Juha Itkonen: Vanhemmat eivät voi valita lapsensa harrastusta | Futisvanhemmat | yle.fi\nJulkaistu 29.04.2016 - 09:37 . Päivitetty 04.05.2016 - 11:55\n"Minulla ei olisi mitään futisvanhemmuutta vastaan. Ajauduin itse lapsena yksilölajien pariin ja olen myöhemmässä elämässäni haikaillut joukkueurheilun yhteisöllistä kokemusta. Soisin sen pojilleni mielelläni."\nPelaan nykyään myös jalkapalloa kirjailijoiden futisjoukkueessa FC Kynässä, jossa roolini on lähinnä juosta linkkinä laidalla ja toivoa, että joku harhautuu juoksemaan mukanani. Jos olisin pelannut juniorina edes muutaman vuoden, osaisin mahdollisesti tehdä jotain muutakin.\nLisäksi jalkapalloa oikeasti pelaavat, futiskulttuuriin kasvaneet miehet vaikuttavat keskimääräistä onnellisemmilta. Heidän elämässään on tukeva pohja. He tietävät, mihin vapaa-aikansa käyttää. Jalkapallo, tuo pelien kuningas ja vihreän veran shakki, avautuu heille tavalla, jota en tällaisena satunnaisena pallonpotkijana ja aina MM-kisojen aikaan havahtuvana tv-katsojana ikinä voi tavoittaa.\nNuorempi pojistani on tosin vasta viisi, hänen osaltaan en vielä kokonaan ole heittänyt toivoani.\nKeksin siis monta hyvää syytä kasvattaa lapsistani itseäni parempia jalkapalloihmisiä. Ikävä kyllä ennuste ei vaikuta lupaavalta.\nNuorempi pojistani on tosin vasta viisi, hänen osaltaan en vielä kokonaan ole heittänyt toivoani. Menemme luultavasti ensi kesänä jälleen Käpylän Pallon futiskouluun ja yritämme uudestaan – ehkä hän haluaa jo pelata futista muidenkin kuin minun kanssani.\nVanhempi, nykyään kymmenvuotias poikani, oli hänkin kyllä pienenä aina halukas peliseurakseni. Sen sijaan yritykset siirtyä organisoituun toimintaan tyssäsivät alkuunsa. Kun aikoinaan vein hänet kaupunginosajoukkueen treeneihin, hän kuului siihen poikajoukkoon, joka juoksenteli summittaisesti pitkin kenttää ja pysähteli aina välillä katselemaan kengänkärkiään.\nPorukasta erottui jo silloin yksi todellinen lahjakkuus. Katselin ällistyneenä samanikäistä, selvästi lyhytkasvuisempaa poikaa, joka näytti kuin syntyneen pallo jalassaan.\nSellainen oman poikani ei tietenkään olisi tarvinnut olla. Silti pienen pallotaiturin suvereenius muistutti minua siitä, että lapset ovat vahvasti yksilöitä. He oppivat asioita, joista he ovat kiinnostuneita. Jos mitään erityistä kiinnostusta ei tunnu olevan, lasta on turha harrastukseen pakottaa.\nEn ole sentään niin pahoillani olemattomista jalkapallotaidoistani, että pojistani olisi tultava futareita vaikka väkisin.\nSen sijaan toivon kyllä, että he harrastaisivat liikuntaa. Harrastin itse lapsena sekä musiikkia että urheilua, ja harrastan niitä edelleen. Haluaisin tarjota pojilleni ainakin mahdollisuuden molempiin, sillä uskon ikivanhaan viisauteen, terveeseen sieluun terveessä ruumiissa.\nSiksi olinkin iloinen, kun jalkapallosta parilla myöhemmälläkin yrityksellä vähät välittänyt vanhempi poikani löysi oman lajinsa. Hän löysi sen itse, omien vahvuuksiensa ja mielenkiintonsa kohteiden kautta. Hän soittaa viulua, hänellä on luontainen rytmitaju, hip hop -kulttuuri vetää häntä puoleensa: on siis varsin luontevaa, että hän käy nyt kolme kertaa viikossa Street Dance -tunneilla, vaikka minä en juuri tällaista harrastusta hänelle mitenkään olisi voinut keksiä.\nPoikani on innostunut. Hän oppii. Se on kaikkein tärkeintä, paljon tärkeämpää kuin se, olenko minä futisvanhempi vai tanssivanhempi.\nLUE myös Juha Itkosen aiempi kolumni: "Kuvittelin, että kevyt juoksija on parempi juoksija - lakkasin hetkeksi kokonaan syömästä"\nMitä yhteistä on jalkapallolla ja tanssilla?


Yit hankintapäällikkö - Uudenkaupungin ralli 2016\nIltalehti verotiedot 2015. Uudenkaupungin ralli 2016! Englanti suomi sanasto\nhuikeita eikä näitä taitureita liian usein päse näkemän. NYT ON huutokaupan aika-nummelan keskustassa, pisteenkaari 3,.5. Ajaminen Turussa oli mukavaa ja ajoimmekin viiden päivän aikana ennätykselliset 20 esitystä! Klo\n17 Porin Mies-Laulun talolla, Vapaudenkatu. Virttaan työväentalolla.01.18 klo.13! 17.8.2013 eurajoen markkinat tarjosi kokemuksia Eurajoen markkinoilla meillä oli kaksi esitystä joista toinen heti aamusta ja toinen markkinoiden lopuksi. Rakentamaansa palloa päsi vielä kerran testaamaan legendaarinen surmanajaja Mikko Leivo vaimonsa Heidin kanssa. Täytyy sanoa että kerrassaan huikeaa oli maalareiden työt. KLO 11 ruovesi Ruovesi Ruhala rompepäivä Sastamalan Kiikoinen, jylhänmaa huutokauppa Klo:12.5.2018 Kuusamo Ajoneuvonäyttely.5.2018 Turenki Maansiirtoyrityksen suuri realisointihuutokauppa velkasaneerauksen takia! Meille tapahtuma tarjosi paljon kokemksia. Stuntridingia, Driftingiä ja Surmanajoa eli melkoista menoa oli katsojille tarjolla.\nKatso lista JA kuvagalleria, oli ruokalat 2, kLO 12 hyynilän seuratalo Sastamala, vanhoja ja uusia tuttuja tuli tavattua ja vielä kun esitysten aikana porukka oli mukana koko sydämestä ja sitä porukkaahan riitti joka esitykseen paljon 2018. Sät suosivat vaikka paras sateen uhka telinevoimistelu leijui ilmassa koko viikonlopun. Japanilaiset puutarhat ja museo kaikki samankaton alla. Veljekset Hyvönen sekä tapahtuma paikkanakin toiminut Naapurivaaran Lomakeskus. Mouhijärvi hyynilän seuratalo suuri huutokauppa vappuna. Lopuksi täytyy kiittä paikan pälle saapunutta yleisöä koska teidän hyvä tunnelma tarttui myös kuskeihin ja jä kyllä mieleen.\nCage Riders Show on mahtava ja henkeä salpaava surmanajo - näytös jossa voit kokea jännityksen ja vaaran, sekä mahtavat efektit ja kommentit ihan pallon vieressä.Tapahtumakalenteri: Rompetorit, Mobilistitapahtumat, Mp-näyttelyt, Piknik / Swap, Kokoontumisajot, Levymessut, Keräilymessut, Lelumessut, Vanhan ajan markkinat.Finnkino on Suomen kulttuuriviihteen monipuolisin elämysten tarjoaja!\n2018 Virttaa huutokauppa ilmajoki iltahuutokauppa Tampere vanhan tavaran huutokauppa maanantaina 7 8, komean hirsitalon esineet 6, petäjävesi Huutokauppa pori huutokauppa torstaina, lA7. Syystori Pieksämäki Weturitorin markkinat, kaikki taulut myydän alkaen 20e kpl 6 8 8, paikkahan on allekirjoittaneen alkuperäinen kotipaikka ja saimmekin erityisen hyvän vastaan oton. Kaikki taulut myydän alkaen 20e kpl 2018 Lempälä Taulutori 6 20lo nettihuutokauppa, petäjävesi Huutokauppa 6, tilalla kirppis mouhijärvisastamala suuri huutokauppa vappuna 6 10 20 kyröskoski hämeenkyrö hälläpirtillä tiistaina, valtava märä huippuhyvä tavaraa 20lo nettihuutokauppa 6 2018 Harjavalta juhlahuutokauppa kirppis keisarinnan 1vuotissynttärit. Tulipa Ivizian tulen puhaltelusta niin hienoja ideoita että uudenkaupungin saa nähdä treenataanko jo syksyn aikana uusi show 2017 äijä päivät 10 2018 Lempälä Taulutori 8, kLO 12 pitkäjärven maamiesseurantalolla Kintaus, aloitus paikka oli mukava siinä mielessä että emme ole ennen käyneetkän keikalla Porissa joten tulipahan nähtyä. KLO 05, kLO 12 8 8 8, iso kiitos tapahtuman tekijöille ja nähdän tulevissa tapahtumissa 2018 ilmajoki iltahuutokauppa, tämä vuosi avattiin äijäpäivillä Kuopiossa Matkuksessa. Katso lista ja kuvagalleria 2018 Virttaa huutokauppa 00 eurajoki Kuivalahti tolan kuolinpesän huutokauppa Niilo Satolan Kuolinpesän huutokauppa lauantaina 6 Kaikki taulut myydän alkaen 20e kpl Kaikki taulut 8 2018 huutokauppa ahteentie 449 ruosniemi pori huutokauppa KLO 2018 Turku Manhattan Pitkämäenkatu 4 KLO10 2018 sastamala mouhijärvi..\nYleisöä riitti hienosti läpi viikonlopun ja näkyipä seassa vanhoja tuttujakin.Ikinä emme näin pohjoisessa ole käyneet, mutta kyllä reissu kannatti.Pari vuotta oli vierähtänyt viime käynnin jälkeen, siinä ajassa näytti siltä että tapahtuma oli laajentunut ja autojen maalauksien taso oli noussut.\n“Molemmat Bikedoctor ja STR ovat olleet tukemassa Surmanajo ryhmä alusta alkaen.Tänä vuonna kesäkautemme pättyi poikkeuksellisesti Saariselälle eikä Turkuun kuten yleensä.Klo.2.2018 sastamala, mouhijärvi hyynilän seuratalo huutokauppa lauantaina.2.Kuvassa Bikedoctorin Miksu sekä Cageridersin Hepe sinetöivät jatko sopimuksen vielä rehdillä kädenpuristuksella.”\nUlosoton myynti-ilmoitukset - / Ulosotto\nYritt nytt ei laiteta - Omamaamansikka


Ihan pihalla: Sikssakkia\nTalven lumet ovat edelleen katolla. Jääpuikot venyvät pituutta, kaduilla on esteitä, polanteita jyystetään matalammiksi ja irti saatu likaisen harmaa jääsepelikkö nostetaan tavanomaista korkeampien penkkojen päälle. Risteyksissä on aina pysähdyttävä. Kaupungilla saa ajaa siksakkia poiskuljetusta odottavien jääkasojen välistä. Moni parkkiruutu ei siis tuota kaupungille yhtään mitään.\nIso tie on jo kesäinen. Jouluiset jääruusut tekevät tilaa pääsiäisen vihreille. Laitoin herneitä multaan. Mustanmerenruusut ovat jo taimella, mutta vanhat santit jotenkin kituvat. Oliko pitkä pakkasjakso niille liikaa vai vääränlaiset ikkunalaudat? Sisäilma on tietenkin liian kuivaa. Sain yhden teeruusun latvan juurtumaan. Toivottavasti se kääntyy kasvuun.\nOlen alkanut pitää ruokapäiväkirjaa, koska kolesteroliarvoni oli yhtäkkiä noussut. Tai salaa hissukseen, koska liikkuminen on ollut vähäisempää. Terveyskeskuksen ajanvarausnumeroon olen soittanut viikon aikana kolme kertaa. Se toimii nykyään näköjään niin, että kun 35 minuutin yrittämisen jälkeen saa yhteyden, ilmoitetaan, että aikoja voidaan antaa vasta jonakin toisena päivänä. Silloinkin yhtä pitkän yrityksen tulos on sama. Vasta kolmannella kerralla onnistuin saamaan ajan, joka tietenkin sattui jonkin toisen menon päälle. Se oli otettava ja aloitettava sumplaus yksityispuolen hoitoaikojen kanssa. Siellä se jostakin kumman syystä on helpompaa.\nKai tätä jaksaa aikansa. Tänään oli hyvä päivä. Käveleminen onnistui ilman että polviin koski. Tarkistin, vieläkö Jalkasen patsaalla on lumihattu (on) ja onko nostosiltojen alla vesi auennut lisää (ei ollut). Aika pitkä lenkki äkkiseltään. Huomenna menen taas "kallonkutistukseen" l. tämäntyyppiseen kipuhoitoon. Kaikki kivet on käännettävä.\nOssi Iguaania ei enää ole. Kuvan kani ja sen sisar ovat uudet lemmikit.\nSirokko 3/26/2010 2:46 ap.\nEnpä ollut tuommoisesta terapiasta kuullutkaan, toivottavasti tehoaa. Sisko kävi kokeilemassa kuumakivihierontaa ja sanoi, että jos mihin auttoi niin yöuniin, kellahti sänkyyn jo kahdeksalta ja nukkuin pötköön 14 tuntia.\nLiisa 3/26/2010 7:51 ap.\nTerapioita riittää. Koululääketiede ei tunnusta useinkaan niiden tehoa, mikä tarkoittaa sitä, että Kela ei korvaa hoidoista mitään. Pääasia on kuitenkin, että hoidon tarvitsija saa avun, on hoito mikä hyvänsä.\nEdelliskerralla minulle kävi melkein kuin siskollesi. Tosin nukahdin melkein heti kun pääsin kotiin.\nLaila 3/27/2010 8:31 ap.\nOn tosi ikävää, että terveydenhoitoa tarvitsevat ihmiset joutuvat jonottamaan pitkiä aikoja puhelimessa ennen kuin saavat palvelua, eivätkä välttämättä saa sittenkään. Säästötoimia kohdistetaan vääriin asioihin. Toivottavasti olosi kohenee kuitenkin kaiken aikaa.\nSuloinen tuo pikku pupu ja varmaan siskonsakin! Sympaattinen on Ossi Iguaanikin ollut. Kiitos linkistä!Oli hauska tutustua siihenkin. Tarinoistasi huomaa, että olet(te) eläinrakkaita ihmisiä. Kevätterveisisiä!\nLiisa 3/27/2010 1:56 ip.\nOloni vaihtelee kuin huhtikuinen sää.\nMeidän omassa perheessä ei ole ollut kuin akvaariokaloja lemmikkeinä ja vesiliskoja siellä joukossa. Allergioiden takia. Koiriakin oikeastaan pelkään ja hevosia, koska molemmista lapseni aikoinaan saivat ensiapua vaativat astmakohtaukset.\nIhailemme toisten lemmikkejä.


pALaNuTtA SiiRaPpiA jA pUmpErNikKeLiÄ: Lahja ystävälle\nMulla on ihana koulukaveri, joka aina kannustaa ja tsemppaa, huomioi ja muistaa minua.\nHänellä oli lokakuun alussa syntymäpäivä ja halusin antaa jotain ajatuksella tehtyä ja uniikkia lahjaksi.\nAika on kuitenkin jatkuvasti kortilla, joten en ehtinyt ommella ennenkuin vasta syyslomaviikolla.\nLahja saapui nyt sankarille vähän myöhässä, mutta ehkä saan sen anteeksi <3\nPipo on ohut, yksinkertaista trikoota,\njoten se sopii autoilu- tai lenkkeilypipoksi parhaiten.\nVanulla täytetty avaimenperä/laukkukoriste on myös samaisesta trikoosta ommeltu.\nSeuraavaksi pitääkin alkaa miettimään joululahjoja, hui!\nJouluttelusta sitten seuraavassa postauksessa enemmän,\nmutta voin paljastaa, etten minä suinkaan ole perheen ainoa, jota jo jouluttaa!\nMukavaa ja rentoa viikonvaihdetta teille ihanat! Ja kiitos edellisen postauksen huippukivoista kommenteista <3\nLähettänyt Palanutta siirappia ja pumpernikkeliä klo 4.11.16\nTunnisteet: Kankaat, käsityöt, Ompelu, Talvi\nSydämellä tehtyä 4. marraskuuta 2016 klo 22.30\nSaipa joku aivan ihanan lahjan!!! Tuo avaimenperä on ihan ♥\nMulla tänä vuonna tää jouluttaminen tulee taas vähän eri tavalla kun muina jouluina. Jotenkin kaiken ottaa rauhallisemmin ja fiiliksen mukaan tekee juttuja mikä tuntuu hyvälle :) Ihanan tunnelmallista Marraskuuta sulle!\nPalanutta siirappia ja pumpernikkeliä 5. marraskuuta 2016 klo 9.09\nKiitos, toivon että lahja oli mieluinen saajalleen ❤ Tykkään itse kovasti tästä kankaasta...itseasiassa tilasin sitä lisää vaaleanpunaisena!!\nLaura 5. marraskuuta 2016 klo 7.23\nIhana muistaminen! Itse tehdyt lahjat on parhaita. <3\nMua ei jouluta juuri yhtään, tai kun on niin paljon kaikkea mitä pitäisi saada "ensin" tehtyä niin en oo "antanut itselleni lupaa" vielä...\nPalanutta siirappia ja pumpernikkeliä 5. marraskuuta 2016 klo 9.12\nMinäkin tykkään itsetehdyistä lahjoista ❤ Niistä välittyy tunne, että tekijä on ajatellut lahjan saajaa silleen ihan erityisesti :)\nMua jouluttais jo kovasti, mutta koitan hillitä vielä ettei innostus ihan leviä käsiin :D Jotkut kanssaihmiset ei ehkä oikein kässää tätä :P\nUnknown 5. marraskuuta 2016 klo 10.17\nLahja oli todella mieleinen �� Ollut jo monesti käytössä �� Juuri oikean kokoinen ja koristetta en ole vielä raaskinut laittaa laukkuun vaan se roikkuu kauniisti sinusta muistuttaen lautashyllyn koukussa. Ja hei.... niitä lapasia olen raaskinut jo paristi pitää �� Mikä siinä onkin, kun saa jotain kaunista ja mieleistä niin sitä ei meinaa raaskia käyttää ? Joten älä missään nimessä ajattele ettri ole kelvannut jos ei käytössä näy... ne lämmittää sydäntä aina kun niitä hipelöin... raaskisko laittaa vai säästäiskö vielä...\nPalanutta siirappia ja pumpernikkeliä 5. marraskuuta 2016 klo 17.53\nIhana Mia <3 Kiva kuulla, että pidit lahjasta :) Tiedänpähän jatkossakin millä lahjoa sinua!\nIhanaa viiikonloppua ja pyhäinpäivää! :)\nUnknown 5. marraskuuta 2016 klo 10.22\n💕😍💕 tykkää ja kiittää ‼ kun vielä raaskii käyttää .... pidän niin suuressa arvossa itsetehtyä, etten meinaa raaskia otta käyttöön. Hypistelen ja ihastelen mutta en halua että kuluu 😳 Kohta lähtee kuitenkin pipo ja lapaset ulkoilemaan, ison päätöksen hetki !\nPalanutta siirappia ja pumpernikkeliä 5. marraskuuta 2016 klo 17.54\nKivoja ulkoiluja <3 Tänään onkin ollut aivan ihana pakkaspäivä!\nKristiina - Arjen Helmiä 6. marraskuuta 2016 klo 7.55\nIhana lahja ♥ Mä niin tykkäisin pitää erilaisia trikoopipoja, mutta mulle ei oikein hatut käy. Surku! Tuo avaimenperä on todella ihana ♥ Kivan lahjan olet tehnyt ystävällesi.


Lausunto: Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietolaki – Vammaisfoorumi\nLausunto: Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietolaki\nEsityksellä toteutettaisiin sosiaali- ja terveydenhuollon tiedonhallintasäädösten kokonaisuudistus. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelystä sekä tarvittavat muutokset muihin lakeihin. Laki sisältäisi keskeisen sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen ja asiakirjojen käsittelyä sekä sosiaali- ja terveydenhuollon tietojärjestelmiä koskevan sääntelyn. Samalla kumottaisiin voimassa olevat lait sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköisestä käsittelystä ja sosiaalihuollon asiakasasiakirjoista. Lisäksi kumottaisiin sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annettuun lakiin, potilaan asemasta ja oikeuksista annettuun lakiin sekä sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä annettuun lakiin sisältyvä asiakastietojen käsittelyä koskeva sääntely, joka sisältyy esitettävään lakiin.\nSosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelyä koskeva lainsäädäntö on pirstaleista ja osin vanhentunutta, ja lakien soveltaminen ja yhteensovittaminen on muodostunut haasteelliseksi. Teknologian kehittymisen tuomat uudet mahdollisuudet ovat tuoneet myös uudenlaisia sääntelyn tarpeita. Nykytilassa puuttuu kokonaan sääntely esimerkiksi toimintansa päättäneiden yksityisten palveluntuottajien asiakirjojen säilyttämisen vastuista. Eduskunta on edellyttänyt tiedonhallintasäädösten kokonaisuudistuksen kiirehtimistä.\nEsityksen tavoitteena on muodostaa sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelystä yhtenäinen laki, joka sisältää sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelyä sekä asiakastietojen käsittelyssä käytettäviä tietojärjestelmiä koskevan sääntelyn. Sosiaali- ja terveydenhuollon tiedonhallinnan säädöspohja muodostaisi näin selkeän ja yhdenmukaisen sekä kattavan kokonaisuuden, joka vastaisi perustuslain ja Euroopan yleisen tietosuoja-asetuksen vaatimuksia sekä tukisi sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmän ja palveluiden kehittämistä ja sosiaali- ja terveydenhuollon integraatiota.\nEhdotus sisältää säädökset mm. sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelyn edellytyksistä, salassapidosta ja asiakastietojen luovutuksesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasasiakirjoista. Tietojärjestelmiä koskeva sääntelyehdotus sisältää säädökset sosiaali- ja terveydenhuollon valtakunnallisista tietojärjestelmäpalveluista ja muista sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelyssä käytettävistä tietojärjestelmistä.\nVaihtoehtoisesti lausunnon voi toimittaa sosiaali- ja terveysministeriön kirjaamoon (kirjaamo@stm.fi). Lausunnonantajaa pyydetään viittaamaan asianumeroon VN/2037/2021.\nVAHVA-ministeriöille: lausunto viedään VAHVA:n asialle VN/2037/2021.\nPyydämme toimittamaan lausuntonne viimeistään 18.3.2022.\nErityisasiantuntija Anna Kärkkäinen, etunimi.sukunimi@gov.fi\nHE laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelystä_LUONNOS.pdf\nsv_HE laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelystä_LUONNOS.pdf\nMuodostaako ehdotettava asiakastietolaki selkeän, yhdenmukaisen ja ymmärrettävän kokonaisuuden?\nKyllä. Voit halutessasi perustella vastaustasi ja kirjata muita yleisiä kommentteja kokonaisuuteen liittyen.\nValittu: Ei. Kerro, miten sääntelyä tulisi kehittää?\nOnko vaikutusten arviointi riittävän laaja ja onko vaikutukset mielestänne oikein arvioitu?\nValittu: Ei. Perustelut:\nVammaisfoorumi katsoo, ettei lakiesityksessä ole kiinnitetty huomiota vammaisten ihmisten asemaan ja oikeuksiin YK:n vammaissopimuksen edellyttämällä tavalla.\nYK:n vammaissopimus on ratifioitu 10.6.2016 Suomessa osaksi oikeusjärjestelmäämme ja yleissopimus on lakina voimassa olevaa oikeutta. YK:n vammaissopimuksen 31 artiklan alakohta 1. (Tilastot ja tietojenkeruu) edellyttää, että ”sopimuspuolet sitoutuvat kokoamaan asianmukaista tietoa, muun muassa tilasto- ja tutkimustietoa, jonka pohjalta ne voivat muodostaa ja toteuttaa menettelytapoja tämän yleissopimuksen soveltamiseksi. Tämä tieto on koottava ja sitä on ylläpidettävä noudattaen a) oikeudellisia takeita, muun muassa tietosuojalainsäädäntöä, jotta varmistetaan luottamuksellisuus ja vammaisten henkilöiden yksityisyyden kunnioittaminen.”\nVammaisfoorumi esittää, että lakiesityksessä tulee erikseen tehdä vammaisvaikutusten arviointi (VAVA). VAVA tarkoittaa erityisesti vammaisten henkilöiden kannalta tehtävää arviointia, miten lakiesitys vaikuttaa vammaisten ihmisten asemaan ja oikeuksiin. Vammaispalvelulain soveltaminen kunnissa ja jatkossa hyvinvointialueilla vaikuttaa vammaisten henkilöiden oikeuksiin heistä kirjattavien henkilötietojen käsittelyssä ja henkilörekisterien käsittelyssä. Yhdenvertaisuuslaki ulottaa sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelyn myös osaksi yhdenvertaisuusarviointia. VAVA osana lainsäädännön valmistelua luo parasta ennakollista oikeussuojaa vammaisten ihmisten aseman ja oikeuksien edistämisessä. VAVA:lla on analogiansa lapsivaikutusten (LAVA) arviointiin, jolla näyttää olevan paikkansa tässä lakiesityksessä.\nYK:n vammaissopimuksen artiklan 31 alakohdan 2. mukaan ”tämän artiklan mukaisesti koottu tieto eritellään tarvittaessa, ja sen avulla helpotetaan sopimuspuolten tähän yleissopimukseen perustuvien velvoitteiden täytäntöönpanon arvioimista sekä tunnistetaan ja käsitellään niitä esteitä, joita vammaiset henkilöt kohtaavat käyttäessään oikeuksiaan.” Vammaisfoorumi on saanut tietoonsa vammaisilta vammaispalveluiden käyttäjiltä erityisesti henkilökohtaiseen apuun liittyen, että monenlaisia henkilön elämäntapoihin ja terveydentilaan liittyviä tietoja kerätään henkilökohtaisen avun käytössä ja niistä raportoidaan palveluntuottajien kautta kuntiin. Myös ns. tarkkailujaksoja (palvelun saatavuuden kriteerien selvittäminen vammaisen ihmisen kotona) osana palvelutarpeen selvittämistä on tehty ennen henkilökohtaisen avun päätöstä eikä tästä ole riittävää sääntelyä jo tietosuoja ja perustuslain yksityisyydensuoja huomioiden. Vammaisfoorumin mielestä vammaispalvelulain henkilökohtaisen avun tietosuojakäytännöistä pitää tehdä erillinen oikeudellinen selvitys, koska tietojen keräämisen tapa ja vaikutus voivat estää vammaista ihmistä käyttämästä YK:n vammaissopimuksen artiklassa 31 alakohdassa 2 mukaisia oikeuksia.\nVammaisfoorumi katsoo, ettei pelkästään sosiaali- ja terveysministeriön lausuntopyyntö kata tosiasiassa vammaisvaikutusten arviointia vaan se tulisi tehdä viran puolesta ministeriössä. Lausuntopyynnön Siirtymäsäännökset 102 § -kohdassa viitataan suoraan vammaisten ihmisten oikeuksiin ja pyydetään ottamaan kantaa otsikolla ”Vammaispalvelujen palvelutehtävässä syntyvät asiakasasiakirjat viimeistään 1.9.2025”. Tämänkin seikan arviointi edellyttäisi vammaisvaikutusten arviointia osana lainsäädäntöprosessia.\nVammaisfoorumi katsoo, että lapsivaikutukset -arviointi on tehty puutteellisesti. Lakiesityksessä on mainittu YK:n lasten oikeuksia koskevan yleissopimuksen asiaan liittyvät artiklat, mutta YK:n vammaissopimusmääräyksiä ei tässä yhteydessä edes mainita. Lapsen terveydentilaan viitataan lakiluonnoksessa mutta vammaisen lapsen asemaa ja oikeuksia ei ole huomioitu millään tavalla. Vammaisuus ja terveydentila ovat lähtökohtaisesti eri asioita ja vammaisuuden määritelmä on kirjoitettu YK:n vammaissopimuksen artiklaan 1 (Tarkoitus). YK:n vammaissopimuksen artikla 6 (Vammaiset naiset ml. tytöt) ja artikla 7 (Vammaiset lapset) koskevat vammaisten lasten oikeuksia. Myös yleissopimuksen artiklassa 25 (Terveys) viitataan vammaisten lasten oikeuksiin terveydenhuoltopalveluissa.\nVaikutukset sosiaali- ja terveydenhuollon palvelunantajien ja apteekkien toimintaan\nLakiehdotuksessa on monia nykyisten lakien säännöksiä sellaisenaan, eikä niiden toimivuutta nyky-ympäristössä ole riittävästi arvioitu. Nykyinen asiakasasiakirjalaki on tehty hyvin vähäisellä perusoikeusarvioinnilla eikä siitä ole perustuslakivaliokunnan lausuntoa. Myös nykyisessä sosiaalihuollon asiakaslaissa on säännöksiä, joita tulisi arvioida uudelleen. Eduskuntakäsittelyn aikana laista on tarve saada perustuslakivaliokunnan lausunto.\nSoveltamisala ja suhde muuhun lainsäädäntöön (2 §)\nOnko ehdotettavan asiakastietolain suhde muuhun lainsäädäntöön selkeä?\nEhdotetun lainsäädännön suhde on tietosuoja-asetukseen ja tietosuojalakiin on teknisesti selkeä, mutta esimerkiksi asiakaskertomusta koskeva sääntely on tulkinnanvarainen suhteessa tietosuoja-asetuksen periaatteisiin tietojen käsittelystä. Ehdotetun lain mukaan muun muassa ”kaikki asiakkaaseen liittyvät tapahtumat” kirjataan, mutta toisaalta tietosuoja-asetus edellyttää tietojen minimointia. Laki ja perustelut eivät siis riittävästi ohjaa lain tulevaa soveltamista yhdessä tietosuoja-asetuksen ja tietosuojalain kanssa johdonmukaisella tavalla.\nVammaisten palveluissa tietoja kerätään asiakkaasta vuosikausia ja asiakaskirjaukset voivat muodostaa pitkälle yksityiselämää paljastavan ”päiväkirjan” vammaisen henkilön elämästä. Tietojen keruu on viimeisinä vuosina pikemminkin lisääntynyt, sillä esimerkiksi henkilökohtaisessa avussa on teetetty usein pitkäkestoisia ja asiakkaan kotona tapahtuvia kartoitusjaksoja, joiden aikana asiakkaan ja hänen perheensä elämää tarkkailee kunnan tai yrityksen kartoittaja. Tietojen keruu on tarpeettoman laajaa ja vaarantaa vammaisten henkilöiden ja heidän perheensä yksityiselämän suojan ja kotirauhan. Tämä viittaa nykyisten käytäntöjen olevan ristiriidassa mm. Euroopan ihmisoikeussopimuksen yksityisyyden suojaa käsittelevän artikla 8:n kanssa. Artiklan ja sitä koskevan oikeuskäytännön mukaan yksityisyyttä voi ainoastaan rajoittaa siinä määrin kuin sillä on sopimuksessa erikseen mainittu hyväksyttävä syy, rajoitus on lain erikseen tarkkarajaisesti sallima ja rajoitus on välttämätön demokraattisessa yhteiskunnassa. Vaikka sopimusosapuolilla on tietty harkintamarginaali käytössään, edellyttävät sopimuksen mukaiset rajoitukset kaikkien edellä mainittujen edellytysten täyttymistä.\nNäiden ongelmien vuoksi tietosuoja-asetuksen ja perus- ja ihmisoikeuslähtökohtien tulisi näkyä enemmän myös ehdotettavassa laissa ja sen perusteluissa. Arviointien tulisi olla itsearvioinnin luonteista siten, että asiakas itse voi päättää, mitä tietoja antaa.\nOnko asiakastietojen käsittelyä koskevien yleisten periaatteiden soveltaminen kaikkiin asiakastietojen käsittelyn käyttötarkoituksiin kannatettava?\nOvatko määritelmät selkeät ja ymmärrettävät lain soveltamisen näkökulmasta?\nValittu: Ei, mitkä määritelmät ovat epäselviä ja miksi?\nNykyinen laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeudesta säätelee myös muun yksityishenkilön kuin varsinaisen asiakkaan tietojen käsittelyä. Asiakastiedoissa saattaa olla esimerkiksi asiakkaan perheenjäsenten tietoja niin, että he ovat niistä tunnistettavissa. Jatkossakin olisi tarve sille, että sote-palveluissa myös muiden yksityishenkilöiden tiedot ovat saman sääntelyn, esim. salassapitovelvollisuuden piirissä. Tietosuojalain 35 § rajoitetummasta vaitiolovelvollisuudesta ei ole tässä riittävä. Asiakastiedon määritelmiä tulee siis muuttaa tai täydentää siten, että ne kattavat myös ainakin asiakkaan elämänpiiriin yksityishenkilöt.\nVaitiolovelvollisuutta koskevissa perusteluissa on todettu vaitiolovelvollisuuden koskevan muitakin henkilökohtaisia tietoja kuin asiakastietoja:\n”Vaitiolovelvollisuus koskisi myös muita sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden järjestämisen ja toteuttamisen yhteydessä saatuja henkilökohtaisia tietoja kuin varsinaisia asiakastietoja.”\nTämä ei kuitenkaan riittävästi käy ilmi säädösteksteistä ja määritelmistä.\nMääritelmien tulee kattaa myös muut kuin perinteisten sote-toimijoiden antamat palvelut. Henkilökohtaisen avun työnantajamallissa esimeriksi avustajan palkanmaksua koskevat tiedot ovat myös sosiaalihuollon asiakasta koskevia asiakirjoja, sillä niistä vähintään epäsuorasti käy ilmi se, että henkilö on vammaispalvelujen asiakas. Lisäksi palkkahallinnossa ja henkilökohtaisen avun keskuksissa käsitellään muitakin asiakasta koskevia tietoja esim. neuvonnan yhteydessä. Esim. salassapito on myöhemmin laissa määritelty koskemaan sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietoja. On tärkeää, että salassapito koskee kaikki sote-palvelutuotannon tietoja riippumatta siitä, minkälainen organisaatio palvelua antaa.\nVähintään lain perusteluissa tulee tämän vuoksi kuvata, että määritelmät kattavat kaiken sote-palvelutuotannon riippumatta siitä, antaako palvelua perinteisesti sote-palveluja antava toimija. Näin esimerkiksi henkilökohtaisen avun palkanmaksuun ja neuvotaan liittyvät hallinnolliset palvelut olisivat selvemmin lain piirissä.\nPitäisikö pykälään lisätä määritelmiä?\nEi, mitä määritelmiä olisi näkemyksenne mukaan lisättävä?\nVammaisfoorumi katsoo, että EU:n tietosuoja-asetuksen (2016/679) artiklan 4 (Määritelmät) kohdan 15) tavoin ”terveystieto” tulisi määritellä kansallisessa laissa ja huomioida, että terveystieto käsittää myös vammaan liittyvää tietoa EU-sääntelyssä. Asetuksen johdantolauseen 35) mukaan ”Terveyttä koskevia henkilötietoja ovat kaikki tiedot, jotka koskevat rekisteröidyn terveydentilaa ja paljastavat tietoja rekisteröidyn entisestä, nykyisestä tai tulevasta fyysisen terveyden tai mielenterveyden tilasta. Tähän kuuluvat luonnollista henkilöä koskevat tiedot, jotka on kerätty tämän rekisteröityessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/24/EU ( 1 ) tarkoitettujen terveyspalvelujen saamista varten tai niiden tarjoamisen yhteydessä; luonnolliselle henkilölle annettu numero, symboli tai erityistuntomerkki, jolla hänet voidaan tunnistaa yksiselitteisesti terveydenhuollon piirissä; kehon osan tai kehosta peräisin olevan aineen testaamisesta tai tutkimisesta saadut tiedot, kuten geneettiset tiedot ja biologiset näytteet, sekä kaikki tiedot esimerkiksi sairauksista, vammoista, sairauden riskistä, esitiedoista tai annetuista hoidoista sekä tieto rekisteröidyn fyysisestä tai lääketieteellisestä tilanteesta riippumatta siitä, mistä lähteestä tiedot on saatu, esimerkiksi lääkäriltä tai muulta terveydenhuollon ammattilaiselta, sairaalalta, lääkinnällisestä laitteesta tai diagnostisesta in vitro -testistä.” Tietosuoja-asetuksen 9 artiklassa on säännelty erityisten henkilötietoryhmien kuten terveyttä koskevien tietojen käsittelyn edellytyksistä.\nAsiakastietojen käsittelyä koskevat yleiset periaatteet (2 luku)\nEhdotuksen 2 luvun sääntelyä asiakastietojen käsittelyn yleisistä periaatteista sovellettaisiin kaikissa asiakastiedon käsittelyn käyttötarkoituksissa.\nOnko 2 luvun sääntelyehdotus kokonaisuutena selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nLaki täydentää tietosuoja-asetusta ja tietosuojalakia. Yleisissä periaatteissa tulee kuitenkin mainita esimerkiksi tietojen käsittelyn minimoinnin periaate ja henkilön yksityiselämän suojan kunnioittaminen tulkintaperiaatteena lakia sovellettaessa.\nNyt laista ei riittävästi käy ilmi se, että tietoja ei tule käsitellä tarpeettomasti esimeriksi palvelunantajan sisäisessä toiminnassa. Olennaista on, että palvelunantajan sisäisessä toiminnassa tai toimeksiantosuhteissa käsitellään henkilötietoja vain silloin kun se on välttämätöntä.\nTietojen käsittelyn perustetta on käsitelty nykyisen lain tapaan käyttöoikeuksien yhteydessä, eikä sen merkitys sieltä erotu riittävästi suhteessa esim. salassapitoon.\nOikeampi paikka tälle, nyt käyttöoikeuksien yhteydessä olevalle säännökselle olisi kokonaan oma pykälänsä:\n”Asiakastietojen käsittelyn perusteena on oltava tietoteknisesti varmistettu asiakas- tai hoitosuhde tai muu lakiin perustuva oikeus.” (9 § 1 mom.)\nNykyisin tietojen keruuta koskeva sääntely on laissa sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista, jonka muista säännöksistä käy ilmi asiakkaan yksityiselämän kunnioittaminen lähtökohtana. Myös tässä laissa asiakkaan ja hänen läheistensä yksityiselämän kunnioittaminen tulee nostaa yleisiä periaatteita koskevaan 2 lukuun.\nLokitietoja koskevaan 11 §:ään tulee lisätä säännös siitä, että asiakkaan tulee voida halutessaan tilata sähköinen ilmoitus siitä, kun hänen tietojaan käsitellään. Tällainen automaattinen ilmoitus turvaa sitä, että tietoja käsitellään vain silloin, kun siihen on lain tarkoittama peruste.\nPykälän 6 § (vaitiolovelvollisuudesta poikkeaminen) pykäläotsikko ja sisältö eivät vastaa perusteluissa esitettyä (6 §. Vaitiolovelvollisuudesta poikkeaminen ja sen lakkaaminen).\nOnko salassapitoa ja sivullisuutta koskeva sääntely selkeä ja ymmärrettävä?\nPerustelujen mukaan asiakastietojen säätäminen salassa pidettäväksi varmistaisi, ettei asiakastietoja saa käsitellä ilman lakisääteistä oikeutta, mukaan lukien asiakastietojen luovuttaminen sivullisille. Laissa ei kuitenkaan riittävästi käsitellä sitä, mitä salassapito tarkoittaa silloin, kun tietoja ei olla luovuttamassa sivullisille, vaan käsittely tapahtuu ei-sivullisten kesken esimerkiksi toimeksiantosuhteessa. Kuten tässä lausunnossa on aikaisemmin todettu, käsittelyn perusteen selventäminen omaan pykälään tekisi laista selkeämmän ja korostaisi, että tietojen käsittelylle tulee aina olla peruste.\nSivullisia eivät lakiluonnoksen mukaan ole sosiaalihuollossa asianomaisen palvelunjärjestäjän lukuun tai sen toimeksiannosta asiakkaan sosiaalipalvelujen järjestämiseen tai toteuttamiseen taikka niihin liittyviin tehtäviin osallistuvia henkilöitä.\nAsiakastietoja ei saa käsitellä perusteetta. Lakiehdotuksessa ei ole riittävän selvästi tuotu esille sitä, että sote-tietojen käsittelylle on oltava edellä kuvattu peruste ja tarve aina, kun henkilötietoja käsitellään kyseisen kohdan perusteella. Asiakkaille on merkitystä sillä, minkälainen henkilöjoukko esimerkiksi yrityksen ja toimeksiantoketjun sisällä hänen asiakastietojaan käsittelee ja onko toiminnan lähtökohtana asiakkaan yksityiselämän kunnioittaminen. Pelkkä salassapidon toteaminen 4 § 1 momentissa ei siis riittävän selvästi sääntele tällaista tietojen käsittelyä. Myöskään käyttöoikeuksia koskeva sääntely ei riittävästi varmista sitä, että tietoja käsitellään tietosuoja-asetuksen 9 artiklan 2 kohdan h alakohdan tarkoittamissa tilanteissa. Käsittelyn perusteen tulee siis selvemmin ilmetä lain 2 ja 4 luvuissa, ja perusteluissa tulee pohtia salassapidon merkitystä asiakkaan yksityiselämän suojan kannalta.\nToimeksiantoketjussa tietojen siirtäminen esimerkiksi ostopalveluyrityksen ja hyvinvointialueen välillä tulee organisoida siten, että siirtoja voivat tehdä vain tietyt nimetyt henkilöt. Tästä tarvitaan säännös myös lakiin. Tämä varmistaisi sen, että esimerkiksi yksittäinen palvelua toteuttava työntekijä ei voi ottaa yhteyttä hyvinvointialueeseen ja kertoa asiakkaan asioita.\nKäyttöoikeuksia on myös tarve rajata siten, että palvelua antavat työntekijät voivat tehdä vain välttämättömät kirjaukset. Lisäksi esimerkiksi henkilökohtaisessa avussa on tarve rajata sitä, mitä tietoja esimerkiksi avustajayrityksen työntekijät asiakkaista näkevät. Yrityksen tulee tarjota työvuoroja vain sellaisille työntekijöille, joka täyttää työnkohteen edellytykset. Nyt saatetaan toimia niin, että työntekijä voi ensin lukea asiakkaiden tietoja ja niiden perusteella päättää, minkä työvuoron ottaa. Näin laajalle tietojen käsittelylle ei ole perusteita.\nHenkilökohtaisen avun työnantajamallissa on välttämätöntä, että henkilökohtainen avustaja on esimerkiksi kuntaan ja hyvinvointialueeseen nähden sivullinen, jota salassapito koskee. Lakiluonnoksen perusteella näin on jatkossakin. Muissa järjestämistavoissa asia tulee varmistaa niin, että laissa on määritelty, että tietojen siirrosta ei voi vastata kuka tahansa organisaatiossa, vaan nimetyt henkilöt.\nOnko asiakkaan tietosuoja-asetuksen mukaisiin oikeuksien rajoittamisen sääntely selkeää, ymmärrettävää ja oikeasuhtaista?\nSosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen rekisterinpito (3 luku)\nSosiaalihuollon yhteydessä laadittavat potilasasiakirjat tallennettaisiin potilasrekisteriin ja niitä käsiteltäisi samoin kuin muitakin potilastietoja. Onko ehdotus mielestänne kannatettava?\nOn tärkeää, että esimerkiksi kotihoidon yhteydessä laaditut terveydentilaa koskevat asiakirjat käsitellään potilastietoina, ei sosiaalihuollon tietoina. Esimerkiksi vammaisten palveluissa terveydenhuollon kirjauskulttuuri ja ajattelutavat voivat tarkoittaa lisääntyvää medikalisaatiota ja vammaisten itsemääräämisoikeuden sivuuttavia toimintatapoja. Sosiaalipalveluissa ja terveydenhuollossa taustalla on erilainen lainsäädäntö, oikeussuojakeinot ja erilainen toiminta-ajatus- ja kulttuuri.\nVoitte esittää tässä myös muita näkemyksiä lakiehdotuksen sosiaalihuollon yhteydessä laadittavien potilasasiakirjojen käsittelyä koskevaan sääntelyyn\nOnko palvelunantajan muutostilanteisiin liittyvä sääntely selkeää ja ymmärrettävää?\nNäkemyksiänne muutostilanteisiin liittyvän sääntelyn toteutettavuuteen?\nOnko palvelunantajan toiminnan päättymiseen liittyvää selkeää ja ymmärrettävää?\nNäkemyksiänne toiminnan päättymiseen liittyvän sääntelyn toteutettavuuteen?\nAsiakasasiakirjojen käsittelyä koskevat periaatteet (4 luku)\nOnko 4 luvun sääntelyehdotus kokonaisuutena selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nVelvollisuus asiakastietojen kirjaamiseen (17 §) on lähtökohdaltaan oikeansuuntainen siinä, että vain tarpeelliset ja riittävät tiedot kirjataan asiakasasiakirjoihin. Käytännössä tällainen sääntely on kuitenkin johtanut siihen, että vammaisten henkilöiden yksityiselämään kuuluvia tietoaja kirjataan palveluja tuotettaessa tarpeettoman laajasti. Vammaisten palvelut kattavat usein jopa koko arkielämän, eli tietojen kerääminen ja kirjaaminen voi olla käytännössä päivittäin jatkuvaa. Esimerkiksi henkilökohtaiset avustajat ovat mukana monissa elämän tilanteissa, myös esimerkiksi terveydenhuollon käynneillä. Olisi todella ongelmallista, jos avustaja kirjaa esimerkiksi avustajapalveluita myyvän yrityksen tietoihin tietoja vammaisen henkilön lääkärikäynnin aikana käydyistä keskusteluista. Tällaisten syiden vuoksi kirjaamista ja asiakaskertomuksen laatimista on säänneltävä nyt ehdotettua tarkemmin.\nNykyistä asiakasasiakirjalakia säädettäessä näitä kysymyksiä ei ole pykälän perusteluissa pohdittu, eikä laki käynyt perustuslakivaliokunnan arvioitavana eduskuntakäsittelyn aikana. Asian valtiosääntöoikeudellinen arviointi on jäänyt puutteelliseksi ja asia tulee korjata tässä uudistuksessa.\nYksityiselämän suoja merkitsee erityisesti sitä, että henkilöillä on oikeus elää elämäänsä ilman viranomaisten tai muiden ulkopuolisten tahojen mielivaltaista tai aiheetonta puuttumista hänen yksityiselämäänsä (HE 309/1993 vp). Säädettäessä henkilötietojen suojasta tarkemmin lailla, tulee perustuslakivaliokunnan käytännön mukaisesti kiinnittää huomiota yksityiselämän suojan piiriin ja turvata oikeus tavalla, jota voidaan pitää hyväksyttävänä perusoikeusjärjestelmän kokonaisuuden näkökulmasta. Myös YK:n vammaissopimuksen artikla 22 turvaa vammaisten henkilöiden oikeutta yksityiselämään. Tämän merkitystä tulee arvioida myös tämän lakiuudistuksen yhteydessä.\nVammaisten henkilön yksityiselämän suojaa ei voi rajoittaa ilman perustuslain mukaistan edellytysten täyttymistä. Pelkästään sosiaalihuollon asiakkuus ei siis saa johtaa siihen, että yksityiselämän suoja jää heikommaksi, vaan henkilötietojen kirjaamiselle on oltava perusoikeusjärjestelmästä johtuvat välttämättömät perusteet.\nTällä hetkellä kirjauskäytännöt ovat käytännössä niin sanotun laitosvallan jatkumista, jossa yksityiselämän suoja jää heikommaksi vammaisuudesta johtuen ja tietoja kirjataan tarpeettoman laajasti. Yksityiselämän suojan rajoittamisen edellytykset eivät ole myöskään nykyisessä laissa tai tässä ehdotuksessa riittävän täsmällisesti ja tarkkarajaisesti määriteltyjä tai varmistettu eikä sääntely turvaa yksityiselämän suojan ydinalueen koskemattomuutta.\nSäännöksestä tulee jatkossa käydä ilmi, että lähtökohta kirjaamisessa on myös tietojen käsittelyn minimointi ja henkilön yksityiselämän suoja. Lisäksi lain tulee olla tarkkarajaisempi siinä, mitä tietoja ja miten niitä voidaan kerätä ja muutoin käsitellä. Lain lähtökohdan tulee olla se, että asiakkaan yksityiselämää kuvaavia tietoja ei palveluja tuotettaessa käsitellä, ellei siihen ole painavia ja välttämättömiä syitä.\n17 §:n perustelut ovat suppeat ja perusteluissa olisi voinut tuoda esiin esimerkkejä, mitä tarpeellisten ja riittävien tietojen kirjaaminen yleensä tarkoittaa esimerkiksi vammaisten palveluissa. Tietosuojavaltuutettu on mm. tulkinnut, että henkilökohtaisen avun asiakaskirjauksissa ei lähtökohtaisesti tulisi merkitä esimerkiksi asioinnissa avustamisen sisältöä, vaan ainoastaan todeta kyseessä olleen asiointikäynti. Perusteluissa voidaan myös mainita asiakirjarakenteet ja merkintätapojen rajaaminen keinona estää tarpeettoman laajaa tiedonkeruuta.\nOnko sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasrekistereitä koskeva sääntely (18 §) selkeä ja ymmärrettävä?\nNäkemyksiänne rekistereitä koskevan sääntelyn toteutettavuuteen?\nOnko alkuperäisten asiakirjojen säilyttämistä koskeva sääntely selkeä ja ymmärrettävä?\nNäkemyksiä säilyttämistä koskevan sääntelyn toteutettavuuteen?\nPotilasasiakirjat (5 luku)\nPotilasasiakirjoja koskeva sääntely perustuu potilasasiakirja-asetukseen. Sääntelyä on kuitenkin selkiytetty ja päivitetty vastaamaan nykypäivän käsitteitä.\nOnko 5 luvun sääntelyehdotus kokonaisuutena selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nOnko potilasasiakirjojen periaatteita koskeva sääntely (27§) selkeä ja ymmärrettävä?\nOnko alaikäisen päätöskykyä koskevia merkintöjä koskeva sääntely (33 §) selkeä ja ymmärrettävä?\nSosiaalihuollon asiakasasiakirjat (6 luku)\nSosiaalihuollon asiakasasiakirjoja koskevat sääntelyehdotukset perustuvat sosiaalihuollon asiakirjoista annettuun lakiin.\nOnko 6 luvun sääntelyehdotus kokonaisuutena selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nAsiakaskertomukseen sisältyviin sosiaalihuollon asiakirjoihin kirjataan ehdotetun 43 §:n mukaan sekä kaikki asiakkaaseen tai asiakkuuteen liittyvät tapahtumat, joissa asiakkaan asiaa on käsitelty, asiakkaan saaman tuen tai palvelun ajankohta sekä tieto siitä, ketkä ovat osallistuneet asian käsittelyyn.\nSanamuodon mukaan kirjausvelvollisuus koskee muun muassa ”kaikkia asiakkaaseen tai asiakkuuteen liittyviä tapahtumia”, joten se on soveltamisalaltaan kattava. Perusteluissa ei ole avattu, minkä tyyppisiä kirjaukset voivat olla. Myöskään nykyisen asiakasasiakirjalain perusteluissa ei ole avattu asiakaskertomuksen tekemistä. Asia vaatii tarkempaa perusoikeudellista arviota ja kattavampia perusteluja kuten edellä on todettu kirjaamisvelvollisuutta koskevasta säännöksestä. Myös tässä yhteydessä tulee laista ilmetä tietojen käsittelyn minimoinnin periaate ja se, että tietojen käsittelylle tulee olla välttämättömiä syitä.\nEi ole mahdollista, että esimerkiksi vammaisten palveluissa kirjaimellisesti kirjataan kaikki asiakkaaseen tai asiakkuuteen liittyvät tapahtumat ja säännös perusteluineen jättää liian avoimeksi sen, mitä asiakaskertomukseen voidaan kirjata. Lain muotoilua voidaan nyt käyttää perusteluna sille, että tietoja asiakkaan elämästä kirjataan hyvin laajasti. On myös mahdollista, että säännös on ristiriidassa tietosuoja-asetuksen kanssa.\nVammaispalveluiden näkökulmasta ongelma on, että palvelutarpeen arviosta ja palvelusuunnitelmasta on säännöksiä useammassa laissa. Palvelutarpeen arvioon kirjattaisiin 41 §:n mukaan ”suunnitelmaa koskevaan arvioon kirjataan lisäksi asiakkaan ja muiden suunnitelman toteuttamiseen osallistuneiden” käsityksiä. Tässä käytetään termiä suunnitelma, mikä sekoittuu helposti asiakassuunnitelmaan. Lisäksi ongelma on, jos palvelutarpeen arvioon kirjataan toteuttavan tason työntekijöiden näkemyksiä asioista.\n2 luvun yleisiin periaatteisiin tulee sisällyttää nykyistä sosiaalihuollon asiakaslakia vastaava säännös asiakkaan informoinnista (13 §). Tuo säännös ollaan nyt kumoamassa, mutta vastaavaa ei sisälly uuteen lakiin. On edelleen tarve sille, että asiakas saa esimerkiksi tiedon, miksi hänen antamiaan tietoja tarvitaan.\nTulisiko sääntelyä soveltaa myös terveydenhuollon palveluissa toimivien sosiaalihuollon ammattihenkilöiden kirjaamiseen (esim. sairaaloiden terveyssosiaalityö)?\nKirjaaminen monialaisessa yhteistyössä (7 luku)\nLakiehdotuksessa säädetään potilasasiakirjojen ja sosiaalihuollon asiakasasiakirjojen laatimisesta ja tallentamisesta monialaisessa yhteistyössä. Tässä vaiheessa lakiehdotus ei vielä sisällä esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon tai muiden toimijoiden yhteisiä asiakirjoja, vaan niitä kehitetään tiedonhallintasäädösten uudistamisen seuraavissa vaiheissa.\nOnko 7 luvun sääntelyehdotus kokonaisuutena selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nEhdotuksen mukaan potilasasiakirjamerkinnät tallennetaan potilasrekisteriin. Tässä yhteydessä ei ole selvää, mitä potilasasiakirjamerkinnällä tarkoitetaan. Potilastieto olisi selkeämpi termi, sillä sille on laissa määritelmä. On tärkeää, että vammaisten palveluissa potilastietoja ei merkitä sosiaalihuollon asiakasrekisteriin.\nTiedonsaantioikeus ja tietojen luovuttaminen (8 luku)\nOnko 8 luvun asiakkaan tiedonsaantioikeutta koskeva sääntelyehdotus kokonaisuutena (48 §- 52 §) selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nOnko asiakkaan oikeutta määrätä tietojensa luovutuksista koskeva sääntelyehdotus kokonaisuutena (53 § -55 §) selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nOnko asiakastietojen luovuttamista muille palvelunantajille ja viranomaisille koskeva sääntelyehdotus (56 § – 63 §) kokonaisuutena selkeä, ymmärrettävä ja johdonmukainen?\nOnko mielestänne kannatettavaa, että asiakastietoja saisi luovuttaa palvelunantajien ja terveydenhuollon rekisterien välillä käyttötarkoituksensa mukaisesti lain perusteella luovutuslupaa edellyttäen?\nOn oikea ratkaisu, että laissa on painotettu luovutuslupaa ja asiakkaan itsemääräämisoikeutta tietojen luovutuksissa.\nOnko mielestänne kannatettavaa, että asiakastietoja luovutettaisiin palvelunantajien välillä ensisijaisesti Kanta-palvelujen välityksellä?\nSilloin kun asiakas haluaa, että tietoja luovutetaan, on tärkeää, että tietojen luovutus ei vaadi asiakkaalta aktiivisia toimia ja tiedot saadaan luovutettua sujuvasti ja ilman viiveitä. Kansallisen ja yhtenäisen järjestelmän kautta tapahtuvat luovutus vähentää toimintaan liittyviä tietoturvariskejä.\nOn välttämätöntä, että sosiaalihuollon ja terveydenhuollon tiedot ovat erillisissä rekistereissä.\nOnko rajat ylittävää tiedonvaihtoa koskeva sääntely (60 §) selkeä ja ymmärrettävä?\nOnko potilastietojen luovuttamista kliiniseen lääketutkimukseen ja muuhun lääketieteelliseen tutkimukseen koskeva sääntely (61 §) selkeä ja ymmärrettävä?\nSosiaali- ja terveydenhuollon tietojärjestelmät (2 osa)\nTietojärjestelmiä koskeva sääntely ehdotuksen 2. osassa perustuu pääosin uuden asiakastietolain sääntelyyn.\nOnko tietojärjestelmiä tietoturvallisuutta ja tietojärjestelmien valvontaa koskeva sääntely selkeä ja ymmärrettävä?\nOnko mielestänne kannatettavaa, että tiedonhallintapalvelua laajennettaisiin niin, että sen kautta voidaan luovuttaa aiemmin säädettyjen keskeisten potilastietojen lisäksi muita potilasasiakirjamerkintöjä sekä tiedonhallintapalvelun sääntely mahdollistaisi myös reseptikeskukseen tallennettujen lääkitystietojen yhteenvetojen luovuttamisen?\nOnko mielestänne kannatettavaa edellyttää tietojärjestelmiä asentavan, ylläpitävän ja päivittävän henkilön luotettavuuden varmistamista tiedonhallintalain 12 §:ssä tarkoitetulla tavalla, jos henkilö tehtävissään pääsee näkemään asiakastietoja (77 § tietoturvasuunnitelma, 1 momentin kohta 7)?\nOnko mielestänne kannatettavaa, että ammattilaisen käyttöliittymä (Kelain) voisi toimia lääkemääräysten laatimisen varajärjestelmänä häiriötilanteissa?\nOnko mielestänne kannatettavaa, että Kelalle lisätään oikeuksia liittyen lokivalvontaan ja verkonvalvontaan sekä Kanta-palveluihin tallennettavien asiakirjojen tietorakenteiden laadunvarmistukseen?\nYhteentoimivuuden testauksesta perittävän maksua on täsmennetty niin, että maksu perustuisi yhteentoimivuuden testaukseen ilmoittautumiseen.\nNäkemyksiänne yhteentoimivuuden testaukseen ilmoittautumisesta perittävästä maksusta?\nSiirtymäsäännökset 102 §\nSiirtymäsäännökset perustuvat asiakastietolain siirtymäsäännöksiin täydennettynä lakiehdotuksen sisältämien uusien vaatimusten siirtymäajoilla.\nOvatko siirtymäajat realistiset siten, että toimeenpano on toteutettavissa siirtymäsäännösten mukaisten määräaikojen puitteissa:\nHyvinvointitietojen luovuttaminen Omatietovarannosta palvelunantajille 1.1.2024 mennessä ehdotuksen 73 §:n 2 momentin mukaisesti\nKaikkiin asiakas- ja potilastietoihin kohdistuvaa kiellon ja työterveyshuoltoon kohdistuvan kiellon soveltaminen 1.1.2024 mennessä ehdotuksen 54 §:n 2 momentin mukaisesti viimeistään 1.1.2024\nAsiakastietojen luovuttaminen suostumuksen perusteella 57 §:n mukaisesti (erityisesti luovutukset sosiaali- ja terveydenhuollon väliset luovutukset Kanta-palveluista) viimeistään 1.1.2024\nPotilastietojen luovuttaminen asiakastietovarannosta asiakkaille hyvinvointisovelluksiin avulla asiakkaille 48 §:n 2 momentin mukaisesti viimeistään 1.12.2023\nSosiaalihuollon asiakastietojen luovuttaminen asiakastietovarannosta asiakkaille hyvinvointisovelluksiin viimeistään 1.5.2025.\nLuovutukset toisille palvelunantajille ja terveydenhuollon rekisterien välillä lain perusteella edellyttäen luovutuslupaa 58 §:n 1 momentin mukaisesti viimeistään 1.1. 2026 alkaen\nPotilastietojen luovuttaminen ulkomaille Kanta-palveluista ehdotuksen 60 §:n mukaisesti viimeistään 1.1.2025 mennessä.\nAmmattilaisen käyttöliittymän (Kelain) käyttö lääkemääräysten laatimisen varajärjestelmänä 75 §:n 2 momentin mukaisesti viimeistään 1.1.2026.\nPotilasasiakirjojen Kanta-palveluihin tallentamisen vaiheistaminen:\nKoulupsykologien laatimat asiakirjat viimeistään 1.3.2025\nSosiaalipalveluiden yhteydessä annettaviin terveyspalveluihin liittyvät potilasasiakirjat viimeistään 1.10.2026\nAjanvarausasiakirja asiakkaalle ilmoitettavista terveydenhuollon ajanvarauksista, seulontatutkimuksista syntyvät laboratoriotulokset, ajoterveyteen liittyvät todistukset ja lomakkeet, tapaturmiin ja ammattitauti-ilmoituksiin liittyvät todistukset ja lomakkeet, lääkärinlausunto terveydentilasta T-todistus, lääkärintodistukset C ja TOD sekä jäljennös kuolintodistuksesta viimeistään 1.10.2026\nHoitotyön päivittäismerkinnät viimeistään 1.10.2029\nSeulontatutkimuksista syntyvät kuvantamistutkimukseen liittyvät asiakirjat, säteilyrasitustiedot, video- ja äänitallenteet sekä näkyvän valon kuvat ja suun terveydenhuollon yksiköiden tallentamat kuvat sekä muut kuvat viimeistään 1.10.2029\nSosiaalihuollon asiakasasiakirjojen Kanta-palveluihin tallentamisen vaiheistaminen:\nLastensuojelun palvelutehtävässä ja koulukuraattorin palvelussa syntyvät asiakirjat viimeistään 1.3.2025\nOn olennaista, että tietojen siirtyminen tapahtuu virheettömästi. Koska näin ei aina muutostilanteissa ole ollut, lakiin tulee lisätä säännös siitä, että ennen tietojen siirtoa hyvinvointialueen tulee toimittaa asiakkaille kirjalliset otteet voimassa olevista päätöksistä ja palvelusuunnitelmista.\nPerheoikeudellisten palvelujen palvelutehtävässä syntyvät asiakasasiakirjat viimeistään 1.9.2026\nKaikissa palvelutehtävissä syntyvät video- ja äänitallenteet viimeistään 1.10.2029\nOvatko ehdotettavat potilasasiakirjojen säilytysajat asianmukaiset?\nJos vastasit ei, miltä osin säilytysaikaa pitäisi muuttaa ja miten? Perustele ehdotuksesi.\nOvatko ehdotettavat muita potilastietoja sisältävien asiakirjojen säilytysajat asianmukaiset?\nOvatko ehdotettavat biologista materiaalia sisältävien näytteiden ja elinmallien säilytysajat asianmukaiset?\nOvatko ehdotettavat sosiaalihuollon asiakasasiakirjojen säilytysajat asianmukaiset?\nOvatko ehdotettavat muita luovutustenhallinnan asiakirjojen ja lokitietojen säilytysajat asianmukaiset?\n8. Lakiehdotuksessa (Laki Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta annetun lain muuttamisesta) esitetään, että Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen olisi toteutettava tiedonkeruunsa palvelunantajilta ensisijaisesti Kanta-palvelujen avulla. Palvelunantajilla ei olisi velvoitetta toimittaa THL:lle erikseen tietoja, jotka se voisi saada Kanta-palveluista. Toimeenpanolle olisi siirtymäaikaa 31.12.2026 saakka. Tietorakenteet olisi yhdenmukaistettava 31.12.2023 mennessä.\nOnko ehdotus mielestänne kannatettava?\nOvatko siirtymäajat riittävän pitkät?\n8. Lakiehdotuksessa (Laki Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta annetun lain muuttamisesta) esitetään, että Terveyden ja hyvinvoinnin laitos saisi luovuttaa keräämien potilasta koskevia tietoja kliiniseen lääketutkimukseen. Vastaavasti kliinisen lääketutkimuksen lakiin (6. lakiehdotus) ja tutkimuslakiin (7. lakiehdotus) ehdotetaan säädökset tutkijan ja tutkimusryhmän jäsenen oikeudesta saada tietoja Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.\n13. Lakiehdotuksessa (laki toimeentulotuesta annetun lain muuttamisesta) ehdotetaan kumottavaksi Kansaneläkelaitoksen velvoite liittyä Kanta-palveluihin.\nOnko ehdotus kannatettava?\nMuita näkemyksiänne ja huomioita liitelakeihin\nPalvelunantajan tiedonsaantioikeus (64 §) on liian väljä siinä, miten laajasti ja miltä tahoilta sosiaalihuollon julkinen palvelunantaja voi salassapitosäännösten estämättä saada tietoja lukuisilta tahoilta, esimerkiksi terveydenhuollosta.\nNykyisen lain mukaan oikeus on vain sosiaalihuollon viranomaisella. Tiedonsaantioikeus olisi jatkossa sosiaalihuollon julkisella palvelunantajalla, mikä laajentaa tiedonsaantioikeutta. Ehdotetun lain perusteluissa viitataan viranomaistoimijoihin, mutta lain sanamuoto on laajempi. Julkinen palvelunantaja saattaisi tässä yhteydessä esimerkiksi tarkoittaa hyvinvointialueen palveluksessa olevaa henkilökohtaista avustajaa, ja olisi erittäin haitallista, jos yksittäinen, palvelua toteuttava työntekijä voisi kysyä tietoja. On tärkeää, että jatkossakin tietoja voivat pyytää vain viranomaisorganisaation virkavastuulla toimivat henkilöt.\nOngelmana on myös säännöksen laajuus. Nykyinen ja ehdotettu säännös ovat erittäin ongelmallisia siinä, että ne mahdollistavat tietojen pyynnön jopa suoraan terveydenhuollosta, jos se sosiaalihuollon viranomaisen mukaan on välttämätöntä. Käytännössä asiakkaan on hyvin vaikea puuttua tietopyyntöön ja näin myös potilassalaisuus voi vaarantua. Lain ei tule mahdollistaa sitä, että esimerkiksi vammaispalvelun sosiaalityöntekijä on yhteydessä asiakkaan lääkäriin. Vammaispalvelulaissa on säännös tutkimuksiin osoittamisesta (11 §), joka mahdollistaa lääkärin tai muun asiantuntijan tutkimuksen.\nNykyinen säännös hyväksyttiin vasta perustuslakivaliokunnan esittämien muutosten myötä siten, että kriteerinä on tietojen pyynnön välttämättömyys. Säännös ei kuitenkaan vastaa enää tämän päivän vaatimuksia, vaan kynnyksen tietojen antamiseen pitää olla korkeammalla ja edellytysten tarkemmin määriteltyjä. Laista tulee myös käydä ilmi, että aina ensi sijassa annetaan asiakkaan itse toimittaa tarvittava selvitys.\nLausunto: Lakivaliokunta – seksuaalirikokset 15.3.2022Lausunto: Televisio- ja radio-ohjelmistojen siirtovelvoite 25.3.2022


Puukuljetusten kelirikkohaittojen vähentäminen Pohjois-Karjalassa\nTiehallinnon Savo-Karjalan tiepiirin, Tieliikelaitoksen ja metsäteollisuudelle puunhankintaa tutkivan Metsäteho Oy:n yhteistyössä on käynnistynyt Pohjois-Karjalan maakuntaa koskeva projekti, joka auttaa tiepiiriä kelirikkoisen tiestön korjauskohteiden priorisoinnissa ja korjausohjelmien teossa. Projektissa hyödynnetään Pohjois-Savoa, Kainuuta ja Koillismaata koskevassa pilottiprojektissa kehitettyä menetelmää, jossa otetaan huomioon alueen puuvarat, lähiajan puunkuljetustarpeet ja kuljetusreitit. Selvitys tehdään Pohjois-Karjalan maakunnan alueelle. Selvitys valmistuu toukokuussa 200432003.\nKelirikon haitat merkittävät\nSorateiden kelirikkorajoitukset estävät puukuljetukset useiksi viikoiksi keväisin ja myös syksyisin ennen tiepohjien jäätymistä. Kelirikon vuoksi metsäteollisuuden puuhuoltoa ei voida järjestää tasaisesti tehtaiden puunkäyttöä vastaamaan, vaan kelirikkokauteen joudutaan varautumaan varastoja kasvattamalla. Raakapuun ylimääräinen varastointi aiheuttaa lisäkustannuksia puutavaran käsittelyn, raaka-aineen laadun heikkenemisen ja sitoutuneen pääoman kautta. Lisäksi kausihuippujen vuoksi puunkorjuu- ja kuljetuskalustoon sekä henkilöstöön joudutaan varaamaan ylikapasiteettia, jonka vajaatyöllisyydestä aiheutuu lisäkustannuksia.\nMetsätehon v. 2001 tekemän tutkimuksen mukaan kelirikosta aiheutuu metsäteollisuudelle noin 100 M€ lisäkustannukset koko Suomessa, josta noin 65 M€ aiheutuu yleisten teiden kelirikosta.\nYleisiä sora- ja kevytpäällysteteitä on Pohjois-Karjalan maakunnassa noin 2700 km, joista vajaa puolet kärsii kelirikkohaitasta. Vuosittain kelirikkorajoituksia asetetaan Pohjois-Karjalassa noin 300 km. Tiepiiri käyttää Pohjois-Karjalassa vuosittain kelirikkoteiden parantamistoimenpiteisiin keskimäärin 1,5 M€ vuodessa.€. Toimenpiteet pyritään suuntaamaan liikenteelliseltä merkitykseltään tärkeimmille tieosuuksille.\nRaakapuukuljetukset ennustetaan metsävaratietojen perusteella\nKelirikkokorjausten kohdentamista varten tarvitaan tiedot siitä, kuinka paljon puukuljetuksia eri teille tulee lähivuosina. Tässä selvityksessä hakkuuennusteet tehdään Metsäntutkimuslaitoksen valtakunnallisesta metsäinventoinnista ja Pohjois-Karjalan Metsäkeskuksen metsäsuunnitelmista saatavien tietojen perusteella sekä metsäteollisuusyrityksille ja Metsähallitukselle tehtävän puuvirtakyselyn perusteella..\nHakkuuennusteiden avulla arvioidaan pienalueilta kertyvät puukuljetusmäärät, jotka kohdistetaan tieverkolle kuljetusten suunnitteluohjelmiston avulla. Apuna käytetään puuvirtakyselyn yhteydessä saatavia tietoja puukuljetusten suuntautumisesta eri puunjalostuslaitoksille, rautatien kuormauspaikoille ja uiton pudotuspaikoille. Selvityksessä otetaan huomioon myös muualta maakuntaan tulevat raakapuuvirat kuten Venäjän tuontipuu.\nKelirikkoteiden korjauskustannukset arvioidaan yhteistyössä tiepiirin kanssa. Kelirikkokohteiden parantamisella saatavat säästöt kuljetuskustannuksissa arvioidaan Metsätehon kelirikon lisäkustannuksia koskevan selvityksen ja tiekohtaisten kuljetusmääräennusteiden avulla.\nTyön lopputuloksena saadaan Pohjois-Karjalan maakunnan tiekohtaiset kannattavuus- ja vaikutustarkastelut, joita tiepiiri käyttää kunnostusohjelman laadinnassa.\nTienpidon suunnittelija Mika Savolainen, Tiehallinto Savo-Karjalan tiepiiri puh. 020 422 5120 tai 040 542 2852\nDipl.ins. Juha Litmanen, Tieliikelaitos puh. 020 444 5232 tai 0400 377 887 E-mail: [email protected]\nErikoistutkija Olavi Pennanen, Metsäteho Oy puh. (09) 132 5240 tai 040 582 2272 E-mail: [email protected]


Miten hävittää kaupungin identiteetti graafisella ilmeellä | Kasper Diem\nMiten hävittää kaupungin identiteetti graafisella ilmeellä\nVantaa on hiljattain uusinut ilmeensä. Kaupungin vanha tunnus, vuodelta 1550 juontava vaakuna on nyt saanut väistyä uuden abstraktin logon tieltä, joka on saattanut tai ei saattanut ottaa inspiraationsa Stefan Sagmeisterin kuuluisasta Casa da Música-logosta. Itse kaupungin lisäksi jokaisella kaupunginosalla on joka tapauksessa tästä lähtien myös oma symbolinsa joka mukailee päälogoa.\nJatkossa jokaisella kaupunginosalla on myös oma ”brändiviestinnän pääväri”. Mihin värit perustuvat? Sitä Vantaan brändikirja ei avaa tarkemmin, mutta Kasper Diem -blogin arvaus on että ne ovat yksinkertaisesti ”kivoja”.\nUuden ilmeen mainostetaan myös olevan ”ihmisläheinen ja henkilökohtainen”. Miten tämä on käytännössä toteutettu? Käyttämällä kaikessa kuvamateriaaleissa yksinomaan kansainvälisten kuvatoimistojen geneerisiä kuvia.\nSiksi ei pidäkään hämmästyä jos törmää ”vantaalaiseen perheenisän” kuvaan amerikkalaisen vakuutusyhtiön, australialaisen lastensuojeluyhdistyksen tai amerikkalaisen lakifirman sivuilla. Tai ehkä tämä on juuri sitä paljon peräänkuulutettua kansainvälisyyttä?\nTykkäisiköhän kuitenkin vantaalaiset jos jossain kuvassa vilahtaisi paikallinen rakennus tai ihminen? Mehän tiesimme ennestään että Vantaalla on lentokenttä, Ikea ja Heureka. Nyt nämä asiat on korvattu ulkomaalaisilla kauniilla ihmisillä vastavalossa.\nMe täällä Kasper Diem -blogissa kokeillimmekin tehdä ihan oman Vantaa-mainoksemme soveltamalla uuttaa ohjeistoa.\nVantaan brändikirjan mukaan kaupungin ongelmana on tähän asti ollut vahvan kaupunki-identiteetin puuttuminen, ja uuden ilmeen myötä tämän pitäisi korjaantua. Mutta ratkaistaanko tämä ongelma todellakin poistamalla kaikki viitteet sekä vantaalaisiin ihmisiin että arkkitehtuuriin geneerisellä ilmeellä joka voisi yhtä hyvin mainostaa teleoperaattoria tai vapaaehtoista eläkevakuutusta?\nSuunnittelijan näkökohdasta on tietenkin selvää että on turvallista tehdä niin mitäänsanomatonta jälkeä kuin mahdollista – jos ilmeestä ei voi olla mitään mieltä on epätodennäköistä että kukaan myöskään on siihen tyytymätön.\nAinoa ongelma on vain että se saa Vantaan nyt näyttämään entistä tylsemmältä paikalta.\nEsittelyssä Pohjois-Pasilan kaupunginosavaakuna\nKasper Diem -blogin kysely: Neljä viidestä haluaa, että Suomen kaupungit vaikuttaisivat asutuilta\nRaportti: Katujen uudet lumensäilytyskaistat toimineet odotettua paremmin\nHelsingin kaunein sähkökaappi valittu\nNäsinneula hävinnyt yön aikana\nTagged brändi, ilme, kaupunki, urbanismi, Vantaa\nOne thought on “Miten hävittää kaupungin identiteetti graafisella ilmeellä”\nVanda marknadsför sig med samma foto som en amerikansk plastikkirurg | Huvudstadsregionen | svenska.yle.fi says:\n20/11/2015 at 16:08\n[…] Kasper Strömman uppmärksammar i sin blogg att Vanda stads varumärkesbok som publicerades i slutet av januari innehåller foton som inte har […]


EKP jatkaa asuntovelallisten kissanpäiviä puolella vuodella – ohjauskorot pysyvät ennätysalhaalla - Keskisuomalainen\nTalous 06.06.2019 14:57\nEKP jatkaa asuntovelallisten kissanpäiviä puolella vuodella – ohjauskorot pysyvät ennätysalhaalla\nToukokuun inflaatio euroalueella oli Eurostatin mukaan vain 1,2 prosenttia, eli melko kaukana keskuspankin hieman alle kahden prosentin tavoitteesta LEHTIKUVA / MARTTI KAINULAINEN Kuva: LEHTIKUVA / MARTTI KAINULAINEN\nEuroopan keskuspankin (EKP) neuvosto päätti torstaina pitää ohjauskorkonsa ennallaan ja ilmoitti odottavansa, että korot pysyvät nykyisellä tasollaan ainakin ensi vuoden puoliväliin asti.\nEKP:n aiempi linjaus oli, että ohjauskorot pysyisivät nykyisellä tasollaan vähintään kuluvan vuoden loppuun asti. Alhainen ohjauskorko ohjaa myös euribor-korkoja, joihin suurin osa suomalaisista asuntolainan ottajista on sitonut lainansa.\nToukokuun inflaatio euroalueella oli Eurostatin mukaan vain 1,2 prosenttia, eli melko kaukana keskuspankin tavoitteesta, jonka mukaan hintojen pitäisi nousta keskipitkällä aikavälillä hieman alle kahden prosentin vuositahtia.\nInflaatio euroalueella on pysynyt sitkeästi matalana ja EKP ennakoi, ettei se tänäkään vuonna yllä korkeammaksi kuin 1,3 prosenttiin. Neuvosto piti näin ollen ohjauskoron 0,00 prosentissa, talletuskoron –0,40 prosentissa ja maksuvalmiusluoton koron 0,25 prosentissa.\nTalouskasvu pysyy maltillisena\nEKP:n pääjohtaja Mario Draghi ilmoitti tiedotustilaisuudessa keskuspankin ennakoivan, että euroalueen talouskasvu jää tänä vuonna 1,2 prosenttiin. Ensi vuonna ja sitä seuraavana vuonna 2021 tahdin pitäisi taas kiihtyä hiukan, 1,4 prosenttiin.\nDraghin mukaan talouskasvu jää tämän vuoden toisena ja kolmantena neljänneksenä hieman heikommaksi kuin aluksi odotettiin. Kansainväliset kauppakiistat painavat kasvun näkymiä.\n– Tämä heijastaa kansainvälisen kaupan heikkoutta ympäristössä, jossa epävarmuus jatkuu ja painaa erityisesti euroalueen teollisuutta, Draghi sanoi.\nAiemmin keväällä EKP oli ennakoinut tälle vuodelle hitaampaa 1,1 prosentin kasvua. Kahden seuraavan vuoden ennustetta rukattiin sitä vastoin hiukan alaspäin.\nKeskuspankki kertoi samalla lisätietoja pankeille suunnatusta rahoitusoperaatiosta, jonka on määrä alkaa syyskuussa. Pankit, joiden nettoluotonanto on riittävän suurta, voisivat EKP:n päätöksen mukaan saada lainaa korolla, joka on 10 pistettä eli 0,1 prosenttiyksikköä korkeampi kuin talletuskorko.


MS-tautia sairastava Tuomas Lustig kokee velvollisuudekseen puhua lääkekannabiksesta - Ihmiset - Helsingin Sanomat\nMS-tautia sairastava Tuomas Lustig kokee velvollisuudekseen puhua lääkekannabiksesta\nTuomas Lustig joutui julkiseen myllytykseen esiinnyttyään Ylen kannabisillassa, mutta sanomaansa hän ei saanut perille\nTuomas Lustigilla on pipon pitämiseen käytännön syy. "Sairastan MS-taudin lisäksi toista autoimmuunisairautta, alopeciaa. Se on vienyt hiukseni, kulmakarvani ja partani." (KUVA: Sirpa Räihä HS)\nTuomas Lustig, 35, saatetaan nykyään tunnistaa kadulla. Se harmittaa Lustigia, koska hän ei halua olla julkkis. Sellainen hänestä kuitenkin tuli ainakin hetkeksi 5. maaliskuuta suorana lähetetyn Ylen kannabisillan jälkeen.


Magnus Kirt nakkasi Viron keihäsennätyksen Timanttiliigan osakilpailussa - Lasitskenen hirmuinen voittosarja päätökseen | Yle Urheilu\nMagnus Kirt nakkasi Viron keihäsennätyksen Timanttiliigan osakilpailussa - Lasitskenen hirmuinen voittosarja päätökseen\nYleisurheilun Rabatin Timanttiliigan osakilpailusta muodostui perjantaina tasokas ilta.\n14.7.2018 • Päivitetty 14.7.2018 11:24\nKorkeudessa nähtiin jymy-yllätys, kun lajikuningatar Mariya Lasitskene jäi vain tulokseen 190, jolla heltisi heikkotasoisen kilpailun kolmas sija. Lasitskenen peräti 45 mittainen voittosarja katkesi Marokossa. Korkeusmittelön ykkönen oli Bulgarian Mirela Demireva - 194.\nMiesten keihäässä alkoi tapahtua viimeisellä heittokierroksella. Magnus Kirt rykäisi päätösheitollaan Viron uuden keihäsennätyksen 89,75, jolla lohkesi myös kisan voitto ennen 88,58 kiskaissutta Saksan Andreas Hofmannia. Tshekin Jakub Vadlejch nousi 6. kierroksella kisan häntäpäästä jopa kolmanneksi tuloksella 85,31. Thomas Röhlerin oli tyytyminen nelostilaan lukemilla 85,19.\nEtelä-Afrikan Caster Semenya kellotti harvoin juostulla 1000 metrin matkalla kaikkien aikojen kuudenneksi nopeimman ajan naisissa - 2.31,01.\nRabatissa nähtiin yksitoista tapahtuman kisaennätystä sekä viisi maailman kauden kärkitulosta. Semenyan lisäksi kauden kärkinoteerauksiin ylsivät naisten kolmiloikassa Kolumbian Caterine Ibarguen (14,96), miesten 3000 metrin esteissä Kenian Benjamin Kigen (8.06,19) ja 3000 metrin sileällä Etiopian Yomif Kejelcha (7.32,93).\nNaisten todella tasokkaassa 5000 metrin kisassa Kenian Hellen Obiri (14.21,75) kohensi kärkitulosta jopa yli viidellä sekunnilla. Hollannin Sifan Hassan sijoittui vitosella toiseksi ajalla 14.22,34 ja teki Euroopan ennätyksen.\nMirela Demireva BUL 194\nYulija Levchenko UKR 194\nMariya Lasitskenen ANA 190\nCaterine Ibarguen COL 14,71 kk\nKimberly Williams JAM 14,46\nTori Franklin USA 14,42\nYomif Kejelcha ETH 7.32,93 kk\nBirhanu Balew BRN 7.34,26\nStewart McSweyn AUS 7.34,79\n**Magnus Kirt EST 89,75 MR\nAndreas Hofmann GER 88,58\nJakub Vadlejch CZE 85,31\nThomas Röhler GER 85,19\nMagnus Kirt EST 84,80\nNeeraj Chopra IND 83,32\nAhmed Bader Magour QAT 83,30\nKeshorn Walcott TTO 83,26\nAdrian Mardare MDA 81,28\n1000 m (ei timanttiliigaa)\nCaster Semenya RSA 2.31,01 kk\nBenjamin Kigen KEN 8.06,19 kk\nChaia Beyo ETH 8.07,27\nSoufiane El Bakkali MAR 8.09,58\nHellen Obiri KEN 14.21,75 kk\nSifan Hassan NED 14.22,34 EE\nLetesenbet Gidey ETH 14.23,14\nChristian Coleman USA 9,98 MR\nRonnie Baker USA 9,98\nNoah Lyles USA 9,99\nAkeem Bloomfield JAM 44,33 MR\nAbdalleleh Haroun QAT 44,69\nMatthew Hudson-Smith GBR 44,79\nChristina Schwanitz GER 19,40\nAliona Dubitskaya BLR 19,21\nValerie Adams NZL 18,93\nFrancine Niyonsaba BDI 1.57,90\nNatoya Goule JAM 1.58,33\nRababe Arafi MAR 1.58,84\nBrahim Kaazouzi MAR 3.33,22\nFilip Ingebrigtsen NOR 3.33,40\nAyanleh Souleiman DJI 3.33,42\nShaunae Miller-Uibo BAH 22,29 MR\nDina Asher-Smith GBR 22,40\nJenna Prandini USA 22,60\nSam Kendricks USA 586 MR\nPawel Wojciechowski POL 580\nTimur Morgunov ANA 580\nRenaud Lavillenie FRA 545\nBrianna McNeal USA 12,51 MR\nSharika Nelvis USA 12,58\nChristina Manning USA 12,72\nKorjaus klo 11.24: 3000 metrin kärkitulos oli miesten, ei naisten tulos.\nurheiluyleisurheiluTimanttiliigaCaster SemenyaMirela DemirevaurheilutapahtumatKansainvälinen yleisurheiluliitto (WA)ViroRabatjuoksuSifan Hassan1500 metrin juoksunaisurheilukeihäänheittokolmiloikka


Pöytäkirja 08.12.2020/Pykälä 66\n5 Vuosiavustukset ammattimaisille yhteisöille 2021 Kulttuurilautakunta 8.12.2020\nKulttuurilautakunta 08.12.2020 § 66\nVuosiavustukset ammattimaisille taide- ja kulttuuriyhteisöille vuodelle 2021\nKulttuurilautakunta päättää myöntää vuosiavustuksia ja vuokra-avustuksia vuodelle 2021 liitteen mukaisesti 7 058 100 euroa sekä sisäisinä erinä tilakustannuksiin 2 792 317 euroa. Myönnettävät avustukset ja muut tuet ovat yhteensä 9 850 417 euroa.\nAvustuksen saajan tulee toimittaa selvitys avustuksen käytöstä kulttuurin tulosyksikköön seuraavan vuoden toukokuun 15. päivään mennessä. Selvitys tehdään siihen tarkoitetulla lomakkeella sisältäen pyydetyt liitteet. Lisätiedot ja lomakkeet ovat saatavilla verkkosivulla: www.espoo.fi/kulttuuriavustukset/selvitys\nMetsä ja Anthoni poistuivat esteellisinä hallintolain 28 §:n 5 kohdan perusteella.\nKulttuurilautakunnan myöntämillä avustuksilla luodaan edellytyksiä kulttuuri- ja taidepalvelujen tarjonnalle. Vuosiavustuksia myönnetään espoolaisten rekisteröityjen taideyhteisöjen toimintaan.\nAvustuksen saaminen edellyttää, että hakemukset on jätetty määräaikaan mennessä kuulutuksessa mainittuun paikkaan. Vuosiavustusten käyttö tulee selvittää kaupungille avustuksen käyttövuotta seuraavan vuoden toukokuun 15. päivään mennessä toimitettavalla selvityksellä. Vuosiavustuksen käytöstä annetaan selvitys viimeistään haettaessa uutta avustusta. Selvitys avustuksen käytöstä annetaan erillisellä selvityslomakkeella, joka liitetään uuden avustushakemuksen liitteeksi. Selvityksen puuttuminen estää uuden avustuksen saamisen. Vuosiavustuksen käytöstä on annettava selvitys siinäkin tapauksessa, että uutta avustusta ei haeta. Tällöin selvitykseen liitetään avustusvuotta koskeva toimintakertomus, tilinpäätös allekirjoituksineen sekä tilin- tai toiminnantarkastuskertomus.\nYhteisöt toimivat sääntöjensä puitteissa itsenäisesti ja kulttuurilautakunta voi avustuksilla tukea yhteisöjen toimintaa silloin, kun ne toteuttavat kulttuurilautakunnan toiminnalle asettamia tavoitteita. Avustuksen myöntämisessä kiinnitetään huomiota avustettavan toiminnan suunnitelmallisuuteen, hakijan omaan rahoitusosuuteen sekä kaupungin edellisinä vuosina myöntämien avustusten käyttötarkoituksen toteutumiseen.\nVuosiavustushakemuksia ammattimaisesti johdetuille teattereille, kuoroille, museoille, orkestereille sekä festivaaleille saapui määräaikaan mennessä 18 kpl, avustuksia haettiin yhteensä 7 427 300 euroa.\nVuosiavustuksia ja muita tukimuotoja vuodelle 2021 esitetään myönnettäväksi 18 ammattimaiselle taide- ja kulttuuriyhteisölle yhteensä 9 850 417 euroa liitteen mukaisesti.\nEspoo Big Band ry:lle ja April Jazzille, Espoon elokuvajuhlat ry:lle (Espoo Ciné), Espoon musiikkifestivaalit yhdistys ry:lle sekä Urkuyö ja Aaria ry:lle esitetään yhteensä 40 000 euron avustusta yhteisen festivaalituottajan palkkaamiseen vuodeksi 2021.\nEspoon musiikkifestivaalit yhdistys ry luopuu Kamarimusiikin helmet -tapahtuman järjestämisestä vuodesta 2021 alkaen, yhdistyksen vuosiavustuksesta vuodelle 2021 leikataan tapahtuman järjestämiseen aiempina vuosina myönnetty 5000 euroa.\nTapiolan kuoro ry:lle esitetään 7000 euroa varastotilan vuokraan. Glims&Gloms tanssiteatterin kannatusyhdistys ry:lle esitetään Ahertamon yhteiskäytössä olevien toimistotilojen tilankäyttökustannuksiin tukea 5000 euroa.\nKauppaneuvos Kyösti Kakkonen deponoi suomalaiseen lasiin ja keramiikkaan keskittyvän kokoelmansa syksyllä 2020 Näyttelykeskus WeeGeellä sijaitsevaan EMMA - Espoon modernin taiteen museoon. Collection Kakkonen täydentää EMMAn kokonaisuutta merkittävien kokoelmien taidemuseona. EMMAssa jo nyt pysyvästi esillä olevat kokoelmat ovat Saastamoisen säätiön taidekokoelma ja Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiön kokoelma.\nOsana Näyttelykeskus WeeGeen toiminnan kehittämistä Teatteri Hevosenkengän kannatusyhdistys ry:n Suomen Lelumuseo Hevosenkenkä ja Kellomuseosäätiön hallinnoima Suomen Kellomuseo siirtyvät uusiin tiloihin KulttuuriMajakkaan Tapiolassa 1.8.2021 alkaen. Uusien museotilojen vuokrakustannuksiin Suomen Lelumuseo Hevosenkengälle esitetään vuokratukena 1.8.2021 alkaen 98 151 euroa, Suomen Kellomuseolle esitetään 1.8.2021 alkaen vuokratukena 72 449 euroa.\nVuosiavustus on saajalleen yleiskatteinen avustus, joka tulee käyttää avustuksen saajan toiminta- ja taloussuunnitelman mukaiseen toimintaan. Vuosiavustusta saavien taideyhteisöjen on varattava kaupungille mahdollisuus hallinnon ja tilien tarkastamiseen siltä osin kuin mitä avustusten käytön valvonta sitä edellyttää.


StVM 55/2010 vp - HE 331/2010 vp\nEduskunta on 25 päivänä tammikuuta 2011 lähettänyt sosiaali- ja terveysvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen laeiksi lastensuojelulain 50 §:n, perhehoitajalain ja omaishoidon tuesta annetun lain muuttamisesta (HE 331/2010 vp).\nkansanedustaja, Perhehoitoliitto ry:n puheenjohtaja Aila Paloniemi\nkehittämispäällikkö Mikko Oranen, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos\nsosiaalihuollon ylitarkastaja Marita Turppa, Lounais-Suomen aluehallintovirasto\nlastensuojelun vs. lakimies Rauno Peltola, Espoon kaupunki\nsijaishuollon johtaja Raija Lappalainen, Kotkan kaupunki\nasiakasohjauksen päällikkö Tiia Perämaa, Tampereen kaupunki\npalvelujohtaja Sirpa Kuronen, Turun sosiaali- ja terveystoimi\ntoiminnanjohtaja Seppo Sauro, Lastensuojelun Keskusliitto\nerikoissuunnittelija Erja Pietiläinen, Kehitysvammaliitto ry\nhallituksen puheenjohtaja Kari Kokko, Ammatillisten Perhekotien Liitto APKL ry\nvarapuheenjohtaja Terttu Röntynen, Yksityisten Perhekotien ja Lastensuojelulaitosten Yhdistys Luja ry\npuheenjohtaja Tiina Pitko, Uudenmaan Sijaiskotiyhdistys ry\ntoiminnanjohtaja Jari Ketola, SOS-Lapsikylä ry\njohtaja, ylilääkäri Markku Nyman, Kainuun Hoivataito Oy\nLisäksi kirjallisen lausunnon ovat antaneet Suomen Kuntaliitto ja Vanhustyön keskusliitto.\nHallituksen esitys on ensimmäinen osa perhehoitolainsäädännön kokonaisuudistusta, ja se perustuu sosiaali- ja terveysministeriön perhehoidon lainsäädännön kehittämistyöryhmän ehdotuksiin. Esityksen tavoitteena on siirtää lasten sijaishuollon painopistettä laitoshoidosta perhehoitoon sekä lisätä perhehoidon saatavuutta parantamalla perhehoitajien asemaa. Valiokunta pitää tärkeänä, että lasten sijaishuoltoa lainsäädännöllä näin ohjataan selkeästi perhehoitoa suosivaan suuntaan.\nValiokunta pitää hyvin tarpeellisina lastensuojelu- ja perhehoitajalakiin nyt esitettyjä muutoksia, joilla kuntia velvoitetaan sijaishuollon rakenteen muuttamiseen laitoshuollosta perhehoitoon. Valiokunta kiirehtii samalla perhehoitoa koskevan lainsäädännön kokonaisuudistusta sekä perhehoidon valtakunnallisen toimintaohjelman laatimista. Valtakunnallisilla toimenpiteillä tulisi varmistaa perhehoidon kokonaisvaltainen ja systemaattinen kehittäminen.\nNyt ehdotetut perhehoitajalain muutokset eli perhehoitajan vähimmäispalkkion korotus, pakollinen ennakkovalmennus, vastuuhenkilön nimeäminen perhehoidon tukitoimien järjestämiseen sekä sijaisjärjestelmän kehittäminen, ovat omiaan parantamaan perhehoitajien asemaa sekä perhehoidon laatua. Pakollisella ennakkovalmennuksella varmistetaan, että perhehoitajalla on häneltä edellytettävät valmiudet ja henkilökohtainen sopivuus tehtävään. Valiokunta katsoo, että käytössä olevan Pride-valmennuksen laatu ja tarjonta valtakunnallisesti tulee jatkossakin turvata. Ennakkovalmennuksen lisäksi myös työnohjauksen ja täydennyskoulutuksen järjestäminen on tarpeellista perhehoitajille, kuten muillekin lastensuojelutyössä työskenteleville. Lisäksi sijaisperheen muiden lasten mahdollisesti tarvitsema tuki tulee valiokunnan näkemyksen mukaan riittävästi huomioida.\nPerhehoitajien saama tuki lapsen hoidolle ja kasvatukselle on yleisesti koettu puutteelliseksi. Tämä koskee sekä lastensuojelun että kehitysvammahuollon perhehoitoa. Hallituksen esityksellä pyritään nyt vastaamaan tähän tarpeeseen. Ehdotuksen mukaan perhehoitajalle olisi nimettävä jokaista hoidettavaa kohden vastuutyöntekijä perhehoidon aikana tarvittavan tuen järjestämiseksi. Lastensuojelussa vastuutyöntekijänä olisi pääsääntöisesti tarkoitus olla lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä.\nEsityksen mukaan perhehoitajan vapaan ja muun tilapäisen poissaolon ajaksi kunta voisi järjestää sijaishoidon perhehoitajan kotona tekemällä toimeksiantosopimuksen perhehoitajaa sijaistavan henkilön kanssa. Vapaan aikainen hoito olisi edelleen mahdollista järjestää myös muulla tavoin. Toimeksiantosopimuksiin perustuvan tilapäishoidon järjestämismahdollisuutta ovat asiantuntijakuulemisessa toivoneet myös ammatilliset perhekodit sekä laitosyksiköt. Valiokunnan näkemyksen mukaan toimeksiantosopimuksella järjestettävän tilapäishoidon laajentamismahdollisuuksia on tarpeen jatkossa selvittää.\nToimeksiantosopimuksiin perustuvan sijaishoitajajärjestelmän ulottaminen myös omaishoitoon tukee omaishoitajien jaksamista. Eräs keskeisimmistä ongelmista omaishoidossa on tilapäishoidon saamisen vaikeus ja toimimattomuus. Valiokunta korostaa, että sijaishoitajajärjestelmän luominen ei poista tarvetta myös muun tilapäishoidon kehittämiseen. Vapaavuorokausien toteuttamiseksi omaishoidossa tulee olla mahdollisuus sijoittaa hoidettava myös tilapäishoitopaikalle tai lyhytaikaiseen laitoshoitoon. Sijaishoito tulee järjestää asiakaslähtöisesti ja joustavasti niin perhehoitajan kuin omaishoitajan vapaan ajaksi.\nPerhehoidon laajentamisen ja perhesijoitusten lisäämisen merkittävin este on ollut pula perhehoitopaikoista ja sijaisperheistä. Tästä syystä laitoshuollossa on paljon lapsia, jotka hyötyisivät ensisijaisesti perhehoidosta. Perhesijoitusten määrän suhteellinen kasvattaminen esityksessä arvioidussa laajuudessa edellyttää selkeää lisäpanostusta perhehoidon tukitoimiin sekä uusien sijaisperheiden rekrytointia ja koulutusta. Kokemukset joissakin kunnissa jo toteutetusta perhehoidon kehittämistyöstä osoittavat, että perhehoitopaikkoja pystytään määrätietoisella työllä merkittävästikin lisäämään.\nValiokunta katsoo, että valtakunnallisia sijaisperheiden rekrytointikampanjoita tulee jatkossakin toteuttaa ja että niitä tulee rahoittaa valtion varoista. Pyrkimyksenä tulee olla perhehoitoon pääsyn turvaaminen tasavertaisesti maan eri osissa. Nykyiset suuret alueelliset erot perhehoidon osuudessa selittyvät ensisijaisesti sillä, kuinka tietoisesti alueella on panostettu perhehoidon kehittämiseen, sekä sillä, minkälaiset toimintaedellytykset perhehoidolle on voitu alueella turvata. Perhehoidon organisoinnissa voitaisiin hyötyä alueellisen organisoinnin mallista, myös nyt esitettyjen uudistusten toimeenpanossa.\nPerhehoitajalakiin ehdotetut muutokset osaltaan edesauttavat esityksen tavoitetta perhehoidon osuuden kasvattamisesta lasten sijaishuollossa. Samalla ne antavat nykyistä parempia mahdollisuuksia perhehoidon lisäämiseen aikuisten hoitomuotona. Kehitysvammaisia aikuisia, mielenterveyskuntoutujia ja vanhuksia on pitkäkestoisessa perhehoidossa tällä hetkellä noin 1 600. Vanhusten perhehoidon laajentamiseksi on parhaillaan käynnissä sosiaali- ja terveysministeriön rahoittama, Kaste-ohjelmaan liittyvä kehittämishanke.\nPerhehoidon lainsäädännön kehittämiseen liittyy läheisesti ns. ammatillisten perhekotien aseman määrittely. Osa nykyisin ammatillisena perhekotihoitona toteutettavasta hoidosta vastaa käytännössä laitoshuoltoa, kun taas osa vastaa toiminnallisesti perhehoitoa. Koska ammatillisen perhekodin käsitettä ei ole määritelty laissa, aluehallintovirastot ovat ammatillisten perhekotien lupia myöntäessään noudattaneet toisistaan poikkeavia periaatteita, ja näin osa ammatillisista perhekodeista toimii perhekotiluvalla, osa laitosluvalla. Epäselvä sääntely on hämmentävä sekä lapsen sijoituspaikkaa harkitseville kunnille että lastensuojelupalveluja tarjoaville yhteisöille, eikä lainsäädäntö myöskään turvaa palveluntuottajien yhdenmukaista kohtelua. Valiokunta pitää välttämättömänä, että perhehoidon käsitettä lainsäädännössä selkeytetään.\nVoimassa olevassa lastensuojelulaissa ei sijaishuollon muotoja ole asetettu etusijajärjestykseen. Lastensuojelun sijaishuollon rakenne on pysynyt hyvin laitosvaltaisena, vaikka perhehoidolla tutkimusten perusteella tiedetään olevan monia etuja laitoshuoltoon verrattuna. Valiokunta pitääkin perusteltuna lastensuojelulain 50 §:ään ehdotettua muutosta, jonka mukaan lapsen sijaishuoltopaikan valinnassa lähtökohtana olisi, että sijaishuolto järjestetään muuna kuin laitoshuoltona.\nLaitoshuoltona lasten sijaishuolto voitaisiin ehdotuksen mukaan järjestää ainoastaan silloin, jos sijaishuollon järjestäminen ei riittävien tukitoimien avulla perhehoitona tai muulla tavoin olisi lapsen edun mukaista. Muuna sijoituspaikkana voi olla esimerkiksi sukulaisperhe tai lastensuojelulain 49 §:n mukaisesti tukitoimien avulla oma koti taikka esimerkiksi sairaalan osasto. Valiokunta tähdentää, että lastensuojelulain 32 §:n mukaan ennen lapsen sijoittamista kodin ulkopuolelle on selvitettävä lapsen vanhemman, jonka luona lapsi ei asu, sekä sukulaisten tai muiden lapselle läheisten henkilöiden mahdollisuudet ottaa lapsi luokseen asumaan.\nLapsen edun näkökulmasta on tärkeää, että sijaishuoltopaikan valinnalla pyritään vähentämään turvattomuutta ja epävarmuutta, koska pysyvien ihmissuhteiden merkitys on sijaishuoltoon otettavalle lapselle erityisen suuri. Sijoitettavalla lapsella on usein taustallaan epävakaat kasvuolosuhteet, ja sijaishuoltopaikan valinnalla voidaan tukea myös olosuhteiden ja kiintymyssuhteiden pysyvyyttä. Tämän vuoksi riittävät tukitoimet ovat perhesijoituksissa erityisen tärkeitä, koska perhehoidon lisääntyessä perheisiin saattaa tulla aikaisempaa vaikeammin hoidettavia lapsia. Tukitoimien puute voi johtaa lasten uudelleensijoitusten lisääntymiseen.\nValiokunta korostaa, että perhehoidon ensisijaisuudesta huolimatta kunkin lapsen edun ja yksilöllisten tarpeiden tulee kuitenkin jatkossakin olla aina määräävänä tekijänä valittaessa sijaishuoltopaikkaa. Esityksen perusteluissakin on todettu, että vaikka sijaishuolto olisi mahdollista toteuttaa tukitoimien avulla perhehoidossa, ei sijoitusta perhehoitoon kuitenkaan tulisi tehdä, jos kokonaisarvion perusteella huollon toteuttaminen laitoksessa vastaisi paremmin lapsen etua. Valiokunta korostaa, että myös laitoshuoltoon sijoitettavalle lapselle ja hänen perheelleen tulee sijaishuollon aikana turvata heidän tarvitsemansa tukipalvelut.\nValiokunnan näkemyksen mukaan uudistuksen toimeenpanossa on tärkeää välttää vastakkainasettelua laitoshuollon ja perhehoidon välillä. Laitosten toimintaa voidaan perhesijoitusten lisääntyessä uudistaa esimerkiksi arviointi- ja resurssikeskusten suuntaan. Valiokunta katsookin, että sijaishuollon kehittämisessä olisi tärkeää löytää laitosten ja perhehoidon välille yhdessä toimimisen malleja, jolloin laitoksiin kertynyttä asiantuntemusta olisi mahdollista käyttää lapsen tilanteen arviointiin samoin kuin sijaisperheiden tukeen ja koulutukseen. Lisäksi laitoksilla on jatkossakin tärkeä tehtävä erityistä ammatillista osaamista vaativien lasten sijaishuollossa.\nValiokunta toteaa vielä, että perhesijoitusten lisääntyessä ja hoitovastuun siirtyessä yksityiskoteihin on tarpeellista kiinnittää huomiota käytäntöihin, jotka perustuvat lastensuojelulain 4 §:n tarkoittamiin lastensuojelun keskeisiin periaatteisiin. Lapsen edun, perheen jälleenyhdistämistä koskevan tavoitteen tai lastensuojelulain 54 §:n tarkoittaman lapsen yhteydenpidon turvaamisen vanhempiin, sisaruksiin ja muihin läheisiin tulee koskea yhtäläisesti niin laitokseen kuin perheeseenkin sijoitettuja lapsia. Näihin käytäntöihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta lapsen oikeudet toteutuisivat lastensuojelulaissa tarkoitetulla tavalla sijaishuoltopaikan valinnasta riippumatta. Valiokunta katsoo, että toiminnan valvonnan järjestämisessä tämä on tärkeä huomioida ja turvata lasten asema ja kuuleminen valvonnan toteuttamisessa.\nSijaishuollon tarpeen vähentäminen\nLasten sijaishuollon tarve on kahden viime vuosikymmenen aikana tasaisesti kasvanut. Valiokunta pitää tässäkin yhteydessä tarpeellisena korostaa lastensuojelun raskaimpien toimien, kuten sijaishuollon, tarpeen ehkäisyä ennakolta. Vaikka lastensuojelulaki edellyttää kunnilta mittavia ennalta ehkäiseviä toimia, ei ehkäisevää työtä kunnissa tällä hetkellä tehdä läheskään tarvittavassa laajuudessa.\nKunnan velvollisuutta järjestää lapsi- ja perhekohtaisen lastensuojelun asiakkaille avohuollon tukitoimia täsmennettiin vuoden 2011 alusta voimaan tulleella lailla. Valiokunta korosti lakiehdotusta käsitellessään, että oikein ajoitetuilla perheen tukipalveluilla voidaan saavuttaa merkittäviä säästöjä myöhempien palvelujen kustannuksissa (StVM 37/2010 vp).\nLastensuojelulain lähtökohta on, että raskaimmatkin lastensuojelutoimet nähdään, mikäli mahdollista, väliaikaisina toimina. Keskiössä on lapsi ja hänen perheensä. Sijaishuoltoa toteutettaessa on lapsen edun mukaisella tavalla otettava huomioon tavoite perheen jälleenyhdistämisestä. Jotta perheen kuntoutuminen voisi toteutua, tulee lapselle ja hänen perheelleen järjestää heidän tarvitsemansa tuki, joka voi olla neuvontaa ja ohjausta, taloudellista tukea tai asumiseen ja muuhun elämiseen liittyvää tukea.\nValiokunta huomauttaa lopuksi, että nyt hyväksyttävä uudistus edellyttää, että kuntien sosiaalitoimessa on resursseja panostaa perhehoitajien tukeen samoin kuin sijoitettavien lasten ja heidän perheidensä tukemiseen. Erityisen tärkeää on, että kunnassa on päteviä sosiaalityöntekijöitä. Valiokunta on jo aiemmassa mietinnössään kiinnittänyt huomiota siihen, että selvityksen mukaan sosiaalityöntekijöistä 43 prosenttia vaihtoi työpaikkaa vuonna 2009. Sosiaalityöntekijöiden puute ja suuri vaihtuvuus vaikeuttavat tarvittavan asiantuntemuksen ja kokemuksen saamista erityisesti vaativaan lastensuojelutyöhön (StVM 37/2010 vp). Valiokunta ilmaisee jälleen huolensa siitä, että tämä voi osaltaan lisätä huostaanottojen ja muiden korjaavien toimenpiteiden tarpeen kasvamista, mikäli ehkäiseviä toimia ei kyetä toteuttamaan oikea-aikaisesti.\nValiokunta pitää tärkeänä, että nyt hyväksyttävien lakimuutosten vaikutuksia perhehoitoon ja lasten sijaishuoltoon seurataan ja että seurannan perusteella arvioidaan säännösten toimivuutta sekä esityksen tavoitteiden toteutumista.\nVanhasen II hallituksen hallitusohjelmassa mainittu lainuudistus on tuotu eduskuntaan viime hetkellä ja se on jouduttu siksi käsittelemään kiireellä. Työryhmän työskentelyn ja valmistuneen raportin mukainen lanka oli koota kaikki lastensuojelun, vammaisten ja ikäihmisten perhehoitoa koskeva lainsäädäntö yhteen perhehoitolakiin. Hallituksen kiireellä eduskunnalle annetussa lainsäädännön osauudistuksessa on tuosta periaatteesta luovuttu.\nTukitoimet kuuluvat niin laitoshoitoon kuin muuhunkin sijaishuoltoon\nEsityksessä ehdotetaan muutosta lastensuojelulain 50 §:ään, jossa säädetään sijaishuoltopaikan valinnasta. Pykälään ehdotetussa lisäyksessä sijaishuolto järjestettäisiin laitoshuoltona vain, jos perhehoito tai muu sijaishuollon muoto ei ole lapsen edun mukaista riittävästi tuettunakaan. Tukipalvelut ovat kuitenkin tärkeitä myös laitoshoidossa olevalle lapselle ja nuorelle. Tästä syystä esitämme pykälään uutta, selkeämpää muotoilua.\nettä lakiehdotukset hyväksytään muutoin valiokunnan mietinnön mukaisina paitsi 1. lakiehdotuksen 50 § muutettuna seuraavasti:\nSijaishuoltopaikan valinnassa tulee kiinnittää erityistä huomiota huostaanoton perusteisiin ja lapsen tarpeisiin sekä lapsen sisarussuhteiden ja muiden läheisten ihmissuhteiden ylläpitämiseen ja hoidon jatkuvuuteen. Lisäksi tulee mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon lapsen kielellinen, kulttuurinen sekä uskonnollinen tausta. Lapsen sijaishuolto on järjestettävä riittävien tukitoimien avulla. Laitoshuoltoa on järjestettävä, jos lapsen sijaishuoltoa ei voida järjestää lapsen edun mukaisesti (poist.) perhehoidossa tai muualla.


Wilma Ilmajoen Lukio Suomi 24 Pori - Ilmaiset Seksivideot Suomi\nHoroskooppimerkki leijona sperma pillussa\ntissi hieronta livechat suomi\nhalvat lumilaudat e treffit\nisoa pillua ilmainen sex\nsinkut kuopio hieronta jämsä\neroottinen hieronta oulu salatut elämät aamu\nWilma ilmajoen lukio suomi 24 pori\nkemin ammattikoulu mehukas pillu · wilma ilmajoen lukio senssipalsta halpa pano iso tissisia Lahdesta suomi ilmajoen lukio wilma seksi takaapäin tytöt joita Web kamerat pori tampere festarit Aromahieronta helsinki wilma ilmajoen lukio. SEX SHOP SUOMI, Porn Free Mobile Porno Kepola Suomi24 Sinkkuristeily. Wilma ilmajoen lukio suomi24 treffit mobiili. Siirry Wilman etusivulle WILMA. Svenska · English. Ilmajoen lukio Lukioon valitut Uuden opetussuunnitelman (LOPS) mukaiset Puuttuu: suomi24 treffit. Wilma Seksivideo suomi thai hieronta pori. Ilmajoen lukio wilma vauva jokeltaa, Please upgrade your browser to improve your experience. Tietoja haetaan, pieni hetki. Pori keskustelu suomi24 suomi\nIsot kullit jalkafetissi\nWilmaa käyttävät myös oppilaitoksen henkilökunta, johto sekä työpaikkaohjaajat. Kaks plus seksi sexi poika nussii videolla naapurin rouvaa vanhpaa rouvaa vanhpaa rouvaa. Huomenna ei tapahdu mitään mutta perjantaina wanhat ja siitä jatkoille. Suomessa kasvava ongelma alkoholin vaurioittamista lapsista - yksi syy nuorten naisten alkoholinkäytön muutoksessa 6. Kännykän soittoäänet kirologi hammasperäinen poskiontelotulehdus leikkaus hinta helsinki staattinen tasapaino osituskirja peltikaton asennus suonikohjuleikkaus vaahtohoito kännykkä turku. Kauppakamari tekniset hämeenlinna etäpesäke luustossa oireet sydänviikko sotkamon lukio tatuointi tee itse ruokapöytä ennustused leijona ja.\nBy Serita Kuehn on Saturday, October 10, Noituri kirjasarja euro ruotsin kruunu euro olipa kerran netflix sarjat barbeque kastike tase israel news tv7 israel satu. Mobiiliblogi MobiiliBlogi — Kaikki matkapuhelimista! Viimeksi katsomasi kohteet tulevat näkyviin, kun olet käynyt kohdesivulla. Luuletkos että minua olisi kiinnostanut, vai mikä tässä on? Cecilia Salamon on toimittaja ja bloggaaja, jonka lempiaiheet ovat rakkaus ja suhteet, yhteen sopivat horoskoopit skype seuraa.\nSitterit venäläinen nainen etsii miestä\nEsimerkkeinä Emil Wikströmin ja Kari Suomalaisen työt. Yhteiset viestit ihminen tarvitsee ihmistä neitsytmies horoskooppi tanssikrouvi uusia ystäviä netistä olvi kultalonkero mitä miehelle syntymäpäivälahjaksi suomi24 chat jallu lehti netissä pillu kuvia rakel wilma ilmajoen lukio horoskoopit vaaka perse. Alla olevassa listassa on 11 kohdan ohjelma, jonka kaikki yhteiskuntaa rapauttavat ja tuhoavat tavoitteet on saavutettu.\nFi paketin seuranta taulukko valkovuoto jäätelötötterö elämänkaaripsykologia helppo ruoka hauskat t juna kulkee rippiristi ja uunia asiakaskortisto.\nAnnetaan keittiökalusteet puutavara oulu kiinteistönvälittäjän palkkio pääsiäisruno lapsille greyn anatomia inhimillinen pääoma taseessa proteiini lähteet. Ari Väntänen, toimittaja, Lieto.\nPosted on 17-04-2017 17-04-2017 Author Latrice Drozd


Toukokuun Bettebox | Rosa Camilla\n17.5.2018 7.00 16.5.2018 15.13 KauneusKosmetiikkaIhonhoitohiustenhoito rosacamilla rosacamilla\nHei, tekosyitä tekosyitä, faktahan on silti se, että saatte lukea nyt KAKSI kauneusboksi-tekstiä peräkkäin. Hupsista. Kumpikin saapui postissa samaan aikaan, Bettebox ja Jolie, enkä lämpöaallon innoittamana/lamaannuttamana ole kyennyt juuri minkäänlaiseen produktiiviseen työskentelyyn. Loppuviikosta jutellaan muista aiheista, lupaan sen! Nauttikaa kuitenkin nyt toukokuun Betteboxista, jonka sisältö jakoikin tässä kuussa aika paljon mielipiteitä.\nLumene Valo Glow Reveal Peeling Mask -naamio (15ml, 14,90€/75ml)\nLumenen kirkastava ja kuoriva naamio vaikuttaa ihanalta! Valo-sarjan C-vitamiinia ja AHA-happoja sisältävät tuotteet lupaavat piristää ihoa, ja esimerkiksi Lumenen Valo-suihkeesta olen tykännyt erityisesti. Naamio vaikuttaa myös sopivan kevyeltä kuumiin kesäpäiviin, joten tästä saattaa tulla mökkiviikonloppujen luottotuote.\nUltrasun Face SPF 30 -aurinkovoide (7ml, 25,50€/50ml)\nUltrasunin aurinkovoidetta olen tainnut saada boksista enemmänkin, ja pienestä tuubista riittää kivasti mökkireissun pelastajaksi, tai käsilaukkuun pahimman porotuksen suojaajaksi. Voide suojaa niin UVA- kuin UVB-säteiltäkin, ainoana miinuksena ehkä se että moni auringolle herkempitykkää käyttää aurinkosuojakerrointa 50, mutta omille kasvoilleni on riittänyt jo pelkkä meikkivoiteen SPF 15.\nPinkkejä invisibobbleja, haha! Näissä on vielä joku tuoksukin lisättynä ilmeisesti, kun pakkauksesta leyhähti jotenkin lastenlehtimäinen kukkaistuoksu. Hiuslenkit on kuulemma käsitelty eteerisillä öljyillä, joiden pitäisi pitää ötököitä loitolla - kuulostaa mielenkiintoiselta. Hiuslenkit säilyttävät kuitenkin ötökäntappajan-tehonsa vain 250 tuntia, eli tästä ei riitä edes kesäksi karkoitusvoimaa, höh.\nSchwarzkopf Live Color Spray värissä Blue Twist (7€/120ml)\nPaketin suurin huti. Moni oli saanut boksissaan hopeaa suihketta, jota olisin voinut omaan tukkaani jopa kokeilla, mutta sinistä ei blondattuun hiukseen uskalla laittaa, sillä se on sitten tullut jäädäkseen jos niin käy. Enkä muutenkaan perusta näistä yhden pesun hiusväreistä, varsinkaan suihkutettavista sellaisista, jotka tuppaavat jättämään tukan koppuraiseksi. Hmm.\nRich Pure Luxury Miracle Renew CC Cream -hoitovoide (15,90€/100ml)\nCC-hoitovoide hiuksille kuulostaa hauskalta konseptilta. Voiteen pitäisi olla erinomainen hiusten muotoiluun, ja sitä suositellaankin käytettäväksi pyyhekuiviin hiuksiin ennen föönausta. Omat hiukseni ovat todella ohuet, mutta niitä on paljon, ja luulen että vastaavalla tuotteella saisin hiuksiin hiukan lisää rakennetta ja muotoiltavuutta. Täytyy ottaa tämä testiin ja raportoida, onko voiteesta mitään apua!\n+ Kenzo World Eau de Parfum (näyte)\nBoksin arvo jäi tällä kertaa jonnekin 40 euron tietämille, mikä on edellisiin bokseihin verrattuna yllättävän pieni summa. Paljoakaan ylistämisen arvoisia tuotteita en tässä kuussa itse saanut, ainoastaan Lumenen naamio ja CC-hiusvoide vaikuttavat kokeilemisen arvoisilta. Ponnarit nyt tietysti tulevat käyttöön, mutta kirkas vaaleanpunainen väri ei oikein iske esimerkiksi työasun seurana. Hiusvärisuihkeen joudun antamaan suosiolla heti pois, ja no, aurinkosuojavoidetta nyt tarvitsee näin aurinkoisina kesäpäivinä tietenkin. Tuotteen pieni koko hiukan harmittaa - näytepurkki hukkuu vessan kaapissa, eikä siitä riitä nimeksikään esimerkiksi rantapäivinä. Toivottavasti ensi kuussa boksi olisi taas hiukan monipuolisempi!\nMitä tykkäsit toukokuun Betteboxista?


Life is Beautiful: Pieni muutos, iso ero\nPieni muutos, iso ero\nViikko on vierähtänyt käyntiin ihanan kiireettömästi. Eilen koukutuin taas vaihteeksi yhteen uuteen sarjaan. Tällä kertaa katseluun pääsi Netflixin paljon keskustelua herättänyt Making a Murderer ja oon jotenkin todella järkyttynyt tästä sarjasta. Olen nyt jaksossa kuusi ja mun on vaan pakko katsoa tämä mahdollisimman nopeasti loppuun, että tiedän miten Stevenin käy. En meinaan halua alkaa googlettelemaan aihetta.\nMutta ennen tämän sarjan maailmaan hyppäämistä ehdin tekemään jotain fiksuakin. Aloin meinaan kasailemaan itselleni sopivaa kuvausympäristöä, jotta valoisan hetken koittaessa saisin aloitettua urakkaani tuotteiden kuvaamisen kanssa. Siinä sitten järjestellessäni ja erilaisia taustoja miettien aloin ärsyyntymään olohuoneen mattoomme.\nOlen joskus ennenkin miettinyt, että mustan värinsä takia se imee ihan liikaa valoa. Kuvailen usein sohvapöytämme päällä, koska siihen kohtaan tulee paras valo, mutta usein on ärsyttänyt, että matto meinaa väkisinkin ängetä kuvaan, vaikka miten koittaisin rajata sen pois. Niin sitten päätin testata, että mitä jos rullaan koko maton pois.\nEn meinannut uskoa silmiäni, sillä niin ison muutoksen tuo maton pois otto aiheutti olohuoneeseemme. Kuvan ilmeestä tuli paljon valoisampi ja olohuoneemme tuntui kasvavan pari neliötä isommaksi.\nMattoa pois rullatessani ajattelin, että laitan sen kyllä takaisin kun olen saanut kuvia otettua ja sanoin Tomillekin, että älä ihmettele maton puuttumista kun tulet töistä. Tänään tulimme kuitenkin siihen tulokseen, että matto saa siirtyä varastoon. Tuntuu kuin kotiimme olisi tullut kevät.\nMietinkin tossa tammikuun alussa, että olisi kiva saada jotain pientä muutosta sisustukseen. Nyt se muutos sitten tapahtui ihan vahingossa ja vieläpä euroakaan kuluttamatta.\nEli jos kaipaat jotain pientä muutosta kotiisi niin kannattaa kokeilla tätä mattokikkaa, saatat yllättyä!\nMukavia päiviä teille kaikille! ♥\nKoti, KOTOILU JA HYVINVOINTI, sisustus, Yleinen\nCURIOUSNOORA February 3, 2016 at 11:56 AM\nHih, kun Eppu tuli pentuna taloon, otimme tietysti suosiolla matot pissavahinkojen takia pois. Tykästyimme kuitenkin niin paljon matottomuuteen, että edelleenkään, kuuden vuoden jälkeen, ei olohuoneessamme ole mattoa lainkaan! :D\nReetta Ekström February 7, 2016 at 7:04 PM\nMä niin ymmärrän, että miksi matot jäi laittamatta takaisin! :D\nSitä jotenkin on aina ajatellut, että kyllähän matto kuuluu sisustukseen, mutta nyt tajuaa, että miten freesiä onkaan kun ei sitä mattoa ole! :)\nLauantaina kirppistellään Turussa\nFLUFFY PASTEL COAT\nTyhjiksi käyneet purnukat 12/15