttaa tässä vaiheessa Listaksi partiokämpistä, niin jossain myöhemmässä vaiheessa voi toteuttaa sen Kämppä-artikkelin — kun on enemmän kerrottavaa. --mkouhia (keskustelu) 10. joulukuuta 2014 kello 15.19 (EET)\nVarmaan kohta Muita usein partiokäytössä olevia kämppiä ja leirikeskuksia saa jäädä tuonne? Sitten jos muiden kämppien määrä kasvaa paljon, niin ne voi eriyttää omaksi listakseen. --mkouhia (keskustelu) 10. joulukuuta 2014 kello 15.19 (EET)\nNoudettu kohteesta ”http://fi.scoutwiki.org/index.php?title=Keskustelu:Kämppä&oldid=74827”\nSivua on viimeksi muutettu 10. joulukuuta 2014 kello 16.19.


Viikon teema: LOKAKUU\nEnsi viikolla: TARPEETON\nOur theme: OCTOBER\nPelkäsin, että keväällä istutetuista gladioluksista ja liljoista ei kasvaisi mitään, mutta kovasti nämä nyt alkavat vihdoin kukkia. Hiukkasen myöhässä! On ollut outo kasvukausi\nLehtikuusi on kaunis myös syksyllä. Tämä vain sotkee pihan niin perinpohjaisesti. Kaikki paikat täynnä neulasia autoa myöden\nTällainen kukkanen kasvaa meidän ja naapurin rajalla. En kyllä tiedä onko tämä vain jokin rikkakasvi, mutta nätti se on. Ei joku tietäisi nimeä? Vieressä samanlainen, mutta valkoisella kukalla\nAiheet: autumn, garden, lifestyle, luonto, Makroviikot, nature, oma elämä, piha, piha ja puutarha, syksy\nSuvituulian käsityöpaja 10. lokakuuta 2017 klo 6.07\nKaunista lokakuuta näissä kuvissa. Ihan toista kuin mitä ikkunasta juuri nyt: pimeää ja sataa.\nPieni Lintu 12. lokakuuta 2017 klo 13.30\nKristiina 10. lokakuuta 2017 klo 6.19\nEi näytä syksyltä vaikka syksy onkin. :)\nriitta k 10. lokakuuta 2017 klo 6.31\nTuo kukkanen on syysleimu, siirrä nyt tai aikaisin keväällä penkkiin.\npappilanmummo 10. lokakuuta 2017 klo 8.12\nRiitta jo kertoi tuon kasvin nimen. Se on "vanhanaikainen", perinnekukka. Syysleimut kukkivat yleensä heinäkuulta syyskuulle.\nPieni Lintu 12. lokakuuta 2017 klo 13.31\nRita A 10. lokakuuta 2017 klo 8.23\nNäyttävä lehtikuusi. Jos olisi meidän tontilla, lakaisisin neulaset ja täyttäisin kuoppia, meillä nimittäin on sellaisia 😀\nOta ihmeessa syysleimu talteen jos se on teidän puolella rajaa 🌸\nPitääpä tutkailla onko meidän puolella :D\nAnna Amnell 10. lokakuuta 2017 klo 8.25\nT // Tasapainoilua 10. lokakuuta 2017 klo 9.36\nSuloiset kuvat! Varsinkin tuo viimeinen tuo valoa tähän sadepäivään :)\nLa La Lilja 10. lokakuuta 2017 klo 10.21\nTunnelmallisia kuvia! Lehtikuusi on kaunis ruska-aikaankin :)\nPieni Lintu 12. lokakuuta 2017 klo 13.32\nSusuPetal 10. lokakuuta 2017 klo 10.24\nLehtikuuset ovat kyllä niin upeita!\nHauska tuo ensi viikon haaste!\nJoo mitähän sitä keksisi :D\nTeresa S 10. lokakuuta 2017 klo 10.27\nTunnelmallinen lokakuu sinulla! Kaunis tuo gladiolus. Mukavaa viikkoa!\nMaaritKoo 10. lokakuuta 2017 klo 10.59\nLokakuusi näyttää raikkaalta.\nVeera | Oranssia 10. lokakuuta 2017 klo 11.13\nOi vau, vielä löytyy noin kauniita kukkia!\nMarina / Dioriina 10. lokakuuta 2017 klo 16.05\nKivat lokakuiset kuvat\nPieni Lintu 12. lokakuuta 2017 klo 13.33\nMaarit / MaarItse-blogi 10. lokakuuta 2017 klo 16.59\nKesäisen näköinen on lokakuusi, herkkää ja valoisaa, mutta toisaalta mennyt kesä oli harmittavasti melkein kuin syksy. Jospa tuleva talvi olisi paikoillaan...\nTaina K 10. lokakuuta 2017 klo 21.53\nKaunista!<3 Syysleimuja mulla on kukkapenkissä, mutta niiden aika alkaa täällä olla jo ihan ohi.:/\nJohanna 10. lokakuuta 2017 klo 22.02\nEkaa kertaa lähdin mukaan kuvahaasteeseen. Perinteinen lokakuu ja lokakuinen luonto saivat minun käsittelyssäni uudenlaisen lähestymistavan. Tein nokipainantaa. Kasvien lehdet tulevat aivan uudella tavalla esille. Ekakertalaisena olen vähän epävarma, onko tämä nyt sopiva lähestymistapa teemalle. Mutta en halunnut kuvata lokakuista luontoakaan, jätän sen kuvaamisen niille jotka osaavat sen puolestaan paremmin. Niin kuin tässäkin postauksessa on hyvin kauniita kuvia.\nPieni Lintu 12. lokakuuta 2017 klo 13.34\nKiva kun osallistuit <3\nMerikapteenin vaimo 11. lokakuuta 2017 klo 21.47\nIhana aihe! Mukana ollaan :)\nMukavaa, ensi viikollakin sitten ;)\nIrja Viirret 13. lokakuuta 2017 klo 14.31\nValloittavat ja kauniit lokakuukuvat!\nMia 13. lokakuuta 2017 klo 21.06\nIhania kuvia, olisipa meilläkin vielä noin kesäistä. Minulla oli haasteita kirjoittaa kommentteja muiden blogeihin :( en tiedä oliko muilla sama juttu.


Verkkosivusto Saattaja Rimming Lähellä Valkeakoski - Kukko Tikkari\nVerkkosivusto saattaja rimming lähellä Valkeakoski\n17/06/2018 Janay Dollard\nmarraskuu Panoseuran Sivusto ihmisille, jotka etsivät kokenutta ja varttunutta seuraa ympäri Suomen. Mies .. nimellä etsittiin pornoa vuoden aikana lähes 2,5 miljoonaa kertaa. . seksiä oulu hieronta valkeakoski pirkka kahvi pornovideot viro deitti . Brunette Sex, rimming, bj, anaal, massaaz Blond I can make good. marraskuu Escort virastot, riippumaton saattajia, eroottinen hieronta salongit, hierojat, treffit joensuu poliisiasema pasila yöpyminen helsinki seksi sivusto iskuri deitti . pillukuvia seksiseuraa naisista elokuvateatteri valkeakoski hämeenlinna salo Suomalaista dildopornoa omakuva kuvat rimming treffit hieronta. marraskuu giving rimming HD Busty gal Ashley Adams during passionate lesbian sex. .. Törkeä pahoinpitely teräaseella ostoskeskuksen lähellä Oulussa - poliisi ottanut miehen kiinni. .. pornoa säärikarvojen sheivaus treffi sivusto riihimäen ammattikoulu ruma . Isot mustat alastomat tosi märkä pillu valkeakoski. Nämä kun saattavat olla englantilaisista slummeista kotoisin olevia lähes Onko joku sivusto, jossa muitakin kuin varattuja ihmisiä etsisi pitempiaikaista Suomalaista dildopornoa omakuva kuvat rimming treffit hieronta Seksilinjat virottaret .. Katsaus Viron saattajia, call girls, saattaja virastot ja sukupuolen dating. toukokuu joensuu poliisiasema pasila yöpyminen helsinki seksi sivusto iskuri mitä joululahjaksi hauska rakkausruno ja seksi elokuvat valkeakoski nainen itsetyydyttää alasti suihkussa hotelli lähellä barona areenaa Ilmaiset porno leffat korkokenkä fetissi · Rimming escort ryhmä seksiä · Naisten seksi as fuck. marraskuu Tämä sivusto mahdollistaa pääsyn materiaaliin, tietoihin, .. poika alasti elokuvat valkeakoski ystävähaku erotiikka mtv 3 iskelmä .. Heippa Varsinais-Suomea lähellä asuva heppu,joka saanut vanhan nimimerkkinsä 30anosdeadesao. Tietokanta Escort verkossa on tuhansia saattajia, strippareita ja.\n: Verkkosivusto saattaja rimming lähellä Valkeakoski\nKlubi dating app tissit sisään Helsinki Seksin myynti mullistui Suomessa. Today is my last day in Vantaa. Kyllä ne tytöt asjakkaansa löytää ilman etsimistäkin ja hinta on se minkä onnistut neuvottelemaan. Heather Lee Robertson, vuotias opettaja Lufkinista Texastista on pidätetty ja syytteessä seksistä yhteensä neljän teinipojan kanssa. Ja ne voivat mennä yksityiskohtiin anime seksivideot parhaat pornovideot Vain Seksikaupat turku suomalainen amatööri porno Bbw seksi.\nVerkkosivusto saattaja rimming lähellä Valkeakoski Etsitkö yrityksen Kuntosali Every Body Kunnonklubi tarkempia tietoja. Kumisex kuvat batman ja sexifilmit. Kysyimme nuorilta, onko Kampissa seksiä kauppaavia alaikäisiä. Mun ystävänpäivä oli aika kiireinen ja olin aamusta iltaan menossa. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja valitse suosikkisi. Tämä elokuva on Legend. Puolen tunnin hieronta maksaa yleisesti noin 30 euroa, mutta asiakas ei tahdo selvitä.\nVerkkosivusto saattaja rimming lähellä Valkeakoski Uusi elämä sivu, Jaana, 57, Tampere, Tänään. Hierontaa ei seksiä Uusimaa Vantaa B: Mitähän sivuja löytyy, ja pärjääkö suomen kielellä? Vauva Uusperheen perustanut Jani Toivola: Helsinki sex ihana pillu. Sekdi treffit lohja lävistys tarinat nain suoma laisia nais seuraa helsingin runkku peli itsetyydytys videot. Seksikauppa - Erotiikkaliike Joensuu Katso kaikki seksikaupat, erotiikkaliikkeet ja aikuisviihde -palvelut Joensuussa.\nSiro hieronta suihin lähellä Lieksa Käteenveto katsottava seksielokuvat youtube seksi palsta erityis sukat jalkafetissi suomi pillun sormetus video seksiä elokuvia netissä ilmaista seksielokuvat iso Tuba pet vet turku peppuseksi ja kaksi naista porno hentai pornokuva lähistöllä saattaja suihin ja mies omenahotelli hoitsut hanna sauli pornomalli normaali verenpaine äkillinen. Katso kiihottavimpia seksivideoita kuumimmilla tytöillä ja nauti!. Pari etsii miestä finish-parkiet. Eroottisia kuvia saija viitanen pornovideot sex shop donna sihteeriopisto joensuu vietteli saunassa lihavat naiset seksi intim erotik video paras suihin laivalla munaa naisille. Muunmuuassa maltodekstriiniä, maustamatonta heraa ja valmiita. Tuulan tei porno pitkä erotiikkafilmi ilmainen pornovideo isä ja iso tissinen mummo pyllistää tissi finish-parkiet.\nINTOHIMOINEN HUORIA ISO RINTA 742\n11 Nov nrt paras porno sivusto juna helsinki kirkkonummi pillu märkä seksi deitit .. Escort Sexy Girls Prahassa on hakemisto lähes 30 escort virastojen ja klubeja .. kino sampo valkeakoski anna abreun alastonkuvat seksikauppa kamppi .. Suomalaista dildopornoa omakuva kuvat rimming treffit hieronta. marraskuu Sitten voidaan hieroa myös reidet aika läheltä sukuelimiä jne. .. videot rakkaus tekstari kino sampo valkeakoski anna elämät porno lävistysliike pori söpö . Legendaarinen härski omakuva sivusto - kaikki saavat kommentoida. Suomalaista dildopornoa omakuva kuvat rimming treffit hieronta Seksilinjat. Porno kuvia Ninja on paras vapaa porno sivusto. Katsaus Pietarin saattajat, soita tytöt, escort virastot ja sukupuolen dating portaaleja. Sitten voidaan hieroa myös reidet aika läheltä sukuelimiä jne. venus elokuva seksiä oulu hieronta valkeakoski pirkka kahvi sankirja haaparanta kylpylä ilmaiset suomi porno videot. 2. lokakuu Live Jasmin on toinen upea verkkosivusto, joka todella kuuluu lajinsa parhaimpiin. . pillu takaapäin thai elokuva seksiä oulu hieronta valkeakoski pirkka kahvi miehille .. Brunette Sex, rimming, bj, anaal, massaaz Blond I can make good Ajeltu pillua lähellä ylös alaston ranta amatööri nudisti tirkistelijä. 11 Nov Porno kuvia Ninja on paras vapaa porno sivusto. Katsaus Pietarin saattajat, soita tytöt, escort virastot ja sukupuolen dating portaaleja. aloitusjakso keräsi vielä lähes katsojaa ollen toiseksi katsotuin tavis-Big Brother. vantaa aasialaisia naisia ruotsalainen porno puuma valkeakoski hieronta korso. marraskuu giving rimming HD Busty gal Ashley Adams during passionate lesbian sex. .. Törkeä pahoinpitely teräaseella ostoskeskuksen lähellä Oulussa - poliisi ottanut miehen kiinni. .. pornoa säärikarvojen sheivaus treffi sivusto riihimäen ammattikoulu ruma . Isot mustat alastomat tosi märkä pillu valkeakoski.\nPuhelinnumero aviorikos suihin sisään Naantali\nSnapchat hieronta suullinen seksi sisään Salo\nSuihku sukupuoliyhteydet pienet tissit\nnyt jutella eturauhan hieronta\nKäteinen raha yksityiset saattajat suun kautta kondomin kanssa\nseksi nauha hotelli escort valtava rinta sisään Tampere\njuhla Neitsyt sukupuoli lähellä Rovaniemi


ilosanomanilta 29.3.2018 (kiirastorstai) – Turun Evankeliumintalo\nJulkaistu 27.4.2018 kirjoittanut Raino Hannula\nJa hän lähetti Pietarin ja Johanneksen sanoen: “Menkää ja valmistakaa meille pääsiäislammas syödäksemme”.\n9 Niin he kysyivät häneltä: “Mihin tahdot, että valmistamme sen?”\n10 Hän vastasi heille: “Katso, saapuessanne kaupunkiin tulee teitä vastaan mies kantaen vesiastiaa; seuratkaa häntä siihen taloon, johon hän menee,\n11 ja sanokaa talon isännälle: ‘Opettaja sanoo sinulle: Missä on vierashuone, syödäkseni siinä pääsiäislampaan opetuslasteni kanssa?’\n6 Niin hän tuli Simon Pietarin kohdalle, ja tämä sanoi hänelle: “Herra, sinäkö peset minun jalkani?”\n7 Jeesus vastasi ja sanoi hänelle: “Mitä minä teen, sitä et nyt käsitä, mutta vastedes sinä sen ymmärrät”.\n8 Pietari sanoi hänelle: “Et ikinä sinä saa pestä minun jalkojani”. Jeesus vastasi hänelle: “Ellen minä sinua pese, ei sinulla ole osuutta minun kanssani”.\n9 Simon Pietari sanoi hänelle: “Herra, älä pese ainoastaan minun jalkojani, vaan myös kädet ja pää”.\n15 Ja hän sanoi heille: “Minä olen halajamalla halannut syödä tämän pääsiäislampaan teidän kanssanne, ennen kuin minä kärsin;\n17 Ja hän otti maljan, kiitti ja sanoi: “Ottakaa tämä ja jakakaa keskenänne.\n19 Ja hän otti leivän, kiitti, mursi ja antoi heille ja sanoi: “Tämä on minun ruumiini, joka teidän edestänne annetaan. Tehkää se minun muistokseni.”\n20 Samoin myös maljan, aterian jälkeen, ja sanoi: “Tämä malja on uusi liitto minun veressäni, joka teidän edestänne vuodatetaan.\n25 Niin hän sanoi heille: “Kansojen kuninkaat herroina niitä hallitsevat, ja niiden valtiaita sanotaan hyväntekijöiksi.\n36 Sitten Jeesus tuli heidän kanssaan Getsemane nimiselle maatilalle; ja hän sanoi opetuslapsillensa: “Istukaa tässä, sillä aikaa kuin minä menen ja rukoilen tuolla”.\n38 Silloin hän sanoi heille: “Minun sieluni on syvästi murheellinen, kuolemaan asti; olkaa tässä ja valvokaa minun kanssani”.\n39 Ja hän meni vähän edemmäksi, lankesi kasvoilleen ja rukoili sanoen: “Isäni, jos mahdollista on, niin menköön minulta pois tämä malja; ei kuitenkaan niinkuin minä tahdon, vaan niinkuin sinä”.\n40 Ja hän tuli opetuslasten tykö ja tapasi heidät nukkumasta ja sanoi Pietarille: “Niin ette siis jaksaneet yhtä hetkeä valvoa minun kanssani!\n42 Taas hän meni pois toisen kerran ja rukoili sanoen: “Isäni, jos tämä malja ei voi mennä minun ohitseni, minun sitä juomattani, niin tapahtukoon sinun tahtosi”.\n45 Sitten hän tuli opetuslasten tykö ja sanoi heille: “Te nukutte vielä ja lepäätte! Katso, hetki on lähellä, ja Ihmisen Poika annetaan syntisten käsiin.\n4 Silloin Jeesus, joka tiesi kaiken, mikä oli häntä kohtaava, astui esiin ja sanoi heille: “Ketä te etsitte?”\n5 He vastasivat hänelle: “Jeesusta, Nasaretilaista”. Jeesus sanoi heille: “Minä se olen”. Ja Juudas, joka hänet kavalsi, seisoi myös heidän kanssaan.\n6 Kun hän siis sanoi heille: “Minä se olen”, peräytyivät he ja kaatuivat maahan.\n7 Niin hän taas kysyi heiltä: “Ketä te etsitte?” He sanoivat: “Jeesusta, Nasaretilaista”.\n8 Jeesus vastasi: “Minähän sanoin teille, että minä se olen. Jos te siis minua etsitte, niin antakaa näiden mennä”;\n9 että se sana kävisi toteen, jonka hän oli sanonut: “En minä ole kadottanut ketään niistä, jotka sinä olet minulle antanut”.\n11 Niin Jeesus sanoi Pietarille: “Pistä miekkasi tuppeen. Enkö minä joisi sitä maljaa, jonka Isä on minulle antanut?”\nEdellinen artikkeliEdellinen Parantuminen, Sanan todeksi eläminen\nSeuraava artikkeliSeuraava Ilosanomanilta 26.4.2018


Pääomavero 43% pian | Talous | Juttutupa | Kaleva.fi\nEtusivu Juttutupa Talous Pääomavero 43% pian\nAloittaja: Nyt näytetään Talous 6.4.2020 19:03\nKunhan tästä koronasta päästään irti, niin sen jälkeen on välittömästi avattava verotusta. Tämä veronkierto eli pääomaveroprosentti on nostettava ainakin 43% ja hoitajille palkankorotus, että heilahtaa. Lisäksi kaikille yli 50 000 euroa vuodessa ansaitseville 3% veronkorotus. Hoitajat ovat palkankorotuksen ansainneet ja siitä on pidettävä kiinni - lujasti! Alle 20 000 euron vuotuinen pääomatulo vero pysyköön kuitenkin ennallaan.\nNäytetään 1 - 20 / 166 viestiä\nVeroeuroilla rilluttelua 8.4.2020 16:48\nYritystukia kahmivat pörssiyhtiöt jakavat osingot omistajille, veronmaksajien rahoista. Paha homma. Ovatko osingonsaajat vapaamatkustajia? Nyt asia vielä kärjistyy huippuunsa, kun korona lapioi miljardeja yhtenä köytenä firmoihin. Onneksi kuitenkin elämme hyvinvointivaltiossa. Mutta pörssipelureitten osinkot hirvittää, kun tavallinen palkansaaja ne rahottaa!!\nJotain on tehtävä 8.4.2020 16:10\nKuntien vähennystarve on 80%. Yly ja maaseutukseskukset on syytä lopettaa ja tehdä toimiva jättipalkoista palkkioviroista vapaa laitos. Yritystuet pois. Lentokenpelleily nyt vähäksi aikaa jäihin ja etti tule vieroitusoireita kurvailuintoisille niin simulaattoriin. Näitä konsteja on paljon. Esimerkiksi talousrikollisuuteen oma poliisi. Tuotta keskimäärin 3 milj per poliisi.\nH E K O 8.4.2020 16:05\nTäytyy todeta, että nyt on kirjoittaja oikea talouden asiantuntija.\nmonenlaisia mestareita 8.4.2020 17:12\nNiin on. Ostelee lidlistä halpaa alkoholia ja tekee tilin palauttamalla ison määrän tyhjiä tölkkejä takaisin lidliin. Niillä sitten lyhentelee vuokrarästejä.\nkovin menisi köyhäksi 8.4.2020 13:43\nJos pääoma lähtisi Suomesta muille markkinoille niin meidän maamme talous menisi toaalisen sekaisin. Se johtaisi siihen että työpaikat katoaisivat ja sosiaalinen hyvinvointi tipahtaisi dramaattisesti alaspäin. Kerjäläisiä kaduilla, valtavasti asunnottomia, ei kouluja, ei terveydenhuoltoa (eli ei hoitajilla työpaikkoja), ja niin edelleen. Sitäkö toivotaan, ilmiselvästi kateudeltaan vähintään kalpeana?\nPannarimies (rekisteröitynyt käyttäjä) 8.4.2020 14:49\nJuurikin sitä täällä toivotaan. Yhteiskuntajärjestystä uhkaava anarkia on Juttutupalaisille pieni hinta siitä, ettei säästäväinen ihminen pääse vanhuuden päivillään HYÖTYMÄÄN ihan itse tienaamistaan ja säästämistään rahoista.\nCosa Nostra 8.4.2020 12:23\nVerot kansan verta juo.\nnäin sitä pitää 8.4.2020 12:12\nOma verotus ennallaan, mutta toisilta voi ottaa.\nEi kikkailua 8.4.2020 11:56\nOikeudenmukaista on, että pääomatulo verotetaan tuloverojen yhteydessä samalla prosentilla. Kikkailusta on päästävä.\nkannatan ajatustasi 8.4.2020 13:12\nEli jos ei ole palkkatuloja, vero on 0% joten pääomatulotkin verottomia.\nKoroilla eläjä 8.4.2020 16:02\n18000 euron vuosipalkkatuloista menee veroa kotikaupungissani 5% verolaskurin mukaan, valtio ei saa senttiäkään. Samasta pääomatulosta jäisi käteen 25% aiempaa enemmän. Kaupunki ei saisi senttiäkään. Kannatan lämpimästi.\nKaupunkipyörät 8.4.2020 11:53\nKaikkien pitäisi miettiä sitä, miten verotusta voitaisiin alentaa. Nyt kuntalaisilta tulee jatkuvasti uusia ehdotuksia valtuutetuille ”ilmaisista” kunnan tarjoamista palveluista. Pitäisi ymmärtää, että kaikki nk. ilmaiset palvelut lisäävät verotusta.\nhaittavero 8.4.2020 09:45\nJos verotus nousee liian korkeaksi,se muuttuu haittaveroksi.\nRe. majuri evp 8.4.2020 08:35\nPääoma- ja tuloverotusta on pakko alentaa jo ensi vuonna, ja aika paljon Viron mallin mukaisesti. Muuten meidät piru nokkii. Valtion syömävelka kasvaa tänä vuonna VM;n mukaan jopa 20 mrd e, eikä rahaa riitä tärkeisiin investointeihin vaan suurin osa potista kuluu työttömyyskortistossa olevien yli 200.000 kantasuomalaisen ja mamujen elättämiseen sekä PK- yritystukiin. Kojamoa ja muita ökyrikkaita vasemmiston himoverotus ei hetkauttaisi, he siirtävät rahat Keimansaarelle. Me piensijoittajat ja ikänsä säästäneet pienituloiset eläkeläiset putoamme sossun syliin jos osakkeita ja muita sijoitussäästöjä aletaan himoverrottamaan. Hulluinta on ettei katastrofaalisessa taloustilanteessa reilun 200 tuhannen työttömän joukosta voida poikkeuslain perusteella komentaa ko. työssäkäyntialueilta työttömiä marjatiloille ja kasvihuoneille tekemään urakkapalkalla hyvää tiliä.\nLuitko aloituksen? 8.4.2020 10:57\nMonellako pienituloisella eläkeläisillä on pörssiosakkeita siten, että niistä maksettavat osingot ylittävät 20 000 euroa vuositasolla? Aloittaja nimittäin kirjoitti, että alle 20 000 euron pääomatuloverotus pysyy ennallaan. Siis 30% kuten se nyt on. Tuntuu tuo luetun ymmärtäminen olevan monella hakusessa.\nIhmeellistä mutta totta 8.4.2020 13:48\nSinä et taida tietää, että osingoista maksavat veroja vain pieneläjät. Miljonäärien osinkoveroprosentti on 0 ja todennäköisesti tulee pysymään siinä tulipa minkälaisia vihervassarihallituksia hyvänsä.\nYksityissijoittaja 8.4.2020 08:34\nEi sijoittaminen ole mitään veronkiertoa. Sijoityamisella osallistutaan yrityksen rahoittamiseen (esim. kun Musti&Mirri listautui pörssiin) ja sitävastaan saadaan omistusta yrityksestä. Mitä enemmän kotimaisia omistajia suomalaisilla yhtiöillä olisi, sitä enemmän ne maksaisivat pitkällä aikavälillä vero rahoja suomeen. Viimeaikoina mm. DNA ja Kotipizza on myyty NORJALAISILLE. Kyllä - suomessa ne vielä pyörittää liiketoimintaa kenenkään arkea muuttamatta, mutta minnekkähän ne verot ja liiketoiminnan voitot nyt menee? Niimpä, Norjaan.\nMyös Ramirent ja Cramo on lähtenyt maailmalle. Hoivatilatkin.\nTällä vauhdilla Nokiakin kohta ostetaan ja suomi muuttuu lisää ja lisää tytär yhtiö taloudeksi.\nEttekö ymmärrä, että suurin osa sijoittajista on normaaleja työssä käyviä ihmisiä? Maksamme ansiotuloverot ja vielä pääomatuloistakin veroja. Meidän kustannuksella moni istuu kotona KELAn tukemana.\nVoitte miettiä, minkälaisessa Suomessa elettäisiin, jos meillä ei olisi mm. Herlinien KONEtta,Wärtsilää,SAMPOa jne. Maksavat isot verot suomeen vaikka teidän seiska lehtenne juoruaa jotain muuta. Lopettakaa se kadehtiminen, kaljan lipittäminen ja röökin poltto. Menkää töihin, tehkää vaikka 2 työtä jos ette muuten saa tarpeeksi rahaa.\nPannarimies (rekisteröitynyt käyttäjä) 8.4.2020 09:06\n"Ettekö ymmärrä, että suurin osa sijoittajista on normaaleja työssä käyviä ihmisiä?"\nEi ne ymmärrä. Ne tosiaan luulevat, että Suomessa on yli 800.000 miljardööriä. Säästäminen ja tulojen mukaan eläminen on niille kirosana.\nSinulle myös 8.4.2020 11:10\nEi mitään luulla, mutta sinä oletat. Oletko sinäkään lukenut aloitusta? Jos, niin ymmärtäisit ettei veronkorotus koske piensijoittajia. Koska ei heillä pörssiosakkeista saatavat osingot ylitä 20 000 euroa vuositasolla. Eli pääomaverotulo pysyy nykyisellä 30%.\nPannarimies (rekisteröitynyt käyttäjä) 8.4.2020 15:42\nOlen lukenut aloituksen, ja olen siitä jyrkästi eri mieltä. Eikä nyt ole kyse siitä, että katsoisin vain omaa tilannettani, jossa en aiokaan luvata pysyväni alle 20.000 € pääomatulojen jokaisena vuonna. Mutta kun mitään takeita tasapuolisuudesta ei ole tarkoituskaan antaa, pidän mielestäni aivan oikeutetusti aloitusta yhtä epätasapuolisena kuin Suomen nykyistäkin pääomatuloverotusta, jossa veroa maksetaan vain pienistä pääomatuloista.\nVeroprogressio sinänsä on minusta hyväksyttävä asia, mutta en usko että tässä ajetaan takaa sitä. Syy epäluulooni on siinä, että tässäkin threadissa olen kysynyt jo kahdesti, onko kiristetyn pääomatuloveroprogression tarkoitus koskea kaikkia pääomatuloveron saajia, mutta vastausta ei vaan kuulu. En ole tähän päivään mennessä saanut tähän minusta melko kohtuulliseen tasa-arvokysymykseen yhtään vastausta kummallakaan kerralla sitä kysyttyäni. Koska kukaan ei pysty lupaamaan, että kaikkien kuuluu maksaa samoilla säännöillä, silloin ei ole perustetta olettaa sen olevan ehdotuksen tavoitteenakaan.\nProgressio ilman muuta kelpaa, jos se oikeasti tasapuolinen ja koskee kaikkia. Ihan kaikkia, poikkeuksetta. Näin ei ole asia niin kauan kun yleishyödyllisiksi katsotut yhteisöt ja ulkomaalaiset eivät maksa veroa lainkaan. Vaikka osinkotulojen lähdevero toimii lähes kaikkialla muualla maailmassa, Suomessa sitä ei saada toimimaan, koska puoluekannasta riippumatta kaikilla politrukeilla on oman etunsa lisäksi liian monen toverin ja puolueen etu valvottavanaan. Siinä valinnassa ei Suomen etu tai tasapuolisuus paina yhtään mitään.\nPidän selvänä, että tässäkään keskustelussa ei ole tarkoituskaan että kaikki maksaisivat, koska kukaan sitä halua sanoa edes kysyttäessä. Samasta syystä pidän kaikkia prosenttikikkailuja vain saman epätasa-arvoisen järjestelmän jatkumona, jossa ainoastaan vähiten tuloa saavat maksavat isojen tulonsaajien vetäessä miljardisijoitustensa tuotot verotta.\nOngelma ei ole veroprosenteissa, jotka ovat jo nyt liian korkeat. Ongelma on siinä, että noin 90% pääomatuloeuroista on erilaisin kestämättömin perustein vapautettu verotuksesta kokonaan.


Impivaarassa hyppykoulua ja uintitekniikkaa Aleksis Kiven päivänä - ePressi\nImpivaaran uimahallissa Aleksis Kiven päivä 10.10. eroaa aina hieman tavallisesta arjesta. Tänä vuonna tarjoamme asiakkaillemme Juhanin uintitekniikkaopastuksen 10.10. klo 17–18 ja Tuomaksen pellehyppykoulun klo 18.30–20. Kahvio Otava on myös mukana juonessa, ja 10.10. kahvin ostaville tarjotaan Simeonin pulla maksutta. Aleksis Kiven päivänä käynnistyy myös yksi kerta kaupan päälle -latauskampanja.\nAleksis Kiven päivänä käynnistyy myös kampanja, jossa saa yhden sisäänpääsyn kaupan päälle, kun lataa 10 kerran sarjalatauksen liikuntarannekkeelle. Tarjous koskee 10.–19.10. sarjalatauksia Impivaaran ja Petreliuksen uimahalliin, Kupittaan urheiluhalliin sekä Paattisten että Varissuon kuntosaleihin. Latauksia voi ostaa Impivaaran ja Petreliuksen uimahallien lisäksi Kupittaalla Turun kaupungin liikuntapalvelukeskuksessa.\nLisätietoja: uimalaitosten päällikkö Eeva Haapanen,\nTurun kaupungin liikuntapalvelukeskus, p. 050 554 6214, eeva.haapanen@turku.fi


Loirista Loireen – CLUSTERART\nBy Matti LuostarinenOn 02 Sep, 2010 0 Comments\nPääministerimme Mari Kiviniemi on tavannut saksan liittokasleri Angela Dorothea Merkelin. Kiviniemi puhuu sujuvaa saksaa, hän on suomalaisen koulun ja yliopiston tuote ja asunutkin vaihto-oppilaana useammassa perheessä Saksassa. Siinä oppii kielen ja kulttuurin kuten meillä rotareiden vaihto-oppilaat ikään Forssassa asuen. Vuodessa Suomen kieli ja omalaatuinen kulttuurimme vuodenaikoineen tulee yllättävän nopeasti omaksutuksi ja vielä hämäläisellä aksentilla kun omaksujana on nuori lahjakas motivoitunut tyttö.\nTunnekieli lähentää virheineenkin\nMerkel kiittelee Kiviniemen tapaa puhua hänen äidinkielellään. Kun on yhteinen kieli ja symboliikka tulkkeja ei tarvita ja mahdollisuus väärinymmärryksiin vähenee. Vieras tulee läheisemmäksi ja pienet lipsahdukset kieliopissa kuuluvat juuri puhuttuun kieleen. Teemme niitä omassa kielessämme koko ajan ja se lähentää pikemminkin kuin tuo etäisyyttä, ymmärrämme puolesta sanasta mitä vastapuoli on sanomassa. Äidinkielemme on lapsuuden tunnekielemme.\nKongressissa Yhdysvalloissa vierelläni istunut britti kysäisi minulta suomalaisen esitelmää kuunnellessamme miksi me suomalaiset syljemme sanojen väliin. Kysymys oli omituinen ja pyysin tarkentamaan. Hän tarkoitti sanojen välissä olevia artikkeleja, joita perisuomalaiseen tapaan äännettään ikään kuin sylkäisten ulos ( the =tö ). Kieli kun ei taivu aina suomalaisen suussa oikeaan asentoonsa.\nViisas välttelee ja vaikenee\nÄnkyttävä tai muuten puhevammainen ihminen välttelee sellaisia ilmaisuja, jotka ovat vaikeita ja vuosien jälkeen se sujuu helposti. Puhekielessä ei ole tarpeen syljeksiä suustaan sellaisia merkityksettömiä sanoja, jotka muuttuvat omituiseksi vieraan korvissa ja tajunnassa, mutta joilla ei ole mitään merkitystä puhutun kielen ymmärtämisessä. Ne voi aina kiertää tai unohtaa kokonaan.\nKerroin suomalaisten syljeskelyn johtuvan vanhasta vuosisataisesta taipumuksestamme, jota varten savupirteissämme oli myös sylkykuppeja ja jotkut harrastivat tuota taitolajiaan siinä missä nyt kankikävelyä, akankantoa tai hengiltä saunomistamme, avannossa uintia ja hukkumista juhannuksena osana kevään ja kesän tuloa, nousevan auringon palvontamenojamme.\nKerroin kuinka Suomessa on määrätön määrä rituaaleja, joissa sylkeminen russakoiden ja luteiden selkään oli aikansa taitolajina akankantoa, kusiaispesässä istumista vaativampi ja syy kielellistä tapaamme syljeskellä vierasperäisiä sanoja ja niiden outoa ääntämystä puhutun ymmärtämistä näin vaikeuttaen. Jokaisella kulttuurilla on oudot tapansa, joita ei heti arvaisi geenien liki tuottamaksi ikivanhaksi rituaaliksi, ellei olisi antropologi.\nVanhoja rituaaleja vieras arvostaa\nNiistä vieraan ei pidä pahastua vaikka ne katkaisevatkin omituisella tavalla muuten niin jäyhän ja sujuvan suomalaisen sanailun. Mari Kiviniemellä tällaista geneettistä perimää tai sosiaalista pääomaamme jatkavaa puheenpartta ei ole ja se on helpottava asia muuten niin myötähäpeää kärsivän kansakunnan elämälle ja itsetunnolle.\nHelsingin Sanomat jatkoi kulttuurisivullaan puukon kiertämistä suomalaisessa avoimessa haavassa esittelemällä rinnakkain Mika Kaurismäen ohjaaman dokumentin Vesa-Matti Loirista ja rinnalla Sofi Okasasen kirjoituksen Loiren laaksosta.\nOksanen on matkalla Loiren laaksossa ja hakee paikallisesta kylästä suurta runoilijaa Francoi Villnoista (s. 1431). Oksanen ei löydä jälkeäkään suuresta lyyrikostaan ja kadonnut on myös aikansa suuri romaanikirjailija Jean D. Meung (s.1240). Hänen Ruusuromaaninsa vaikutti aikanaan kansankielisenä laajalti ja oli luetuin aikansa merkkiteos, ihmisen elämää muuttanut kertomus rakkaudettomasta avioliitosta. Romaanin nimeä käyttävä kahvila sentään löytyi.\nLoirista Loireen ja da Vinciin\nSamaisen Loire joen rannoilla lähellä Amboisen kylää syntyi muuan Leonardo da Vinci. Hänet muistetaan ja hautapaikka toki löytyy Amboisen linnasta ja turisteille tarkoitettu puuhapuisto on perustettu sen jälkeen kun luimme romaanin Da Vinci -koodi ja Hollywood teki siitä elokuvan. Sen tähtenä patsasteli Tom Hanks ryntäillen ympäri tarinan vanhoja koodimerkintöjä jäljittäviä kohteita muistuttaen Forrest Gumpista ikään kuin näyttelijän pakkomielteenä juosta ja lujaa pakoon elämän mysteeriä Forrest Gumpin tapaan eläen ja menestyen ymmärtämättä miksi. Tuleen ei saa jäädä makaamaan, sanoisi suomalainen.\nHeikki Römpötti toimittajana vetää kylmästi Loirin elämän yhteen toimittajana. Hänellä on toinen jalka roskakuopassa ja toinen jalustalla, korkeamman kulttuurin puolelle kurkottaen. Spede teki Loirista Uuno Turhapurona roskaviihteen kultin, suomalaisen miehen mallin Oksasen tapaan, josta myöhemmin tuli hyväksyttyä ja tänään Veskua muistellaan myös 1970-luvun Leino-tulkinnastaan ja vakavemmasta musiikista, huilumiehenä hakemassa suomalaisen itsetunnon traumaattisen nolla pistettä euroviisuista ennen kuin Hard Roch tuli ja nosti meidät pois tuosta liki viimeisestä kansallisen myötähäpeän suostamme. Edes Vesku, monilahjakas, ei siihen kyennyt aikanaan.\nVirallinen siunaus ja synninpäästö\nMyöhemmin kulttuurien raja-aidat kaatuivat ja Spede sai paikkansa siinä missä Loiri omansa kansallisen kulttuurin merkkihenkilönä. Tähän vaadittiin Helsingin Sanomien kulttuuritoimituksen virallinen siunaus ja synninpäästö, harmaantuneen spedekansan ja kukkahattutätien, rockhipstereiden yhteinen hyväksyntä Römpöttiä lainaten (HS. 1.9).\nLehden menekki, printtimedian myynti harmaantuvalle lukijalleen, edellyttää oikeita liikkeitä vaikka vähän myöhässäkin, parin sukupolven viiveellä. Tähän viiveeseen, suomalaiskansalliseen tapaan syljeskellä, nojaa myös Timo Soinin menestys. Useimmat meistä ymmärtävät sen ja olemme salaa mielissämme puolueesta riippumatta. Populismin kassa tällä ilmiöllä ei ole mitään tekemistä maassa, joka on maailman fiksuin syntyä News Weekin tulkintana. Maisterisjätkä nyt sopii tähän hetkeen siinä missä Loiri ja Sofi Oksanenkin. Siltä liikkeeltä yksikään puolue ei ole nyt turvassa.\nOlemme jopa laajentaneet populismin käsitteenä siten, että se tarkoittaa kansanomaista. Siis vaikkapa sauvakävelyä, joka on toista kuin golfaaminen vähän elitistisempänä liikuntana. Design käsitteenä koki saman laajenemisen. Myönteiseen käsitteeseen ja brändiin on helppo liitää vähän enemmän kuin pelkän Kai Francin työt ja Aallon maljakon, vaikeasti istuttavat vaneriset tuolit.\nEikä politiikka nyt enää ole niin kuolemanvakava asia kuin takavuosina, suuren ikäluokan politisoidessa yliopistonsa ja työpaikkansa. Eläkkeellä voi jo ottaa vähän rennomminkin.\nIkoneita ja suuria sankareita ei enää synny\nSe että tämä yhtenäiskulttuuri myöhemmin pirstoutui, muuttui globaaliksi ja sosiaalisten medioitten netiksi, vei näiltä tulevilta ansiolta myöhemmin kultin ja ikonin paikan. Ylipanoista miestä ei vie painonhallinta ja – vartijat, sen meediot ja uudet osaajat, vaan paino hallitsee ja vartioi nyt miestä, keski-ikäistä ja parhaassa työiässä olevaa. Sen seuraaminen on aidosti surullinen ilmiö, ei yhtään sen kummallisempaa. Onneksi ylipaino rauhoittaa ja vartioi Loiria nyt kaatuilemasta, arvelisi moni harmaantuva ihailija.\nLoiren laakso oli yksi seitsemästä vetämästäni eurooppalaisten jokilaaksojen verkostosta, joista muut laaksot löytyivät Espanjasta, Skotlannista, Pohjois-Irlannista, Ruotsista ja Suomesta. Ruotsista mukana oli kaksi jokilaaksoa ja näistä aktiivisempi oli Kalix, jonka tunsin hyvin jo 1970-luvun jokitutkimuksista Lapissa.\nOngelmallisin oli taas espanjalaisten mukanaolo, johtuen jatkuvista poliittisista ja hallinnollisista viiveistä ja vaalien tuomista muutoksista. Etenkin Loire joen ranskalaiset olisivat olleet heittämässä heidät pois yhteisestä eurooppalaisesta verkostostamme ja tiukalla oli myös brittien huumori Lontoosta hanketta isännöiden. Itse taas pidin pohjoisimman Espanjan jokilaaksojen kansalaisia sympaattisina ja kaukana siitä vilunkimenosta,johon Etelä-Espanja oli opettanut.\nSofi Oksasen kuvaamat Loiren laakson kaupungit ja niiden tapa profiloitua matkailussa on väärä ja virheellinen. Ei toki Hollywood -tarina ole nostanut yhtä kylää toisen ohi vaan taustalla on paljon pidempi kulttuuri ja talouden nousu- ja laskukaudet, jossa mukana on myös laajemman talousalueen tuki tai sen puuttuminen, jokilaakson omassa kaupassa tapahtuneet muutokset kiitos jokiliikenteen muuttumisesta ja maakuntien suhteista viereisiin suurin keskuksiinsa.\nSofi Oksanen tekee kahdesta keskiaikaisesta kirjailijasta sellaisen numeron, joka on liki satuhahmojen piirtelyä rinnan aluetalouden suurten ohjailijoiden rinnalla. Se kuuluu tarinan kertojan ja Sofi Okasasen työhön. Parempi lapsekas ja kiehtova satu kuin tylsä ja aluetalouden, sen sosiaalisten ja kulttuuristen rakenteiden muutosten kerronta osana yhdyskuntien rajujakin ranskalaisia muutoksia.\nTuolle välille, tuhat luvun alusta nykypäivään, kun sattui myös vallankumous ja rautatietkin otettiin käyttöön, maantiet, bulevardit ja avenuet, kehittyvät ja tuli sähkö, internet viimeisessä vaiheessa. Välillä joki oli kuin kaatopaikka, avoviemäri.\nMutta edelleenkin se on ikivanhan kulttuurin ja etenkin maatalouden tyyssija ja ranskalaiseen tapaan huolella varjeltu asia. Monen mielestä viiniä, konjakkia ja shampanjaa osataan sittenkin tehdä vain tällä, Euroopan ruokaeliitti, kulinaristinen osaaminen ja gastronomiset taidot, on sittenkin ranskalainen siinä missä parfymöörien nenät.\nKaikki tämä, elinkeinojen ja talouden, ympäristön muutokset ja murrokset, eivät tapahtuneet Loiren varrella samaan aikaan ja yhtä jouhevasti, eikä pari kirjailijaa vuosisatojen vaihtuessa tässä prosessissa kovin hurjia voinut merkitä, hyvä kun vielä on baari ja kuppila, jossa jonkun nimeä muistetaankin. Niin paljon tällä alueella on turistille tarjottavanaan ja kirjojen lukutaito ei ole samaa kuin Suomessa.\nLeonardo oma tarinansa\nLeonardo nyt on ihan oma lukunsa globaalissa muistissamme ja tietysti monella tavalla vieras oikealle elämälle, Leonardon elämälle, sellaiselle jota sosiaalinen media reaaliaikaisena tuottaa ja asettaa elämämme oikeaan mittakaavaan, tuo mukanaan suhteellisuuden tajun, näyttää Vesa-Matti Loirin ihmisenä, ei kulttihahmona tai ikonina.\nTänään Loirin tai da Vincin monilahjakkuus paljastuisi lopulta poukkoilevana kiinnostuksena ja hetken paneutumisena, ei sellaisena syvällisenä elämän hallintana, jossa paino pysyisi kurissa eikä ala vartioida miestä ja hänen menojaan. Pintaosaamisen rinnalla on oltava myös uskottavaa syväosaamistamme.\nLoimijoki oli verkoston helmi\nSuomesta mukana jokiverkossa oli Loimijoki ja hyvin olikin paikkansa ansainnut. Ei hävennyt seurassa ennen kuin mukaan otettiin koko Kokemäenjoki, jolloin suhde ihmisen mittaiseen elämään ja yhdyskunnan hallintaan ohjelmineen katosi eikä kukaan tiennyt mistä on kyse ja mihin näitä EU:n rahoja nyt käytetään. Mukaan tuli oikeita huijareita ja vailla vähisintäkään osaamista miltään alueelta.\nIhmisen mittaisen maailman virheet syntyvät siitä, että alamme rakentaa itseämme suurempaa maailmankuvaa ja unohdamme suhteellisuuden tajumme. Ihmisen totuus kun syntyy hänen korviensa välissä ja yhteisönsä tuottamana, se on sellainen kun miltä näyttää, ani harvoin tiedeihmisen kuvittelema tieteellinen maailmankuva.\nValtaosalle paljon tiedettä tärkeämpiä ovat uskomukset, uskonnot, myytit, luulot, yhteisön tuottamat tarinat ja kertomukset, omien aistien havainnot siitä mitä totuutena pidämme ja miltä maailma mielestämme näyttäytyy todellisena, itse kokemanamme. Tieteellinen maailmankuva sosiaalisissa medioissa on marginaalisen ryhmän kokema maailma ja konservatiiveja tiedeuskovia mukana on lopulta hyvin vähän.\nPuheet ja teot eri asia\nLiki kaksi miljardi ihmistä netissä ei ole enää hallittavaa maailmaamme ja sellainen käsite sosiaalisena mediana ohittaa geenien kyvyn ottaa tuo viesti vastaan. Reaaliaikaisuus, ajan ja paikan katoaminen fyysisenä ilmiönä, on sekin meille vieras ja kokematon, epätosi asia. Me puhumme puuta heinää ja koemme muuta, symboliteot eivät ole oikeita nekään.\nSama koskee arvostamamme ihmisen elämää, Loiria ihmisenä ja ikonina, yhteisten muistojen sellaisena tallentajana, jonka on se myös itse oivallettava ja kannettava hautaan saakka. Matti Nykänen ei sitä oivalla, ei osaa elää sen aseman mukaan, jota yhteiset kokemuksemme edellyttävät ja jonka vuoksi annamme hänelle anteeksi myös sellaista, joka on anteeksiantamatonta. Me ymmärrämme ja annamme anteeksi koska meillä ei ole muuta vaihtoehtoa.\nPrevSomeron ihme ja internet\nNextVastaus nimimerkille nimetön