KORKEIMMALLE OIKEUDELLE. Valituslupahakemus ja valitus - PDF\nKORKEIMMALLE OIKEUDELLE. Valituslupahakemus ja valitus\nDownload "KORKEIMMALLE OIKEUDELLE. Valituslupahakemus ja valitus"\n1 KORKEIMMALLE OIKEUDELLE Valituslupahakemus ja valitus ASIANAJOTOIMISTO TAPIO SUSILUOTO OY Asia Tekijänoikeusrikos ym. Hovioikeuden ratkaisu Helsingin hovioikeuden antama tuomio Nro 3571 (R 99/661) Valittaja Sonera Systems Oy osakeyhtiö, Helsinki Valittajan asiamiehet Asianajaja Teemu Kalliala, Helsinki Asianajaja Tapio Susiluoto, Helsinki OTK Ismo Kallioniemi, Helsinki Vastaajat Hanna-Maija Harjuvaara, Helsinki Jorma Olavi Stig Juselius, Nummi-Pusula Pertti Juha Antero Saivosalmi, Helsinki Pekka Johannes Salojää, Kerava VF Partner Oy, Helsinki I. VALITUSLUPAHAKEMUS 1. Aluksi 2 2. Valituslupaperusteet Ennakkopäätösperusteet 3 A. Tietokoneohjelman tekijänoikeussuoja_3 B. Tietokoneohjelman suojaaminen yrityssalaisuutena_ Muu painava syy_5 3. Perustelut 3.1. Tausta 3.2. Virallisen syyttäjän ja Systekin vaatimukset_ Hovioikeuden tuomio Tietokoneohjelman tekijänoikeussuoja ja tekijänoikeuslaki_ Ohjelmasuojadirektiivi_ Tekijänoikeuslain muutos Ohjelmasuojadirektiivin implementoinnin jälkeen voimassaoleva tekijänoikeuslaki Tietokoneohjelman tekijänoikeussuojan edellytykset tekijänoikeusneuvoston mukaan ja oikeuskirjallisuuden valossa 10\n2 3.5. Tietokoneohjelma yrityssalaisuutena Oikeuskysymykset_11 A. Tietokoneohjelman tekijänoikeussuoja 11 B. Tietokoneohjelman suojaaminen yrityssalaisuutena_ Jutun ratkaisun poikkeuksellinen merkitys tietoliikenne- ja tietotekniikka-alalle 18 II. VALITUS Vaatimukset Perustelut Hovioikeuden tuomion virheellisyys_ Tekijänoikeusrikos Systekin tietokoneohjelman lähdekoodin kopiointi_ Systekin yksinoikeuden loukkaus Loukkauksen tahallisuudesta Ansiotarkoitus Huomattava haitta Yrityssalaisuuden väärinkäyttö Yrityssalaisuuden käsite_ Tieto on pidetty salassa Kommentit sisältävät elinkeinotoiminnassa käytettävää tietoa Tiedot on hankittu rikoslaissa rangaistavaksi säädetyllä teolla Systekin yrityssalaisuuksia on käytetty VF Partnerin liiketoiminnassa_ Taloudellisista seuraamuksista Systekin rangaistusvaatimuksen yksilöimisestä 31 2 I. VALITUSLUPAHAKEMUS 1. Aluksi Pyydämme kunnioittavasti, että korkein oikeus myöntää Sonera Systems Oyale luvan hakea muutosta tietokoneohjelman oikeudellista suojaa koskevaan Helsingin hovioikeuden tuomioon. Lyhyt kuvaus tapauksesta on seuraava: Sonera Systems Oy on Sonera Oyj:n täysin omistama tytäryhtiö. Sonera Systems Oy:n aiempi toiminimi on Systek Oy. Käytämme Sonera Systems Oy: stä j ä1j empänä nimitystä "Systek". Vuonna 1994 Systekin toimialana oli tietotekniikkaan liittyvien tuotteiden ja palveluiden valmistus, kauppa ja vuokraus, mitä toimintaa yhtiö edelleenkin jatkaa. Systek oli vuodesta 1987 alkaen toiminut VeriFone -nimisten maksupäätelaitteiden yksinmyyjänä Suomessa. Päätteitä käytetään elektroniseen maksuliikenteeseen. Maksupäätelaite lukee maksukortin (esim. pankki- tai\n3 luottokortin), on yhteydessä maksunsaajan ja maksajan pankkeihin sekä toteuttaa maksutapahtuman. Maksupäätelaite on erityistyyppinen tietokone. Kukin pääte sisältää kaksi tietokoneohjelmaa: laitevalmistajan kehittämän käyttöjärjestelmän, j oka ohjaa päätteen sisäistä toimintaa ja Systekin kehittämän sovellusohjelman, joka toteuttaa laitteen ulkoiset toiminnot ja mahdollistaa maksun välittämisen. Huhtikuussa 1994 Sonera Oyj, silloiselta toiminimeltään Telecom Finland Oy, osti Systekin koko osakekannan. Välittömästi tämän jälkeen Systekin toimitusjohtaja Pertti Saivosalmi ja kuusi Systekin työntekijää, Harjuvaara, Juselius ja Salojää mukaan lukien, irtisanoutuivat tehtävistään. Kaupparekisteritietojen mukaan VF Partner Oy (jäljempänä "VF Partner"), jonka palvelukseen henkilövastaajat kevään 1994 aikana siirtyivät, oli Harjuvaaran omistama yhtiö vajaan viikon kuluttua tämän irtisanoutumisesta. Systekin sovellusohjelman ohjelmointi oli kestänyt noin 12 kuukautta. Sen sijaan kilpailevalla VF Partnerilla oli käytössään miltei toimiva maksupäätelaitteen sovellusohjelma jo kesäkuun alussa 1994, vaikka VF Partnerin ohjelmointitaitoiset työntekijät, Jorma Juselius ja Pekka Salojää olivat siirtyneet yhtiön palvelukseen vasta vajaa kuukausi aiemmin, toukokuun puolen välin jälkeen. Systekin käsityksen mukaan tämä on mahdollista vain siksi, että jutun henkilövastaajat olivat kopioineet Systekin sovellusohjelman lähdekoodin ja käyttäneet sitä hyväkseen VF Partnerin vastaavan ohjelman tekemisessä. Kaikki oikeudenkäynnin yhteydessä kuullut asiantuntijat - myös vastaajien itsensä nimeämä - ovat yhtä mieltä siitä, että VF Partnerilla on omaa ohjelmaa kehittäessään ollut käytössään ainakin osa Systekin sovellusohjelman lähdekoodista ja että ainakin osa VF Partnerin ohjelmasta on merkki merkiltä kopioitu Systekin sovellusohjelmasta. Siitä huolimatta alemmat oikeusasteet ovat hylänneet Systekin tekijänoikeuden loukkaukseen ja yrityssalaisuuden väärinkäyttöön perustuvat rangaistur- ja korvausvaatimukset. Jutun ratkaisun kannalta olennaiset oikeudelliset ongelmat ovat seuraavat: - Mitkä ovat tietokoneohjelman tekijänoikeussuojan edellytykset? - Saako tietokoneohjelman kolmannelta salattu suunnittelutieto eli ohjelman kommentoitu lähdekoodi oikeudellista suoj as yrityssalaisuutena? Pyydämme valituslupaa seuraavilla perusteilla: 2. Valituslupaperusteet 2.1. Ennakkopäätösperusteet Lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa ja oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on tärkeää saada korkeimman oikeuden kannanotto seuraaviin kysymyksiin: A. Tietokoneohjelman tekijänoikeussuoja\n4 A. l. Tietokoneohjelmalta edellytettävä teostaso Saako tietokoneohjelma Suomessa tekijänoikeuslain muutoksella (418/1993) implementoidun tietokoneohjelmien oikeudellista suojaa koskevan direktiivin (91/250/ETY; jäljempänä "ohjelmasuojadirektiivi") 1 artiklan 3. kohdan sisältämän tulkintaohjeen nojalla tekijänoikeussuojaa jo yksin sillä perusteella, että ohjelma on peräisin tekijältään eikä ole kopioitu, vai onko tietokoneohjelman Suomen tekijänoikeuslain mukaista suojaa saadakseen oltava samassa määrin luova ja omaperäinen, kuin mitä perinteisiltä kirjallisilta teoksilta on Suomessa vakiintuneesti vaadittu? A.2. Tietokoneohjelman osan tekijänoikeussuoja Saako tietokoneohjelman osa Suomessa implementoidun ohjelmasuojadirektiivin 4 artiklan sisältämän tulkintaohjeen nojalla tekijänoikeussuojaa suojaa pelkästään sillä perusteella, että ohjelma kokonaisuutena on alkuperäinen ja siksi tekijänoikeudellisesti suojattu, vai onko tekijänoikeudenhaltijan luvatta tapahtuva, alkuperäisen tietokoneohjelman yksittäisten osien käyttö Suomen tekijänoikeuslain mukaan sallittua, vaikka nuo yksittäiset osat ovat tekijänsä alkuperäisiä luomuksia? Jos tietokoneohjelman yksittäisten, tekijänsä alkuperäisesti luomien osien käyttö ilman ohjelman tekijänoikeuden haltijan lupaa on sallittua, onko yksittäisten osien käyttö sallittua myös siten, että useita osia käytetään toisiinsa yhdistettyinä? - Tietokoneohjelma tekijänoikeuslain 22 :ssä säädetyn lainausoikeuden kohteena Voiko tietokoneohjelma olla tekijänoikeuslain 22 :ssä säädetyn lainausoikeuden kohteena, kun ohjelman tekijänoikeudenhaltijalla on Suomessa implementoidun ohjelmasuojadirektiivin 4 artiklan sisältämän tulkintaohjeen nojalla yksinoikeus määrätä ohjelman tai sen osan toisintamisesta? Voiko tietokoneohjelmasta, joka on vain tietokoneen luettavassa muodossa, ottaa tekijänoikeuslain 22 :n tarkoittamia lainauksia? Jos tietokoneohjelma, joka on vain tietokoneen luettavassa muodossa, voi olla lainausoikeuden kohteena, voiko ohjelmasta tekijänoikeuslain 22 :n mukaan sisällyttää lainauksia toiseen, kaupallisesti levitettävään tietokoneohjelmaan, ja jos voi, salliiko tekijänoikeuslain 22 sen, että % kaupallisesti levitettävästä tietokoneohjelmasta on lainauksia toisesta, tekijänoikeussuojaa saavasta tietokoneohjelmasta? B. Tietokoneohjelman suojaaminen yrityssalaisuutena - Tietokoneohjelman lähdekoodi yrityssalaisuutena Onko tietokoneohjelman kommentoitu lähdekoodi yrityssalaisuus, kun lähdekoodi kommentteineen ei ole kenen tahansa tutkittavissa ja jos on, onko lähdekoodi kommentteineen korkeimman oikeuden ratkaisuista 1984-II-43 ja 1991:11 johdettavan oikeusohjeen mukaisesti yrityssalaisuus siitäkin huolimatta, että ammattimies kykenisi kohtuullisessa ajassa konstruoimaan vastaavat toiminnot toteuttavan tietokoneohjelman? B.2. Ohjelmoijan kirjoittamat kommentit yrityssalaisuutena - Ovatko ohjelman toimintaa kuvaavat, lähdekoodin oheen kirjoitetut kommentit yrityssalaisuuksia, vaikka lähdekoodi ilman kommentteja olisikin kenen tahansa tutkittavissa, mutta kommentit eivät?\n5 2.2. Muu painava syy Valitusluvan myöntämiseen on myös painava syy, koska - tietokoneohjelmiin ja niiden käyttöön liittyvät taloudelliset arvot ovat huomattavia ja kasvavat edelleen; koska - monimutkaisen tietokoneohjelman kopiointi on teknisesti yksinkertaista, ja ohjelmiin liittyvät oikeudenloukkaukset siksi käsityksemme mukaan erittäin yleisiä; koska - loukkausten yleisyydestä ja niiden aiheuttaminen taloudellisten vahinkojen suuruudesta huolimatta tietokoneohjelmien oikeudenhaltijat eivät uskalla epäselvässä oikeudellisessa tilanteessa esittää tuomioistuimessa loukkauksiin perustuvia vaatimuksia, minkä seurauksena muuta kuin puhtaaseen ohjelmistopiratismiin liittyvää tuomioistuinkäytäntöä ei juurikaan ole olemassa; koska - pysyväksi jäädessään Helsingin hovioikeuden ratkaisu merkitsisi sitä, että Suomessa toisen omistaman tietokoneohjelman ja siihen liittyvän suunnittelutiedon saa ilman oikeudenhaltijan lupaa laillisesti kopioida, että toisen omistamaa tietokoneohjelmaa ja siihen liittyvää suunnittelutietoa saa laillisesti käyttää uuden ohjelman valmistamisessa, että osia toisen omistamasta tietokoneohjelmasta voi laillisesti kopioida uuteen ohjelmaan ja että näin valmistettua tietokoneohjelmaa voi vielä laillisesti hyödyntää kaupallisesti; ja koska - pysyväksi jäädessään Helsingin hovioikeuden ratkaisu niin muodoin olisi signaali siitä, että riski joutua suomalaisessa tuomioistuimessa tuomituksi tietokoneohjelmaan kohdistuvasta oikeudenloukkauksesta on häviävän pieni. 3. Perustelut 3.1. Tausta Oheistamme liitteeksi 1 kronologisen kuvauksen tapahtumainkulusta. - VF Partnerin tietokoneohjelman lähdekoodi sisältää Systekin lähdekoodin kommentteja. Koska näitä kommentteja ei voi saada mistään muualta kuin Systekin alkuperäisestä lähdekoodista, tämä osoittaa, että VF Partnerilla on ollut käytössään Systekin lähdekoodi, tai osia siitä. VTT on lähdekoodeja verratessaan tehnyt mm. seuraavat havainnot: "Useissa tapauksissa kommentit ovat täsmälleen samat lukuun ottamatta isoja ja pieniä kirjaimia. Riveiltä löytyy myös täsmälleen samoja välilyöntien ja tabulointimerkkien määriä, vaikka suunnittelukäytännössä ja käytetyissä ohjelmointityökaluissa ei ole mitään, mikä ohjaisi suunnittelijaa tiettyyn ulkoasuun. Joissakin tapauksissa ohjelmistot ovat täsmälleen samanlaisia myös sellaisilta osin (esim. rivin lopussa olevat tarpeettomat välilyönnit), joita hyvin laaditussa ohjelmatekstissä ei kuuluisi olla. Ainoa selitys tällaisille ohjelman toiminnan ja luettavuuden kannalta merkityksettömälle yhtenevyyksille on, että suunnittelun jossain vaiheessa on kopioitu tekstitiedostoja, jolloin niiden sisältö kopioituu merkki merkiltä jokaista yksityiskohtaa myöten. Edellä todetun [J perusteella voidaan pitää erittäin todennäköisenä, että YF Partners Oy: n lähdekielisen ohjelmiston lähtökohtana on käytetty Systek Oy:ltä kopioitua lähdekielistä ohjelmistoa" (Etptk 3426/R/7673/94 Li 2, s. 1 ja 8-9; kursivointi laatijan). Myös vastaajien asiantuntijanaan käyttämä professori Haikala on vahvistanut Systekin lähdekoodin kopioinnin lausunnossaan : "VTT:n raportin liitteistä [ ] löytyy joitakin muistipaikkoja, joissa hännät osuvat silmiinpistävän sopivasti kohdalleen ja kommentitkin ovat samankaltaisia. N'åiden muistipaikkojen osalta on helppo uskoa tiedostokopioinnin jossain vaiheessa tapahtuneen. [ ] Kopioinnin varmistanee se, että kaikkien neljän muistipaikan osalta samuusprosentti Systekin muistipaikkojen kanssa on 100 %.\n6 (Osassa VF-Partnerin koodissa on käytetty lähtökohtana Systekin koodia ja muutamissa kohdissa on todennäköisesti tapahtunut tiedostokopiointi. [ ] Aikaisemman VTT:n lausunnon (Pulkkinen) lisäksi on mielestäni vain osoitettu, että todennäköisesti joidenkin muistipaikkojen osalta on tapahtunut jossain vaiheessa suora tiedostosta tiedostoon kopiointi" (s. 16 ja 24; kursivointi laatijan) Virallisen syyttäjän ja Systekin vaatimukset Virallinen syyttäjä on vaatinut henkilövastaajille rangaistusta tekijänoikeusrikoksesta sillä perusteella, että he ovat tekijänoikeuslain vastaisesti yksissä tuumin, tahallaan ja ansiotarkoituksessa kopioineet Systekin sovellusohjelman ja käyttäneet ohjelmaa muutetussa muodossa valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla sen yleisön saataviin. Systek on yhtynyt syyttäjän rangaistusvaatimukseen. Lisäksi Systek on vaatinut henkilövastaajille rangaistusta yrityssalaisuuden väärinkäytöstä sillä perusteella, että he ovat yksissä tuumin, tahallaan ja ansiotarkoituksessa kopioineet Systekin sovellusohjelman yrityssalaisuutena pidettävän kommentoidun lähdekoodin sekä käyttäneet sitä muutetussa muodossa valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla sen yleisön saataviin. Virallinen syyttäjä on yhtynyt Systekin rangaistusvaatimukseen. Systek on vaatinut henkilövastaajien tuomitsemista rangaistukseen mainituista rikoksista siksikin, että he ovat joka tapauksessa laittomasti kopioineet Systekin tietokoneohjelman lähdekoodista ainakin osan tai osia VF Partnerin tietokoneohjelmaan ja levittäneet näin valmistettuja ohjelmia yleisön saataviin. Vielä Systek on vaatinut vastaajilta hyvitystä ja korvauksia sekä laittomasti valmistettujen tietokoneohjelman kappaleiden hävittämistä. Vastaajat ovat kiistäneet vaatimukset Hovioikeuden tuomio Vantaan käräjäoikeus on hylännyt esitetyt rangaistus- ja korvausvaatimukset. Helsingin hovioikeus on pysyttänyt käräjäoikeuden ratkaisun. Hovioikeuden tuomion olennainen sisältö on esitetty alla siten, että hovioikeuden hyväksymät käräjäoikeuden päätösperustelut on kirjattu kursiivilla ja hovioikeuden lisäperustelut tavallisella tekstityypillä: "Systek Oy: n sovellusohjelma olisi ollut mahdollista toteuttaa useilla eri tavoilla. Ohjelma ei ole pelkkä mekaaninen ratkaisu, johon tehtävän suorittaja yleensä päätyisi. Systek Oy: n ohjelma on itsenäinen ja omaperäinen teos, joka saa tekijänoikeudellista suojaa. Ohjelman tekijänoikeudet ovat taloudellisten oikeuksien osalta siirtyneet Systek Oy:lle. Vaikka [Systek Oy:n] tietokoneohjelma kokonaisuutena ylittää teoskynnyksen ja saa siten suojaa tekijänoikeuslain mukaan, se ei tarkoita sitä, että myös ohjelman osa olisi tekijänoikeuslain mukaan suojattu. Selvitystä siitä, että Systek Oy: n ohjelma olisi kokonaisuudessaan kopioitu YF Partner Oy: n tietokoneelle, ei ole esitetty. [Systek Oy] ei ole näyttänyt, että [henkilövastaajat] olisivat kopioineet asianomistajan tietokoneohjelmasta sellaisen osan tai sellaisia osia, jotka olisivat niin omaperäisiä, että ne ylittäisivät teoskynnyksen.\n7 Sen vuoksi syyte tekijänoikeusrikoksesta ja siihen perustuvat korvausvaatimukset on hylättävä. Systek Oy: n sovellusohjelman lähdekoodi ilman kommentteja on saatavissa maksupäätteeltä ja siitä pystyy selvittämään, miters ohjelma toimii. Maksupääte on vapaasti ostettavissa ja siten kenen tahansa tutkittavissa. Ohjelman kommenteilla ei voida katsoa olevan niin suurta merkitystä, että Systek Oy:llä olisi niiden osalta, lähdekoodin muilta osin ollessa julkinen, salassapitointressi. Systek Oy:n sovellusohjelman lähdekoodia ei voida pitää yhtiön yrityssalaisuutena. Kun [ ] ei edes koko asianomistajan tietokoneohjelman lähdekoodia kommentteineen voida pitää yrityssalaisuutena, ei myöskään yksittäisiä osia siitä kommentteineen voida pitää yrityssalaisuutena. Sen vuoksi syyte yrityssalaisuuden väärinkäyttämisestä ja siihen perustuvat vahingonkorvausvaatimukset on hylättävä. " Todettakoon vielä, että hovioikeuden tuomiossa viitatun VTT:n lausunnon laatija (Pulkkinen), on käräjäoikeudessa vahvistanut, että n. 10% Systekin ja VF Partnerin lähdekoodista on samanlaista, eikä vain samankaltaista, kuten hovioikeuden tuomioon on kirjattu Tietokoneohjelman tekijänoikeussuoja ja tekijänoikeuslaki Tekijänoikeuslain 1 :n mukaisesti sillä, joka on luonut kirjallisen tai taiteellisen teoksen on tekijänoikeus teokseen. Lain 1 :n 2 momentin mukaisesti kirjallisena teoksena pidetään myös tietokoneohjelmaa. Saadakseen tekijänoikeudellista suojaa on teoksen saavutettava teoskynnys. Teoskynnys on kuitenkin vain. apukäsite, jonka avulla voidaan päätellä onko oikeudellisen arvioinnin kohde tekijänoikeudellista suojaa nauttiva luovan työn tulos. Pohjoismaisessa oikeustieteessä tekijänoikeudellisen suojan edellytyksiä on lähestytty sekä objektiivisten, että subjektiivisten vaatimusten kautta. Kiinnitettäessä huomio objektiivisiin seikkoihin, suojan edellytyksiä arvioitaessa tulisi huomioida lopputuloksen tilastollinen ainutkertaisuus ja päätellä sen kautta onko määrätty luomus jotain, jonka olisi voinut saada aikaan vain teoksen tekijä. Näkemyksen mukaisesti tekijänoikeudellisen suojan edellytyksenä on siten teoksen tilastollinen ainutkertaisuus. Tekijänoikeudellisen suojan saaminen ei kuitenkaan edellytä objektiivista uutuutta. Suojan saamiseksi riittää, että teos on tekijälleen subjektiivisesti uusi. Tekijänoikeuslaissa ei luonnollisesti ole lainsäädännön tasolla määritelty mitä muita seikkoja kuin teoksen subjektiivinen uutuus olisi huomioitava, jotta määrätty luomus täyttäisi tekijänoikeudellisen suojan edellytykset Ohjelmasuojadirektiivi Toukokuun 14. päivänä 1991 Euroopan yhteisöjen neuvosto antoi tietokoneohjelmien oikeudellista suojaa koskevan direktiivin (91/250/ETY; EU 604). Direktiivin 1 artiklan 3. kohdan mukaan tietokoneohjelmaa suojataan, jos se on omaperäinen siinä merkityksessä, että se on tekijänsä henkinen luomus. Muita arviointiperusteita ei saa soveltaa arvioitaessa, suojataanko ohjelmaa. Direktiivin 4 artiklan mukaan tietokoneohjelman tekijänoikeudenhaltijan yksinoikeudet käsittävät oikeuden seuraaviin toimiin tai niiden sallimiseen: a) tietokoneohjelman tai sen osan pysyvä tai tilapäinen toisintaminen millä tavoin ja missä muodossa tahansa; b) tietokoneohjelman muuttaminen sekä tämän toimen tulosten toisintaminen (kursivoinnit laatijan) Tekijänoikeuslain muutos\n8 Ohjelmasuojadirektiivi implementoitiin Suomessa tekijänoikeuslain muutoksella (418/1993), joka tuli voimaan Lainmuutos perustuu hallituksen esitykseen 211/1992. Hallituksen esityksessä todetaan mm. seuraavaa: "Tekijänoikeuslain suoja kattaa kaikki erilaiset ohjelman ilmenemismuodot. Ohjelman tai sen osan versio, joka liittyy suunnitteluun ja yltää teostasoon, saa suojaa. [ ] Artiklan (1J määräykset eivät edellytä lainmuutoksia. Tietokoneohjelman oikeudenhaltijalle tulee myöntää  artiklan mukaiset yksinoikeudet. Ensimmäisen alakohdan [a] säännös valmistusoikeudesta vastaa tekijänoikeuslain 2 :n 1 ja 2 momenttia. Toisessa alakohdassa [b] mainitaan nimenomaisesti yksinoikeus muuttaa ohjelmaa. [ ] Tekijänoikeuslaissa ei ole nimenomaista säännöstä muuttamisoikeudesta. Kuitenkin tekijän yksinoikeudet kattavat 2 :n 1 momentin mukaan ohjelman valmistamisen ja yleisön saataviin saattamisen paitsi muuttamattomassa niin myös muutetussa muodossa.[ ] Direktiivi ei siten edellytä lain muuttamista" (s. 3-4.; kursivoinnit laatijan) Ohjelmasuojadirektiivin implementoinnin jälkeen voimassaoleva tekijänoikeuslaki Tekijänoikeuslain 1 :n mukaan sillä, joka on luonut kirjallisen teoksen, on tekijänoikeus teokseen. Kirjallisena teoksena pidetään myös tietokoneohjelmaa. Lain 2 1 momentissa säädetään, että tekijänoikeus tuottaa yksinomaisen oikeuden määrätä teoksesta valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla se yleisön saataviin muuttamattomana tai muutettuna ja 2 2 momentissa, että kappaleen valmistamisena pidetään myös teoksen siirtämistä laitteeseen, jolla se voidaan toisintaa. Tekijänoikeuslain 4 :ssä todetaan, että sillä, joka on muunnellut teosta, ei ole oikeutta määrätä muunnelmasta tavalla, joka loukkaa tekijänoikeutta alkuperäisteokseen. Tekijänoikeuslain 12 :n mukaan julkistetusta teoksesta on lupa valmistaa muutama kappale yksityiseen käyttöön. Säännös ei kuitenkaan koske tietokoneella luettavassa muodossa olevaa tietokoneohjelmaa. Julkistetusta teoksesta on tekijänoikeuslain 22 :n mukaan lupa hyvän tavan mukaisesti ottaa lainauksia tarkoituksen edellyttämässä laajuudessa Tietokoneohjelman tekijänoikeussuojan edellytykset tekijänoikeusneuvoston mukaan ja oikeuskirjallisuuden valossa Tekijänoikeusneuvosto on antanut tässä asiassa lausunnon (199.8:16), jonka mukaan ohjelmasuojadirektiivin tietokoneohjelmaa koskevalle teosarvioinnille asettamat lähtökohdat ovat samat, kuin mitä Suomessa on vakiintuneesti teosarvioinnissa sovellettu. Edelleen tekijänoikeusneuvoston mielestä se seikka, että tietty aineisto kokonaisuutena on teos, ei automaattisesti tarkoita, että aineiston osat teosyhteydestään irrallisesti tarkasteltuina saisivat tekijänoikeussuojaa (s. 4 ja 6). Oikeuskirjallisuudessa tietokoneohjelman teoskynnyksestä on esitetty mm. seuraavia näkemyksiä: "Tietokoneohjelmien suojaa koskevan direktiivin (912/250/ETY) 1 artiklan kohdassa 3 määrätään: "Tietokoneohjelmaa suojataan, jos se on omaperäinen siinä merkityksessä, että se on tekijänsä henkinen luomus. Muita arviointiperusteita ei saa soveltaa arvioitaessa, suojataanko ohjelmaa." Määräys näyttäisi johtavan siihen, että Pohjoismaissa ja mm. Saksassa tunnettua teostasokynnyksen ylittämisen vaatimusta ei voitaisi ulottaa tietokoneohjelmiin. Näyttää siltä, että omaperäisyys ("originality") esiintyy EU-oikeudessa tietokoneohjelmien kohdalla sen sisältöisenä, joka tällä käsitteellä on common law -maissa: teos on peräisin tekijältään eikä ole kopioitu,\n9 "Efter lagändringen 1989 rådde det inga tvivel om att det skulle ställas krav på verkshöjd för datorprogram. Efter 1992 års lagstiftning är denna inställning, som i stort har vidhållits av den svenske lagstiftaren, diskutabel. Direktivet (och därmed den svenska URL) grundas med andra ord på ett rent originalitetskrav i subjektiv bemärkelse, inte på något traditionellt verkshöjdskrav".haarman, Tekijänoikeus & Lähioikeudet, 1999, s. 58, liite 2 Koktvedgaard-Levin, Lärobok i Immateriakätt, 1995, s. 83, liite 3"Only computer programs which are original in the sense that they are the author's intellectual creation are protected. The recital states that in considering the issue of originality, no tests as to the qualitative or aesthetic merits of the program should be applied. Accordingly, it would appear that the test of originality is satisfied where it is shown that the program has not been copied from another source" 3 (kursivoinnit laatijan) Tietokoneohjelma yrityssalaisuutena Rikoslain 30:11 :n mukaan yrityssalaisuus on liike- tai ammattisalaisuus tai muu vastaava tieto, jonka elinkeinonharjoittaja pitää salassa ja jonka ilmaiseminen olisi omiaan aiheuttamaan hänelle vahinkoa. Se, mitä kaupallisen tietokoneohjelman käyttäjälle luovutetaan, on ohjelman konekielinen koodi. Käyttäjä ei kuitenkaan saa. haltuunsa ohjelmaa kehitettäessä kirjoitettua alkukielistä lähdekoodia ja ohjelmoijan sen oheen kirjoittamia ohjelmakuvauksia eli kommentteja. Näitä ohjelmakuvauksia ei toimiteta käyttäjälle silloinkaan, jos käyttäjälle poikkeuksellisesti luovutetaan ohjelman alkukielinen versio.ruotsissa Jan Rosen kirjoittaa tietokoneohjelmasta yrityssalaisuutena näin: "Obviously, software put on the market seldom fullfil these requirements of the Act on Trade Secrets, even though "technical information" may without doubt comprise e.g. the source code of a computer program". (kursivointi laatijan).yrityssalaisuuden väärinkäyttöä koskeva rikoslain 30:6 vastaa asialliselta sisällöltään kumottua SopMenL:n 4 4 momenttia (HE 66/1988, s. 78), jonka mukaan se, "(j]oka on saanut toiselta tiedon liikesalaisuudesta, teknisestä esikuvasta tai teknisestä ohjeesta tietäen, että tämä on hankkinut tai ilmaissut tiedon oikeudettomasti, ei saa sitä käyttää tai ilmaista". Yrityssalaisuuden väärinkäytön rangaistavuus edellyttää, että tekijä tietää yrityssalaisuuden saaduksi jollain rikoslaissa rangaistavaksi säädetyllä teolla, mutts. ei välttämättä sitä, millä teolla. Säännös ei myöskään edellytä, että käyttäjän tai luovuttajan olisi tullut saada tieto suoraan sen rikoksen tekijältä, joka tiedon on hankkinut (Heinonen ym., Rikosoikeus, 1999, s. 688) Oikeuskysymykset A. Tietokoneohjelman tekijänoikeussuoja Sellaista julkaistua oikeuskäytäntöä, joka koskisi tietokoneohjelmaan ohjelmasuojadirektiivin sisältämien tulkintaohjeiden mukaan sovellettavaa teoskynnystä, tietokoneohjelman osan tekijänoikeussuojaa tai tietokoneohjelmaan kohdistuvaa lainaamista, ei ole olemassa. Tritton, Intellectual Property in Europe, 1996, s. 226, liite 4 Rosen, Swedish Software Law, 1995, s. 62, liite 512 A.1. Tietokoneohjelmalta edellytettävä teostaso Ohjelmasuojadirektiivin 1 artiklan 3. kohdan mukaan tietokoneohjelma saa tekijänoikeussuojaa, jos se on tekijänsä henkinen luomus. Muita arviointiperusteita ei saa soveltaa. Direktiivi on implementoitu Suomessa vuoden 1994 alussa voimaan astuneella tekijänoikeuslain muutoksella. Tekijänoikeuslakiin ei tehty direktiivin 1 artiklan johdosta muutoksia. Koska direktiivi on\n10 implementoitu Suomessa, sisältää se lainkäyttäjää sitovan tulkintaohjeen. Tämän tulkintaohjeen mukaisesti tietokoneohjelman tekijänoikeudellisen suojan edellytykseksi voidaan asettaa vain ohjelman alkuperäisyys siinä mielessä, että ohjelma on peräisin tekijältään, eikä ole kopio. Suhteutettuna pohjoismaiseen näkemykseen tekijänoikeudellisen suojan edellytyksistä, määräys johtaa siihen, että arvioitaessa tietokoneohjelman tekijänoikeudellisen suojan edellytyksiä, arviointi on suoritettava yksinomaan subjektiivisten seikkojen avulla. Mikäli ohjelma on tekijälleen subjektiivisesti uusi, se nauttii tekijänoikeudellista suojaa. Sen sijaan, maiden arviointiperusteiden soveltaminen on nimenomaisesti kielletty. Tietokoneohjelman tekijänoikeudellisen suojan edellytykseksi ei voida asettaa mitään tilastollista ainutkertaisuutta, ohjelman laatua koskevia edellytyksiä, esteettisiä seikkoja tai mitään muitakaan ei-subjektiivisia edellytyksiä. Tietokoneohjelman ollessa tekijälleen subjektiivisesti uusi, se nauttii tekijänoikeudellista suojaa. Pelkän omaperäisyyden vaatimukseen tietokoneohjelman tekijänoikeudellisen suojan edellytyksenä on ottanut kantaa myös Marjut Salokannel kirjassaan "Ownership of Rights in Audiovisual Productions": "The European definition of originality emerged already in the Green Paper on copyright, in which the European Commission stated that a work is original if it is the result of author's Intellectual creation and is not a copy of another work. This approach was affirmed in directive 91/250/EEC on the legal protection of computer programs, in which it is stipulated that "a computer program is protected if it is original in the sense that it is the author's own intellectual creation (emphasis added). No other criteria shall be applied to determine its eligibility for protection. In the recitals it is furthermore prohibited to apply any tests based on the qualitative or aesthetic merits of the computer program Salokannel, Ownership of Rights in Audiovisual Productions, 1997, s. 61, Liite 6. Näkemys tietokoneohjelman tekijänoikeudellisen suojan perustumisesta puhtaan subjektiivisiin kriteereihin on hyväksytty myös pohjoismaisessa oikeuskirjallisuudessa. Johtavista pohjoismaisista tekijänoikeuden asiantuntijoista Koktvedgaard, Levin ja Haarmann katsovat Salokanteleen tavoin tietokoneohjelmien suojan edellytysten perustuvan pelkkään alkuperäisyyteen (ks edellä).puhtaan alkuperäisyyden vaatimukseen tietokoneohjelman tekijänoikeudellisen suojan edellytyksenä on Saksan oikeuden valossa ottanut kantaa myös Thomas C. Vinje kirjassa "International Intellectual Property Law". Hänen käsityksensä mukaisesti: "[T]he Software Directive also assures that no special degree of creativity is required for a program to qualify as an original work in the copyright sense".6 Koska tietokoneohjelmien tekijänoikeudellisen suojan edellytyksenä on pelkkä. alkuperäisyys subjektiivisessa merkityksessä, on jokainen alunperin tekijänsä luoma ohjelma ja sen osa suojattu tekijänoikeuslain puitteissa sellaisenaan. Vantaan käräjäoikeus ja Helsingin hovioikeus ovat tulkinneet tekijänoikeuslakia niin, että tietokoneohjelmalta edellytettävä teostaso olisi sama, kuin millä tahansa perinteisellä teoksella. Tulkinta on väärä. Ohjelmasuojadirektiivin sanamuoto on ehdoton, ja edellä lainattujen kirjoittajien tulkinta direktiivin tarkoittamasta teostasosta näkemyksemme mukaan oikea. Tietokoneohjelmaa koskevan teosarvioinnin lähtökohdat eivät ole samat, kuin mitä Suomessa on vakiintuneesti sovellettu. Perinteisiin kirjallisiin teoksiin sovellettua luovuuden ja omaperäisyyden vaatimusta ei voi kohdistaa tietokoneohjelmaan. Suomen voimassaolevan oikeuden mukaan tietokoneohjelma saa tekijänoikeussuojaa, kunhan se on tekijänsä tekemä eikä ole kopio. A.2. Tietokoneohjelman osan tekijänoikeussuoja Tekijänoikeuslain 2 :n mukaisesti tekijänoikeudenhaltijalla on yksinoikeus valmistaa teoksen kappaleita muuttamattomana tai muutettuna ja saattaa teos yleisön saataviin. Tämä yksinoikeus on absoluuttinen sikäli kuin sitä ei ole erikseen rajattu. Lain 4 :ssä yksinoikeuden laajuutta on vielä\n11 tarkennettu siten, ettei teosta muunnelleella taholla ole mitään sellaisia oikeuksia, jotka voisivat loukata tekijänoikeutta alkuperäisteokseen.6 Vinje, International Intellectual Property Law, 1997, s. 429, Bite 7 Tietokoneohjelman tekijänoikeudenhaltijan yksinoikeuden sisältö on määritelty tarkemmin ohjelmasuojadirektiivissä. Ohjelmasuojadirektiivin 4 artiklan a) kohdan mukaan oikeudenhaltijalla on yksinoikeus tietokoneohjelman osan pysyvään tai tilapäiseen toisintaminen millä tavoin ja missä muodossa tahansa. Direktiiviä implementoitaessa Suomen tekijänoikeuslakia ei 4 artiklan johdosta muutettu. Hallituksen esityksen 1992:211 mukaisesti tekijänoikeuslain olemassa oleva 2 :n yksinoikeus vastaa sisällöllisesti ohjelmistodirektiivin 4 artiklaa. Ohjelmasuojadirektiiviin perustuvan laintulkinnan mukaisesti ohjelman tekijänoikeudenhaltijan oikeudet ulottuvat jokaiseen tietokoneohjelman osaan, mikäli nämä osat ovat alunperin oikeudenhaltijan luomia ja siten subjektiivisesti uusia., Tällaisten tietokoneohjelmien osien kappaleiden valmistamisen salliminen tai kieltäminen on tekijänoikeudenhaltijan yksinoikeus. Helsingin hovioikeus on tuomionsa perusteluissa tekijänoikeusneuvoston lausuntoon 1998:16 tukeutuen todennut, että vaikka Systekin tietokoneohjelma kokonaisuutena ylittää teoskynnyksen ja saa siten suojaa tekijänoikeuslain mukaan, se ei tarkoita, että myös ohjelman osa olisi tekijänoikeuslain mukaan suojattu. Hovioikeuden näkemys on väärä. Ohjelmasuojadirektiivin 4 artikla ulottaa tekijänoikeussuojan tietokoneohjelman osiin. Suoja kattaa minkä tahansa osan tietokoneohjelmasta, kunhan ohjelma ja sen osa ovat tekijänsä alkuperäinen luomus. Kun Suomen kansallinen lainsäädäntö on mukautettu direktiivin mukaiseksi, on tietokoneohjelman osan oikeudellista suojaa koskeva määräys tässä maassa voimassaolevaa oikeutta. Tosin kuin Helsingin hovioikeus on katsonut, tietokoneohjelman osa on tekijänoikeuslain mukaan suojattu aina, kun kyseinen osa ja tietokoneohjelma kokonaisuutena ovat tekijänsä alkuperäinen luomus. A.3. Tietokoneohjelma tekijänoikeuslain 22 :ssä säädetyn lainausoikeuden kohteena Ohjelmasuojadirektiivin 5 ja 6 artiklat sisältävät tyhjentävän luettelon tietokoneohjelman oikeudenhaltijan yksinoikeuksiin kohdistuvista rajoituksista: Jos ohjelma on hankittu laillisesti, oikeudenhaltijan lupaa ei tarvita esim. käyttö- tai varmuuskopioiden valmistamiseen eikä tietokoneohjelman analysoinnin yhteydessä tapahtuvaan koodin toisintamiseen. Direktiivin implementoinnin yhteydessä vastaavat rajoitukset lisättiin Suomen tekijänoikeuslakiin, jonka 25j ja 25k :iin ne nyt sisältyvät. Lainausoikeutta koskevaa 22 :ää ei muutettu. Jos tietokoneohjelmasta ottaa lainauksen, on lainauksen kohteena ohjelman osa. Tietokoneohjelman lainaaminen tarkoittaa siten sen osan toisintamista. Ohjelmasuojadirektiivin 4 artiklan mukaan osan toisintaminen on tietokoneohjelman tekijänoikeudenhaltijan yksinoikeus. Direktiivissä luetellut poikkeukset tekijänoikeudenhaltijan yksinoikeuksiin eivät sisällä mainintaa siitä, että julkistetusta tietokoneen luettavassa muodossa olevasta tietokoneohjelmasta olisi lupa hyvän tavan mukaisesti ottaa lainauksia tarkoituksen edellyttämässä laajuudessa". Tämä tarkoittaa sitä, että tekijänoikeudenhaltijan luvatta tapahtuva tietokoneohjelman lainaaminen - kuten muukin ohjelman toisintamiseen (tekijänoikeuslain 25j ja 25k :ssä mainittuja tilanteita lukuun ottamatta) - on kiellettyä. Jos tapausta verrattaisiin tavalliseen kirjalliseen teokseen, voitaisiin ajatella siteeraamisoikeuden soveltuvuutta. Siteerausoikeus on kuitenkin tekijänoikeuden rajoitus ja sellaisena poikkeussäännös. Säännöstä tulkitaan suppeasti ja sen soveltaminen tutee kysymykseen vain säännöksen sanamuodon mukaisella ydinalueella. Ollakseen luvallinen, on sitaatin\n12 ennenkaikkea oltava hyvän tavan mukainen. Hyvää tapaa vastaan katsotaan rikottavan taas silloin, jos lainaaminen ei sisällä mitään siteeraamiselle ominaista funktiota. Siteerattaessa tietokoneella luettavassa muodossa olevaa tietokoneohjelmaa, ei yksikään lainauksen funktioista täyty. Lainausoikeudelle on Kivimäen mukaan (Kivimäki, Uudet tekijänoikeus- ja valokuvauslait) kolme ominaista funktiota. Sitaattia voi käyttää henkisen luomistyön spans teoksen kehittämiseksi, vetoamistarkoituksessa ja mielipiteen vapauden käyttämiseksi. Tietokoneella luettavassa muodossa olevan tietokoneohjelman kohdeyleisö on siis tietokone. Teoksen kohdeyleisön ollessa tietokone ei yksikään mainituista siteeraamisen funktioista toteudu. Tietokone vain suorittaa sille annetut käskyt. Tietokoneen luettavaksi tarkoitetun ohjelman käyttäminen toisen ohjelman osana ei täytä vetoamistarkoitusta, koska ohjelmalla ei voida vedota mihinkään. Ohjelman osien käyttäminen ei myöskään vähimmässäkään määrin edistä mielipiteenvapautta, koska mielipiteillä ei ole merkitystä tietokoneelle. Myöskään ohjelmien osien käyttäminen ei edistä henkistä luomistyötä koska esteettisillä arvoilla ei tietokoneelle ole merkitystä. Mainituista syistä johtuen on selvää, ettei tietokoneella luettavassa muodossa olevan tietokoneohjelman "siteeraaminen" toisen ohjelman osana täytä yhtäkään vetoamisoikeudelle ominaista tarkoitusta. Tietokoneella luettavassa muodossa olevan tietokoneohjelman "siteeraamisen" ainoa tarkoitus on vain oman työn säästäminen. Koska siteeraamisen funktiot puuttuvat, ei kyseessä voi koskaan olla hyvän tavan mukainen lainaaminen. Hyvän tavan mukaisuuden ollessa laillisen siteeraamisen välttämätön edellytys, ei tietokoneen keskusyksikölle tarkoitettua ohjelmaa voida koskaan lainata sen edellytysten puuttuessa siinä. Kivimäki, Uudet tekijänoikeus- ja valokuvauslait, 1966, s Tietokoneohjelman osan toisintaminen on ohjelman oikeudenhaltijan yksinoikeus. Tietokoneen luettavissa olevan tietokoneohjelman toisintaminen tekijänoikeuslain 22 :n nojalla on kiellettyä. B. Tietokoneohjelman suojaaminen yrityssalaisuutena Julkaistua oikeuskäytäntöä, joka koskisi tietokoneohjelman kommentoidun lähdekoodin suojaamista yrityssalaisuutena, ei ole olemassa. Käyttäjälleen luovutettu kaupallinen tietokoneohjelma on yleensä konekielinen. Jos tätä konekielistä ohjelmaa kuvataan kaupalliseksi tuotteeksi, on ohjelmoijan alun perin kirjoittama lähdekielinen koodi kommentteineen tuon tuotteen piirustus ja sen toimintojen selitys. Piirustusten suojaa koskevia tuomioistuinratkaisuja on annettu: Korkein oikeus on ratkaisussaan 1991:11 katsonut, että kun nostolava-autojen piirustukset eivät sisältäneet sellaisia yksityiskohtaisia tietoja autojen rakenteesta, jotka eivät olisi ilmenneet suoraan autoista ja kun autot olivat vapaasti hankittavissa ja siten kenen tahansa tutkittavissa, piirustuksiin ei sisältynyt SopMenL:ssa tarkoitettuja liikesalaisuuksia. Koska piirustukset kuitenkin olivat teknisiä esikuvia, niiden väärinkäyttö oli rangaistava liikesalaisuuden väärinkäyttönä (Vantaan käräjäoikeus on tässä asiassa käyttänyt samoja perusteluita päätyen kuitenkin päinvastaiseen lopputulokseen; laatijan huomautus). Ratkaisussa 1984 II-43 korkein oikeus on pitänyt selvitettynä, että vastaaja oli uuden työnantajansa lamellimattokonetta suunnitellessaan käyttänyt hyväkseen entiselle työnantajalleen kuuluneita piirustuksia taikka entisen työnantajan työssä tekemiensä piirustusten luonnoksia. Samojen toimintaperiaatteiden mukaan rakennettuja koneita vastaavanlaiseen tarkoitukseen oli ollut olemassa ja koneiden oli näytetty olleen pääosiltaan tunnettuja ennestään ja ammattimiehelle suhteellisen yksinkertaisia rakenteeltaan. Ammattimies olisi pystynyt kohtuullisessa ajassa konstruoimaan vastaavanlaisen koneen. Vaikka entisen työnantajan koneen toimintaperiaate ja rakenteen pääpiirteet olivat olleet tunnetut, yksityiskohtaiset tiedot koneesta olivat liikesalaisuuksia. B.1. Kommentoitu lähdekoodi yrityssalaisuutena\n13 Koska kaupallisen tietokoneohjelman oikeudenhaltija ei koskaan luovuta hallustaan alkuperäistä lähdekoodia kommentteineen, pysyvät alkuperäinen koodi ja kommentit salaisina, ellei niitä lainvastaisesti oikeudenhaltijan hallusta viedä. Tekijänoikeuslain 25k :ssä säädetty rajoitus tietokoneohjelman tekijänoikeudenhaltijan yksinoikeuksiin sallii tietyissä tapauksissa ohjelman konekielisen version kääntämisen ihmisen luettavissa olevaan muotoon, joka muistuttaa alkuperäistä lähdekielistä versiota (HE 211/1992, s. 10). Kääntämällä ei kuitenkaan milloinkaan saa esille alkuperäistä lähdekielistä ohjelmaa eikä sen oheen kirjoitettuja ohjelmakuvauksia, kommentteja. Korkeimman oikeuden ratkaisuista 1991:11 ja 1984-II-4.3 johdettavan oikeusohjeen mukaan alkuperäinen kommentoitu lähdekoodi on suojattu. Tietokoneohjelman lähdekoodi kommentteineen on alkuperäistä ohjelmoijan kirjoittamaa koodia ja ohjelman kuvausta, joka samalla tavalla kuin teknisen laitteen piirustus ilmaisee valmiin tuotteen rakenteen. Kaupallisen tietokoneohjelman oikeudenhaltijalla on aina tahto ja intressi pitää lähdekoodi kommentteineen salaisena. Koska lähdekoodia kommentteineen ei saa esille mistään ohjelmaversiosta, pysyy se myös tosiasiallisesti salassa. Siksi tietokoneohjelman lähdekoodi kommentteineen on yrityssalaisuus. B.2. Ohjelmoijan kirjoittamat kommentit yrityssalaisuutena Tekijänoikeuskomitean mukaan tietokoneohjelman suunnittelutiedolla voi olla liike- ja yrityssalaisuuden luonne. Tällaista tietoa ovat esimerkiksi ohjelmakuvaukset (= kommentit), joita ohjelmoija merkitsee alkukielisen ohjelmarivin (= lähdekoodin) oheen. Ohjelmakuvauksia ei yleensä toimiteta ohjelman käyttäjälle silloinkaan, kun ohjelman alkukielinen versio luovutetaan tilaajalle. Kun ohjelman käyttäjälle luovutetaan ainoastaan ohjelman konekielinen versio, on vastaavan alkukielisen ohjelman rekonstruointi ilman ohjelmakuvauksia käytännössä mahdotonta.$ Systekin tietokoneohjelman ohjelmointikielestä johtuen ohjelman lähdekoodi ja konekielinen koodi ovat toistensa kaltaiset. Vaikka vastaajat olisivatkin käytännössä kyenneet tutkimaan Systekin alkuperäistä koodia, mitä he eivät tosin ole väittäneet tehneensä, he eivät ole (laillisin keinoin) voineet saada käyttöönsä tuon koodin ohjelmakuvauksia, kommentteja. Ratkaisuista KKO 1991:11 ja 1984-II-43 voidaan päätellä, että tietokoneohjelman lähdekoodin kommentteihin sisältyvät yksityiskohtaiset tiedot ohjelmasta ovat suojattuja siitäkin huolimatta, että ohjelmoinnin ammattilainen pystyisi kohtuullisessa ajassa konstruoimaan toiminnallisesti vastaavanlaisen tietokoneohjelman. Lähdekielisen tietokoneohjelman oheen merkityt kommentit ovat ohjelman valmistusmenetelmään ja tuotekehittelyyn liittyvää teknistä tietoa, jos ilman täysin vastaavan lähdekielisen ohjelman rekonstruointi on mahdotonta. Kaupallisen tietokoneohjelman oikeudenhaltijalla on siten aina paitsi tahto, myös intressi pitää ohjelman lähdekoodin oheen kirjoitetut kommentit salassa. Koska kommentteja ei milloinkaan saa esille käyttäjälle luovutetusta ohjelmasta, pysyvät ne aina salassa. Tietokoneohjelman lähdekoodin oheen merkityt kommentit ovat yrityssalaisuuksia. 8 Tekijänoikeuskomitea, IV osamietintö, 1987, s , liite Jutun ratkaisun poikkeuksellinen merkitys tietoliikenne- ja tietotekniikka-alalle Yritystoiminnassa tarvittavan tietotaidon ja yritysten kehitystavoitteita koskevan tiedon tarve ja taloudellinen merkitys on nopeasti lisääntynyt. Tietoliikenne- ja tietotekniikka-aloilla yrityksen\n14 kannattavuus on miltei yksinomaan sidoksissa yrityksen teknisen tietämyksen pysymiseen alan huipulla. Samanaikaisesti tiedon säilyttäminen ja välittäminen sähköisissä tietojärjestelmissä on synnyttänyt uusia mahdollisuuksia loukata tiedon koskemattomuutta. Kehitys on lisännyt tiedon suojaamistarpeen merkitystä. "[T]ietokoneohjelmien kehittäminen vaatii huomattavia inhimillistä, teknisiä ja taloudellisia voimavaroja, samalla kun tietokoneohjelmien jäljentämisestä aiheutuvat kustannukset jäävät murtoosaan siitä, mitä niiden kehittäminen vaatii[. T]ietokoneohjelmilla on yhä suurempi merkitys useilla eri aloilla, ja tietokoneohjelmateknologiaa voidaan tämän vuoksi pitää keskeisenä [Euroopan] yhteisön teollisen kehityksen kannalta" (91/250/ETY). Suomi mielletään tänä päivänä maailmanlaajuisesti tietoliikenteen ja -tekniikan edelläkävijämaaksi. Kyseisen teollisuudenalan merkitystä Suomen kansantaloudelle kuvaa esimerkiksi se, että Helsingin pörssin päälistalla noteerattujen alan yritysten markkina-arvo oli tammikuun lopussa 2000 noin 284 miljardia euroa eli osapuilleen tuhatseitsemänsataaneljämiljardia ( ) markkaa. ja se, että tietoliikenne- ja tietotekniikkayritysten markkina-arvo tammikuun lopussa 2000 muodosti noin 78 %:a kaikkien kyseisellä listalla noteerattujen yritysten yhteisestä markkina-arvosta. Tietokoneohjelmistoteollisuuden merkitys Suomen ja koko Euroopan taloudelle on siis erittäin suuri. Tietokoneohjelmien oikeudellinen suojan tarve ja tämän suojan täsmällinen sisältö ovat äärimmäisen tärkeitä kysymyksiä - ei ainoastaan ohjelmistoteollisuuden - vaan myös Suomen kansantalouden näkökulmasta. Helsingin hovioikeuden tuomiosta välittyy uhkakuva siitä, että vaikka Suomi onkin tietoliikenteen ja tietotekniikan tuotekehittelyssä suuravalta, olisi se samalla alan oikeudellista suojaa arvioitaessa kehitysmaa. Hovioikeuden tuomion jääminen lopulliseksi merkitsisi esimerkiksi sitä, että suomalaisvalmisteisen matkapuhelimen sisältämistä tiekoneohjelmista olisi tässä maassa laillista kopioida osia vaikkapa ruotsalaisvalmisteiseen matkapuhelimeen sisällytettäviin tietokoneohjelmiin. Jos hovioikeuden tuomio kuvastaisi voimassaolevaa oikeutta, ei alan tuotekehittelylle olisi Suomessa edellytyksiä. Helsingin hovioikeuden tulkinta tietokoneohjelman oikeudellisesta suojasta on Suomessa voimassa olevan oikeuden vastainen. II. VALITUS 1. Vaatimukset Vaadimme, että Helsingin hovioikeuden tuomio kumotaan kokonaisuudessaan, että Sonera Systems Oy vapautetaan velvollisuudesta korvata vastaajien oikeudenkäyntikulut ja että: 1) Pekka Salojää, Pertti Saivosahni, Jorma Juselius ja Hanna-Maija Harjuvaara tuomitaan rangaistukseen tekijänoikeusrikoksesta j a yrityssalaisuuden väärinkäytöstä käräjäoikeudessa esitettyjen rangaistusvaatimusten perusteella tai ainakin siten rajoitettuna, että he ovat kopioineet osan tai osia asianomistajan tietokoneohjelmasta VF Partners -tietokoneohjelmaan, valmistaneet näin valmistetun ohjelman kappaleita ja levittäneet näin valmistettuja ohjelmia yleisön saataviin. 2) Pekka Salojää, Pertti Saivosalmi, Jorma Juselius, Hanna-Maija Harjuvaara j a VF Partner Oy velvoitetaan yhteisvastuullisesti maksamaan Sonera Systems Oy:lle tekijänoikeuslain 57 :n tarkoittamana kohtuullisena hyvityksenä tietokoneohjelman tekijänoikeuslain vastaisesta käytöstä markkaa seuraavasti:\n15 2.1) markkaa vuodelta 1994 ja markkaa vuodelta 1995 laillisine viivästyskorkoineen lukien, 2.2) markkaa vuodelta 1996 laillisine viivästyskorkoineen lukien ja 2.3) markkaa vuodelta 1997 laillisine viivästyskorkoineen lukien. 3) Vaihtoehtoisesti Sonera Systems Oy vaatii, että edellä mainitut vastaajat velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan yrityssalaisuuden väärinkäytön aiheuttamana taloudellisena vahinkona markkaa laillisine viivästyskorkoineen. 4) Sonera Systems Oy vaatii, että edellä kerrotut vastaajat velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan tekijänoikeuslain 57 :n 2 momentin tarkoittamana muuna haittana ja menetyksenä asiasta aiheutuneet selvittelykulut ,42 markalla laillisine viivästyskorkoineen lukien tai vaihtoehtoisesti oikeudenkäyntikuluina laillisine viivästyskorkoineen. 5) Sonera Systems Oy vaatii, että VF Partner Oy:n hallussa olevat laittomasti valmistetut tietokoneohjelmien kappaleet, jotka soveltuvat Verfifone 420 ja 460-tyyppisten maksupäätteiden ohjaamiseen määrätään hävitettäväksi tekijänoikeusalain 58 :n perusteella. 6) Kaikki edellä kohdassa 2 tarkoitetut vastaajat on velvoitettava yhteisvastuullisesti korvaamaan Sonera Systems Oy:n oikeudenkäyntikulut laillisine viivästyskorkoineen sen mukaan kuin niitä on vaadittu käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa. Vielä Sonera Systems Oy vaatii, että vastaajat velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan oheisista oikeudenkäyntikululaskelmista ilmenevät oikeudenkäyntikulut korkeimman oikeuden osalta laillisine viivästyskorkoineen kuukauden kuluttua siitä, kun korkein oikeus on antanut asiassa tuomionsa. 2. Perustelut Uudistamme kaiken aiemmin lausutun, viittaamme valituslupahakemukseen sekä pyydämme kunnioittavasti saada esittää seuraavaa: Alkuperäinen koko Systekin ohjelman kopiointitapahtuma ilmenee parhaiten lähdekoodien vertailussa, jonka ovat suorittaneet alkuperäiset ohjelmoitsijat Pyyhtiä ja Kaarteenaho, sekä VTT:n tutkijat Heikkilä, Tommila ja Pulkkinen. Lähdekoodin kopiointi on edellä kerrottujen todistajien kertomana vahvistettu sillä, että varsinainen ohjelmakoodi on osittain samanlaista, ohjelmakoodin lisäksi lähdekooditasolla on havaittu asianomistajan ja vastaajien ohjelmassa satoja samanlaisia ohjelman toimintaan vaikuttamattomia "näkymättömien" merkkien joukkoja (häntiä), jotka ovat alunperin käytetyillä ohjelmointityökaluilla näkymättömiä, mutta saadaan näkyviksi uudemmilla ja kehittyneemmillä ohjelmointityökaluilla. Lisäksi asianomistajan ja vastaajien ohjelmassa on samoja alkuperäisten ohjelmoitsijoiden tekemiä virheitä ja samoja lähdekoodin kommentteja. Laittomasti lopulliseen yleisölle levitettäviin ohjelmiin kopioitu osa tai osat käsittää koko VF Partnerin ohjelmasta noin 40 % siten, että ohjelman tietoliikenneosan muistipaikoista 90% sisältää kopioitua ohjelmakoodia ja sovellusohjelman muista muistipaikoista 25% sisältää kopioitua ohjelmakoodia. Ohjelmia on levitetty yleisölle Verifone 420 ja 460 laitteiden yhteydessä. Vaikka kopioitu osuus olisi 10-15%, olisi teko rangaistava. VF-Partnerissa ohjelmointityöstä vastanneet Juselius ja Salojää ovat 19. elokuuta 1997 toimittaneet Vantaan käräjäoikeudelle kirjelmän, jossa he ovat kertoneet seuraavasti: "Kuten edellä on esitetty, identtiset kohdat keskittyvät Salojään laatimaan ohjelman tietoliikenneosaan. Nämä kohdat selittyvät tyhjentävästi sillä, että Salojään kotikoneesta on kulkeutunut sinne jääneitä yksittäisiä teknisluontoisia komentoja VF-Partner Oy:n ohjelmia valmisteltaessa". Tietokoneohjelma ei itsestään kulkeudu yhtään minnekään. Vastaajien itsekin myöntäessä jonkin asteisen asianomistajan ohjelman osien kopioinnin ja niiden hyödyntämisen vastaajien ohjelman osana, ei asianomistajan ohjelman tai sem osan kopioiminen ole riidanalaista.\n16 2.1. Hovioikeuden tuomion virheellisyys Helsingin hovioikeus on hyväksynyt käräjäoikeuden näkemyksen siitä, että Sonera Systems Oy:n (jäljempänä "Systek") sovellusohjelman lähdekoodia ei voida pitää yrityssalaisuutena, koska lähdekoodi ilman kommentteja on saatavissa maksupäätteeltä ja koska koodista pystyy selvittämään, miten sovellusohjelma toimii. Hovioikeus on niinikään hyväksynyt käräjäoikeuden perustelut siltä osin, kuin käräjäoikeus on sen enempää päätelmänsä perusteita erittelemättä katsonut, että lähdekoodin oheen kirjoitetuilla kommenteilla ei voida katsoa olevan niin suurta merkitystä, että Systekillä olisi niiden osalta salassapitointressi. Hovioikeus on käräjäoikeuden tavoin katsonut, ettei Systekin sovellusohjelman kokonaiskopioinnista ole esitetty selvitystä. Sovellusohjelman osan tai osien kopioinnin oikeudellista merkitystä arvioidessaan hovioikeus toteaa tuomiossaan, että tietokoneohjelman osa saa tekijänoikeussuojaa vain, mikäli se on niin omaperäinen, että se ylittää teoskynnyksen. Hovioikeuden mukaan tietokoneohjelman osia kopioitaessa voidaan syyllistyä tekijänoikeuslain rikkomiseen vain, mikäli nämä osat aiemmista ohjelmista ovat niin omaperäisiä, että ne ylittävät teoskynnyksen. Hovioikeuden mielestä Systekin olisi tullut näyttää, että henkilövastaajat olisivat kopioineet sellaisen osan tai sellaisia osia, jotka olisivat niin omaperäisiä, että ne ylittäisivät teoskynnyksen. Sen enempää käräjäoikeus kuin hovioikeuskaan eivät ole ymmärtäneet, mitä tietokoneohjelmalta tai sen yksittäiseltä osalta edellytetään, jotta ne saisivat tekijänoikeuslain mukaista suojaa. Sen lisäksi alempien oikeusasteiden näkemys siitä, että tietokoneohjelman ohjelmoijan kirjoittamaa lähdekoodia ja ohjelmakuvauksia ei voitaisi pitää yrityssalaisuuksina, on täydellisen väärä, sekä liike- ja ammattisalaisuuksia koskevan aiemman oikeuskäytännön vastainen. Käymme jäljempänä läpi näkemyksemme siitä, millä oikeudellisilla perusteilla juttu tulisi ratkaista ja esittämämme vaatimukset hyväksyä: 2.2. Tekijänoikeusrikos Systekin tietokoneohjelman lähdekoodin kopiointi Tässä jutussa ei ole epäselvää, etteikö VF Partnerin kaupallisesti levitettävään tietokoneohjelmaan sisältyisi Systekin tietokoneohjelman lähdekoodista kopioituja ohjelman osia. Tekijänoikeuslain 1 :n mukaisesti tietokoneohjelma on kirjallinen teos. Paperille tulostettuna Systekin tietokoneohjelma on pituudeltaan noin 200 sivua. VF Partnerin ohjelma on hieman lyhyempi. Kaikkien asiassa kuultujen asiantuntijoiden mukaan VF Partnerin ohjelma sisältää vähintään sivua eli 10-15% Systekin ohjelmasta kopioitua materiaalia. Lukuun ottamatta vastaajien asiantuntijana kuultua Ilkka Haikalaa, jonka käsityksen mukaisesti sivua VF Partnerin ohjelmasta on kopioitu Systekiltä, kaikki muut esitutkinnassa kerättyyn materiaaliin perehtyneet todistajat katsovat VF Partnerin ohjelmakoodista noin sivua sisältävän kopioinnin jälkiä Systekin ohjelmasta. Lausuntonsa.pohjana Haikala on käyttänyt luomaansa tietokoneohjelmaa, jonka avulla hän on selvittänyt kuinka suuri osa ohjelmista sisältää samassa järjestyksessä olevia samanlaisia käskyjä. Ohjelmalla on tehty kokeita Vantaan käräjäoikeudessa 27. tammikuuta 1998 pidetyssä käsittelyssä,\n17 jossa ohjelmaa käyttäen on havaittu VF Partnerin ohjelmasta 47.1%:n sisältävän Systekin ohjelmaan verrattuna samassa järjestyksessä olevia samoja ohjelmointikielisiä käskyjä. Vaikka Haikalan selvityksen tulos on mainitut 47,1 % samuutta, Haikala on arvioinut, että ohjelmat olisivat joka tapauksessa voineet olla samankaltaisia, mistä johtuen tapauksessa ilmenevä lopputulos oltaisiin teoriassa voitu saavuttaa kopioimalla vain mainitut 10-15% Systekin ohjelmasta. Haikalan arvio siitä, että Systekiltä kopioidun aineiston määrä VF Partnerin ohjelmassa olisi vähäisempi, kuin hänen selvityksestään ilmenevä 47,1 %, ei perustu mihinkään tieteelliseen arvioon. Valtion tekninen tutkimuskeskus ja Systekin todistajat ovat lähestyneet asiaa johdonmukaisemmin ja yksityiskohtaisesti verranneet ohjelmien lähdekoodeja. Kun varsinainen ohjelmakoodi on samanlaista, sen itsenäisyyttä suhteessa toiseen ohjelmaan voidaan arvioida vertailemalla ohjeltnien lähdekoodeissa havaittavia samanlaisuuksia. Mikäli ohjelmakoodi on samanlaista, voidaan samanlaisuuden syy selvittää tutkimalla ohjelman lähdekoodissa olevia muita identtisiä merkkejä kuin varsinaisia ohjelmakielisiä käskyjä. Näin on tässä tapauksessa tehty. Sekä VTT:n tutkijat Pulkkinen, Heikkilä ja Tommila, että Systekin todistajat Pyyhtiä ja Kaarteenaho ovat kiinnittäneet huomionsa ohjelmien lähdekoodeissa ilmeneviin identtisyyksiin, jotka eivät edes teoriassa voi johtua Haikalan mainitsemista ohjelmallisista tekijöistä. VTT ja Systekin todistajat ovat havainneet Systekin ja VF Partnerin lähdekoodeissa seuraavia identtisyyksiä: 1) VF Partnerin lähdekoodissa on kommenttimerkintöjä, joissa kommentoidaan Systekin ohjelmaa, mutta ei VF Partnerin omaa ohjelmaa. 2) VF Partnerin ohjelmassa on sisällöllisesti kaksinkertainen kommentti, joista toinen osa on identtinen Systekin ohjelmassa vastaavien käskyjen yhteydessä esiintyvään kommenttiin verrattuna. 3) VF Partnerin ohjelmassa on Systekin ohjelmaan verrattuna täysin identtisiä ohjelmointivirheitä. 4) VF Partnerin ohjelmassa on satoja välilyöntimerkkien joukkoja, "häntiä," jotka ovat identtisiä Systekin ohjelmassa ohjelmointikielisten käskyjen ja selväkielisten kommenttimerkintöjen erottamiseen käytettyjen välilyöntimerkkien joukkoihin verrattuna. Kuvatuilla yhtäläisyyksillä ei ole olemassa ohjelmallisista tekijöistä johtuvia selityksiä, eivätkä ne voi johtua mistään Haikalan mainitsemista seikoista, kuten ohjelmien samoista käyttötarkoituksista. Asiassa tiedetään kuitenkin absoluuttisella varmuudella, että kopioitaessa tiedosto sähköisessä muodossa, on kopio täydellisen identtinen alkuperäisen tiedoston kanssa. VF Partnerin ohjelmassa havaitut y11ä mainitut seikat vastaavat täsmällisesti niitä jälkiä, joita lähdekooditiedostoon syntyy kopioitaessa lähdekooditiedosto ja tekemällä siihen ohjelman toiminnan kannalta merkityksettömiä muutoksia. Perinteiseen kirjalliseen teokseen verrattuna kuvatut samankaltaisuudet ovat verrattavissa siihen, että kahdessa kirjassa olisi täysin identtistä tekstiä joka sisältäisi identtisiä alkuperäisen kirjailijan kirjoitusvirheitä. Koska lähdekooditiedostoissa ilmeneville samanlaisuuksille ei ole mitään muuta selitystä kuin kopiointi, ei varsinaisen ohjelman samanlaisten käskyjen sama järjestys silloin voi johtua ohjelmallisista tekijöistä, vaan kopioinnista. Tuomionsa perusteluissa käräjäoikeus ja hovioikeus ovat täysin sivuttaneet tapauksen tosiasiat ja katsoneet mahdolliseksi tilanteen, jonka todennäköisyydeksi VTT:n erikoistutkija Teemu Tommila on sanonut yksi miljoonista tai yksi miljardeista.\n18 VF Partnerin ohjelmasta 47,1 % sisältää samat käskyt Kuin Systekin sovellusohjelma samassa järjestyksessä kuin missä ne ovat Systekin sovellusohjelmassa. Samanlaisuuden syy on kopiointi. VF Partnerin ohjelmassa olevat Systekin ohjelmasta kopioidut ohjelman osat on yksilöity VTT:n 9. huhtikuuta 1997 päivätyssä lausunnossa. Tämä lausunto on ollut sekä käräjäoikeuden, että hovioikeuden oikeudenkäyntiaineistossa todistusteemanaan "ohjelmien samuus." Käsityksemme mukaan se tosiasia, että VF Partnerin ohjelmaai-. sisältyy Systekin tietokoneohjelman lähdekoodista kopioituja ohjelman osia osoittaa samalla, että henkilövastaajat eivät ole kopioineet ainoastaan näitä yksittäisiä osia, vaan Systekin tietokoneohjelman lähdekoodin kokonaisuudessaan. Se, ovatko vastaajat kopioineet tietokoneohjelman lähdekoodin kokonaisuudessaan vaiko vain osittain, on kuitenkin kopioinnin oikeusvaikutuksia arvioitaessa yhdentekevää Systekin yksinoikeuden loukkaus Tekijänoikeudenhaltijalla on yksinoikeus määrätä teoksen kappaleiden valmistamisesta muuttamattomana tai muutettuna. Tietokoneohjelmien osalta tämä yksinoikeus koskee tietokoneohjelmaa kokonaan tai osittain, pysyvästi tai väliaikaisesti. VF Partnerin ohjelmassa on Systekin ohjelmasta kopioitua materiaalia. Ainoa ohjelman kopiointia koskeva näkemysero koskee sitä, onko Systekin ohjelma alunperin kopioitu kokonaan ja Bitten muutettu, vai onko alunperin kopioitu vain ne ohjelman osat, jotka on liitetty VF Partnerin ohjelman osaksi. Helsingin hovioikeus on katsonut, että vaikka Systekin ohjelma onkin tekijänoikeudellisesti suojattu, se ei tarkoita sitä, että ohjelman osa olisi sellaisenaan suojattu. Hovioikeuden ratkaisulinjan mukaisesti kuka tahansa saisi siten kopioida esimerkiksi matkapuhelimeen sen valmistajan toimesta asennetusta ohjelmasta 10-15% ja käyttää sitä vapaasti omassa kilpailevassa matkapuhelimessaan. Tällainen tulkinta on kestämätön. Tulkinnan hyväksyminen merkitsisi tosiasiallisesti tietokoneohjelmien tekijänoikeudellisen suojan merkittävää heikennystä suhteessa tavallisten kirjallisten teosten suojaan. Ohjelmasuojadirektiivin mukaisesti ohjelman ollessa tekijänoikeudellisesti suojattu, myös ohjelman osa on suojattu sellaisenaan. Vastaajien olisi laillisesti toimiakseen tullut hankkia Systekin lupa ohjelman osienkin kappaleiden valmistamiseen. Koska lupaa ei ole hankittu, ovat vastaajat oikeudetta puuttuneet Systekille kuuluvaan yksinoikeuteen. Vastaajilla ei liioin ole ollut mitään laillista oikeutta käyttää Systekin ohjelmaa tai Ben osia VF Parinerin asiakkailleen toimittamissa tietokoneohjelmissa. Tapaukseen ei sovellu yksikään sellainen tekijänoikeuden rajoitus, joka olisi tehnyt Systekin ohjelman osien käyttämisen lailliseksi. Jos tapausta verrattaisiin tavalliseen kirjalliseen teokseen, voitaisiin toki ajatella lainaamisoikeuden soveltuvuutta. Koska toisen tietokoneohjelman osien käyttämiseltä oman tietokoneohjelman osina puuttuu kuitenkin vetoamistarkoitus osien käytön ollessa vain oman työn säästämistä, ei kyse ole hyvän tavan mukaisesta lainauksesta Loukkauksen tahallisuudesta Systekin sovellusohjelman käyttäminen VF Partnerin ohjelman osana on tapahtunut tahallisesti. Vastaajat ovat olleet tietoisia siitä, että VF Partnerin ohjelmaan on sisällytetty osia Systekin ohjelmasta. Tietokoneohjelmien osat eivät itsestään kulkeudu mihinkään. Koska osat on myös täytynyt sulauttaa toiminnalliseksi osaksi VF Partnerin asiakkailleen toimittamaa ohjelmaa, ovat\n19 VF Partnerin lukuun ohjelmointityötä tehneet Jorma Juselius ja Pekka Salojää väistämättä tienneet, etteivät he itse ole ohjelmoineet VF Partnerin ohjelmaan sulautettuja Systekin sovellusohjelman osia, vaan että ne ovat olleet peräisin Systekin ohjelmasta. Vastaajat ovat erityisesti suunnitelleet ja valmistelleet Systekin ohjelman käytön VF Partnerin ohjelman osana. Vastaajista Pekka Salojää on jopa laatinut kotietsinnässä VF Partnerin toimitiloista 28. syyskuuta 1994 takavarikoidun kirjallisen suunnitelman siitä, miten Systekin tietokoneohjelmaa tullaan hyödyntämään VF partnerin ohjelmassa ja mitä Systekin ohjelman osia otetaan mihinkin kohtaan VF Partnerin ohjelmaa. Ohjelmalistausta tutkineet todistajat ovat sittemmin havainneet, että Salojään suunnitelma on toteutettu sellaisenaan. Vastaajat ovat nimenomaisesti pyrkineet muuttamaan VF Partnerin ohjelman ulkonäköä tekemällä kopioimansa Systekin sovellusohjelman lähdekoodiin ohjelman toiminnan kannalta merkityksettömiä muutoksia. Tällaisia muutoksia ovat esimerkiksi pienten kirjaimien korvaaminen isoilla, ohjelman lähdekoodiin kuuluvien selväkielisten kommenttitekstien manipulointi ja poisto, sekä muut vastaavat ohjelmalistauksen "taittoon" kohdistuneet muutokset. Tekijänoikeuslain 22 :n mukaisesti jokaisella on oikeus hyvän tavan mukaisesti ottaa lainauksia julkistetusta teoksesta tarkoituksen edellyttämässä laajuudessa. Mikäli lainaaminen ei voi tapahtua hyvän tavan mukaisesti, ei siteeraaminenkaan voi koskaan olla laillista. Ratkaisussaan 1983-II-1 Korkein oikeus on arvioinut juuri tällaista tilannetta. Ratkaisun mukaan A oli lainannut B:n suomentamaa teosta lehtikirjoituksessa siten, että kirjoitukseen oli vähäisin muutoksin jäljennetty lauseita ja kappaleita ainakin teoksen kahdeksalta sivulta B:n suostumusta hankkimatta ja lähdettä mainitsematta. A tuomittiin rangaistukseen tekijänoikeuden loukkaamisesta (...ja lehden päätoimittaja C painovapauden tuottamuksellisesta väärinkäytöstä.)" Korkeimman oikeuden ratkaisun valossa, on vastaajien toiminta kiistatta tekijänoikeuden loukkaus riippumatta siitä onko kopioitu osuus 10-15% vai 40 %. Vastaajien toiminta ei olisi ollut oikeutettua edes tekijänoikeuslain 22 :n tarkoittamana lainauksena koska lainausoikeuden edellytykset eivät täyty miltään osin. Koska kyseessä on ollut tapahtuma-aikana 11 vuotta tunnettu oikeudellinen kanta, ovat vastaajat alan ammatinharjoittajina myös olleet velvollisia sen korkeimman oikeuden ratkaisusta 1984-II-29 ilmenevän periaatteen mukaisesti tuntemaan Ansiotarkoitus Vastaajat ovat toimineet ansiotarkoituksessa. Ohjelman kopioiminen tai sen osien kopioiminen ja ohjelman ulkonäön muuttaminen kopioinnin jälkien peittämiseksi on tapahtunut tarkoituksessa saada käyttöön ilman tuotekehittelykustannuksia VF Partnerin liiketoiminnan kannalta välttämätön tietokoneohjelma. Kaiken toiminnan perustana on ollut muodollisesti laillisen liiketoiminnan harjoittaminen ja sen kautta saatava taloudellinen hyöty. VF Partnerin liiketoiminnan tulo perustuu kuitenkin pääasiallisesti Systekin tietokoneohjelman laittoman kopioinnin avulla hankittuihin lisenssimaksuihin Huomattava haitta Vastaajien toiminta on aiheuttanut Systekille huomattavaa haittaa. Ennen Systekin sovellusohjelman osien ottamista vastaajien käyttöön, Systek on saanut jokaisesta lisensoimastaan ohjelmasta vuosittaisen 350 markan lisenssimaksun. Hyödyntämällä Systekin ohjelmaa ilman Systekin suostumusta, vastaajat ovat saaneet edukseen Systekin kustannuksella hyödyn, jonka markkamääräinen arvo on vähintään markkaa. Tämä on aiheuttanut Systekille huomattavaa haittaa menetettyjen lisenssitulojen muodossa.\n20 2.3. Yrityssalaisuuden väärinkäyttö Systekin tietokoneohjelmasta on olemassa kaksi eri versiota, lähdekoodi ja maksupäätteisiin tallennettu konekielinen koodi. Kumpikin näistä ohjelman muodoista sisältää ohjelman ohjelmointikieliset käskyt ja kummassakin ohjelman versiossa on samat käskyt samassa järjestyksessä. Toisin kuin laitteisiin tallennettu konekielinen koodi, lähdekoodi sisältää myös selväkielisiä kommenttimerkintöjä. Näissä kommenttimerkinnöissä on tietoa ohjelman toiminnasta ja rakenteesta, siitä, mitä määrätty ohjelman osa tekee ja miksi jotkin asiat on toteutettu niin kuin ne on toteutettu. Vastaajien hallusta on takavarikoitu VF Partnerin itsensä levittämän tietokoneohjelman lähdekoodi. Verrattaessa tätä lähdekoodia Systekin lähdekoodin, sen on havaittu sisältävän identtisiä kohtia ja jopa identtisiä virheitä Systekin lähdekoodin kanssa. Ainoa selitys näille identtisille merkinnöille ja virheille on se, että vastaajien hallussa on ollut Systekin tietokoneohjelman lähdekoodi ja sitä on käytetty laadittaessa VF Partnerin ohjelman lähdekoodia Yrityssalaisuuden käsite Rikoslain 30 luvun 11 :n mukaisesti yrityssalaisuudella tarkoitetaan elinkeinotoiminnassa käytettävää tietoa, joka on pidetty salassa ja jonka ilmaiseminen ulkopuoliselle olisi omiaan aiheuttamaan taloudellista vahinkoa yrityssalaisuuden haltijalle. Jotta jotakin laitetta voitaisiin ohjata tietokoneohjelmalla, on tietokoneohjelma tallennettava laitteessa olevaan muistiyksikköön. Tämä on asianlaita niin tässä tapauksessa, kuin myös matkapuhelimissa, autojen sytytysjärjestelmissä, kameroissa, hisseissä ja missä tahansa niin sanotussa sulautetussa järjestelmässä. Kun tietokoneohjelma on kertaalleen tallennettu sulautettuun järjestelmään, voidaan ohjelma pääsääntöisesti purkaa laitteesta. Vain ohjelman purkamiseen käytettävä menetelmä vaihtelee. Ulkomaisessa oikeuskäytännössä tällaisesta purkamisesta on ollut kyse kahdessa videopelejä koskeneessa tapauksessa, Sega Enterprises Ltd. v. Accolade, Inc. ja Atari Games Corp. v. Nintendo of America, lnc. Molemmissa tapauksissa oli kysymys nimenomaan sulautettuun järjestelmään liittyvän ohjelman purkamisesta laitteesta ja tällaisen ohjelman analysoimisesta. Kummassakin tapauksessa laitteesta purettiin kuitenkin vain konekielinen ohjelmakoodi jota analysoitiin, ei asianomistajatahojen lähdekoodeja, joita ei oltu tallennettu laitteisiin. Kaikki tietokoneohjelmat sisältävät ohjelman ohjelmointikieliset käskyt ohjelmoijan valitsemassa järjestyksessä. Nämä käskyt voivat olla tapauksessa esillä olevalla tavalla tallennettu sellaisenaan ihmiselle ymmärrettävään muotoon, tai ne voivat olla erilaista toimintaperiaatetta noudattavilla ohjelmointikielillä luotuna tallennettuna ihmiselle vain vaivoin ymmärrettävään muotoon, kuten Sega Enterprises Ltd. v. Accolade, Inc. ja Atari Games Corp. v. Nintendo of America, Inc. tapauksissa. Yhtäkaikki, myös alunperin ihmiselle hankalasti ymmärrettävään muotoon tallennetut ohjelmat voidaan saattaa ymmärrettävään muotoon käsittelemällä niitä tarkoitukseen luoduilla tietokoneohjelmilla. Yhteistä tässä tapauksessa käsiteltäville ohjelmille ja muille ohjelmille on kuitenkin se, että yhdestäkään ohjelmasta jonka mukana ei ole tallennettu ohjelman lähdekoodiin kuuluneita\nASIA Tekijänoikeusrikos ym. VALITTAJAT Johtava kihlakunnansyyttäjä Tom Söderlund Sonera Systems Oy, Helsinki\nHELSINGIN HOVIOIKEUS TUOMIO Nro 3571 Antopäivä Diaarinro 28.12.1999 R 99/661 I RATKAISU, JOHON ON HAETTU MUUTOSTA Vantaan käräjäoikeus 21.01.99 2/ 2 os. nro 3040 (R 96/1259) (liitteenä) ASIA Tekijänoikeusrikos


Aihe: Espanjalaisten kielitaito | Espanja.org | Sivu 2\nUusimmat › Keskustelu › Opiskelu, työnteko ja yrittäminen › Kielikulma › Espanjalaisten kielitaito\nTämä aihe sisältää 38 vastaukset, 22 ääntä, ja päivitettiin viimeksi 9 vuotta, 6 kuukautta sitten viipukka toimesta.\nsyyskuu 7, 2011, 02:06 0 0 LINKKI\nDohhh… Kyllä joitakin aikuisillekin suunnattuja uutuussarjoja ja -ohjelmia voitaisiin tekstittää jo aivan alusta alkaen. Eivät kai espanjalaiset sentään aivan _niin_ analfabeetteja enää ole, kuin vielä vaikkapa kolmekymmentä vuotta sitten? Luonnollista poistumaakin on tapahtunut.\nPaitsi ehkä mustalaiset kyllä, joista osa vieläkin yrittää aivan estämällä estää lastensa koulunkäynnin.\nsyyskuu 7, 2011, 10:06 0 0 LINKKI\nNo, ei kai koko hommaa voisikaan aivan repäisemällä lopettaa. Minnekäs ne dubbaajat sitten työnnettäisiin?\nKansan voisi kuitenkin pikkuhiljaa ”opettaa lukemaan”. Myös televisiossa. Samalla siinä kansalaisten kielitaito paranisi ihan vahingossa, aivan kuin Suomessakin on käynyt.\nJa miksi ihmeessä _kukaan_ Suomessa haluaisi, että joku Vesamattiloiri tai Heikkikinnunen tai mitäniitäonkaan, alkaisi dubbaamaan mitään muuta kuin niitä typeriä hollywood-lastenelokuvia?\nJa jos espanjalaiset tosiaankin ovat niin korviaan myöten ihastuneita johonkin dubbaamiseen, niin ei voi kuin todeta, että eipä niilläkän mene hissi ihan ylös asti.\nDoh doh…tämäkin on pitkälle tottumusjuttu. Espanjassa on TOTUTTU dubattuihin ohjelmiin ja ainakin minun mielestá on paljon helpompi KUUNNELLA kuin lukea. Pystyy keskittymään elokuvan tapahtumiin kun ei tarvitse seurata tekstitystä. Ja monen mielestá dubbaajien ääni on parempi kuin alkuperáinen, miesten ääni on kuulemma miehekkäämpi. Itse inhoan sitä ilmeisesti ainoaa naisdubbaajaa, joka inisee joka leffassa samalla tavalla.\nDubbaus oli osa sensuuria, toinen osa oli sakset! 🙂 Ja kolmas oli kieltáminen kokonaan. 😕 Ulkomaalaisista elokuvista leikattiin pois kaikki ”epäilyttävä” ja moraalisesti tuomittava ja päälle puhumalla voitiin lieventáá ja ihan kokonaan muutaakin leffan tapahtumia. Katolinen kirkko ja sen äárimmäisen tiukka moraaliopetus olivat Francoa suurempi syy sensuuriin. Suuteleminen ja kaikki sitä kiihkeäpi olivat ehdottomasti kiellettyjä elokuvissa. Samoin paljas pinta, jopa sááret ja nilkat, olkapáát ja aistillinen suu olivat kauhistus, joten klip klip!!\nYksi syy dubbaukseen on katsojien lukutaidon puute. Aika moni vanhempi ihminen ei ollut, eiká taida vielákáän olla, tarpeeksi lukutaitoinen seuratakseen elokuvan tekstitystá. Ja lukutaidon puutteellisuus ei johtu siitä, että hississä olisi vikaa, vaan siitá, että koulusysteemi oli surkea ja että kaikilla lapsilla ei ollut mahdollisuutta káydá edes tätä surkeaa koulua ihan taloudellisten syiden takia. Ja vieraiden kielten oppimista ei pidetty tarpeellisena, eikä suotavana, etenkäán tavallisen kansaa ei tullut altistaa niille vieraille ja syntisille vaikutuksille, joita Espanjan ulkopuolisen maailman kielten osaaminen olisi tuottanut. 8)\nsyyskuu 7, 2011, 10:31 0 0 LINKKI\nKiinnostava uutinen tämän aamun Surissa támán kielitaitoasian tiimoilta:\nUutisessa kerrotaan, että Malagan viralliseen kielikouluun englannin opetukseen on ollut eilen, ilmoittautumispáivánä, aivan hillitön jono. Jono on alanut muodostua jo aamulla ja jonotusta on kestányt aina klo 13 saakka, jolloin koulun kanslia ja ilmoittautuminen suljettiin. Ja sama toistuu tänään.\n”A pesar de tener una capacidad para 6.000 alumnos, la Escuela Oficial de Idiomas de la capital se ve obligada a rechazar a miles de alumnos cada año, siendo el inglés el idioma más solicitado y, por tanto, el que rechaza a más aspirantes.\nVaikka Kielikoululla on 6.000 oppilaspaikkaa sen on pakko hylätä tuhansia opiskelijoita joka vuosi. Suurin ulkopuolelle jääneiden joukko tulee englannin opiskelijoista.\nDe esta forma, y según datos del año pasado, el centro tuvo que rechazar a 3.110 personas, que pretendían cursar alguno de los once idiomas que imparte, después de recibir la cifra récord de 7.301 solicitudes recibidas, es decir, que cuatro de cada diez, se quedaron a las puertas. Y viendo la enorme cola que se originó ayer, parece que este año volverá a repetirse la situación.”\nViime vuonna koulu hylkäsi 3.110 henkilöä, jotka olisivat halunneet opiskella jotain koulun 11 opetuskielestä. Hakemuksia tuli sisáán 7.301, joten 4 kymmenestá jäi ovien ulkopuolelle. Ja eilisen jonon perusteella vaikuttaa siltá ettá tánä vuonna tilanne tulee toistumaan.\nTáállä Escuela Oficial de Idiomas – koulussa on myös espanjan kielen opetusta ulkomaalaisille ja sinnekin on todella paljon hakijoita, joista ainakin puolet jäá ulkopuolelle. :O\nsyyskuu 7, 2011, 10:35 0 0 LINKKI\nSuuresti ihmettelin Espanjassa ollessani tuota dubbaamista, kunnes ”paikalliset” suomalaiset kertoivat, että maassa on vielä paljon lukutaidottomia. Tuskin enää nykyisin kovinkaan paljoa, koska tuo Arnoldin mainitsema luonnollinen poistuma on tehnyt tehtävänsä.Niin se vaan iskee sivistyksen aalto Espanjaankin }:)\nsyyskuu 7, 2011, 13:49 0 0 LINKKI\nHeh, talvella tuli käytyä Dubaissa. Katseltiin telkusta Full Monty-leffaa (siinähän työttömät brittiäijät päätyvät strippaamaan), ja juuri kun äijien eka esitys oli pääsemässä vaatteiden vähentämisessä paljaan pinnan näkymiseen, niin elokuva otti ja loppui siihen. Vähän aikaa ihmetteli että mikäs mainoskato nyt tuli, mutta kun seuraava ohjelma alkoi, niin pakko oli uskoa että siitä oli pistetty poikki.\nsyyskuu 7, 2011, 14:50 0 0 LINKKI\nAikamoisia kuvia näytetään espanjalaisissa uutisissa. Liikenneonnettomuuksien ja murhattujen uhrit vaan lähikuviin ja veriläiskiä kehiin. Meikäläinen ainakin vaihtaa kanavaa.\nsyyskuu 7, 2011, 16:08 0 0 LINKKI\nJa kiitokset kommenteista.\n1. Onko joku seurannut espanjan opetusministerin (-ön) kielistrategiaa tai -visiota?\n2. Entä Fugen Suomalainen koulu, pakkoruotsiko viimeistään toisena vieraana kielenä?\nsyyskuu 7, 2011, 17:39 0 0 LINKKI\nEn tiedä, mutta tuntijaon mukaan näyttäisi olevan pari tuntia viikossa? (Jos sitä tulkitsen oikein…).\nsyyskuu 8, 2011, 00:39 0 0 LINKKI\nNoiden liikenneonnettomuusuutisointien tarkoituksena lienee näyttää kaikille kulmakunnan\nFernando Alonso’ille, että tollasta se nyt sitten on kun ajellaan miten sattuu, mutta tapettujen esittelylle ei oikein löydy selitystä. Tuskinpa se telkkariin pääseminen sentään espanjalaisellekaan ihan _noin_ kova juttu on, vaikka aikamoisia linssiluteita ovatkin.\nMitenkäs, noin muuten..? Sullahan näkyy siellä katalaaninkielisiä kanavia, eikö vain? Onko niissä mahdollisuus saada, esim. teksti-TV:n avulla, espanjalainen tekstitys (subtítulo en español)?\nsyyskuu 8, 2011, 11:55 0 0 LINKKI\n…esim. teksti-TV:n avulla, espanjalainen tekstitys?\nDöhhh… Tarkoitin tietysti digisysteemin kautta. Teksti-TV:n kauttahan tulee katalaaninkielisellä kanavalla tekstitys tietysti katalaaniksi. ”Programas subtitulados para sordos”, tai siis mitä tuo sitten katalaaniksi olisi? ”Programes subtitulantes…” Hmmm? Enpä yritä. 🙂\nsyyskuu 8, 2011, 12:06 0 0 LINKKI\nNäihin katalaanikanaviin saa tekstityksen, yllätys, yllätys, vain katalaaniks }:)\nsyyskuu 9, 2011, 00:15 0 0 LINKKI\nMusta ne dubatut leffat on aivan hirveeta katseltavaa ja etenkin siita syysta, etta ne ”ylinaytellaan” ja naisaani on aina sama. Onneksi on imagenio ja voi vaihtaa kaikissa sarjoissa ja leffoissa kielen englanniksi. Jenkkileffoja ja sarjoja en kylla espanjaksi dubattuna suostu katsomaan! Harmi, etta espanjalaiset sarjat on niin huonoja, etten niita viitsi edes katsoa.\nKylla toi tv:n sarjojen dubbaus on minusta suurin syy siihen, etta taalla ei osata englantia. Miten sita voi oppia kielta, jota ei koskaan kuule. Mun tytto aloitti juuri paivakodissa, jota mainostetaan kaksikielisena (espanja ja englanti.) Kavipa vaan sitten aika pian ilmi, etta heilla on vain yksi englanninkielentaitoinen opettaja, joka kiertaa ryhmissa kerran viikossa. Hoitajat ei edes osaa tavallisia paivankuulumisia sanoa englanniksi…Etta aika heikolla pohjalla kielitaito on…\nsyyskuu 9, 2011, 03:16 0 0 LINKKI\nJa monen mielestá dubbaajien ääni on parempi kuin alkuperáinen, miesten ääni on kuulemma miehekkäämpi. Itse inhoan sitä ilmeisesti ainoaa naisdubbaajaa, joka inisee joka leffassa samalla tavalla.\nEn minä ainakaan oikein osaa ymmärtää, mitä ”miehekkäämpää” sellaisessa sonni-machon äänessä on. Ja se muija on tosiaan aivan kammottava. Yrittää vieläpä piipittää lastenkin ääniä.\nMusta ne dubatut leffat on aivan hirveeta katseltavaa ja etenkin siita syysta, etta ne ”ylinaytellaan” ja naisaani on aina sama.\nSiis juurikin näin. ”Ylinäytellä” on juuri se oikea sana. Edes lastenohjelmissa ei kyetä samanlaiseen poikki-dramaturgiseen esistystapaan.\nsyyskuu 9, 2011, 03:22 0 0 LINKKI\nJotain tällaista osasin hieman odottaakin.\nNo, katalaaneja sorrettiin Francon toimesta niin ankarasti, että ymmärrän sen valossa tuon aivan hyvin. Missä kieli, siellä kansa.\nsyyskuu 17, 2011, 21:02 0 0 LINKKI


43,5 m² Ratalinnankatu 6 A, 28100 Pori Kerrostalo Kaksio myynnissä - Oikotie 16143963\nMyytävät asunnot Pori Riihiketo Ratalinnankatu 6 A, 28100 Pori\n184 600 €●43,5 m²\nRatalinnankatu 6 A, Riihiketo, Pori●2 h, kt, p\n**Asu vuosi ilmaiseksi!** Kun teet kaupat Veturimiehen asunnosta 12.4.-15.6.2021 rakentaja YIT maksaa puolestasi ensimmäiseltä 12 kuukaudelta hoito- ja pääomavastikkeen. Etu koskee vain uusia varauksia, eikä sitä voi yhdistää muihin tarjouksiin.\nRatalinnankatu 6 A, 28100 Pori\n4 243,68 € / m2\n119,99 € / kk\nMuut maksut: **Asu vuosi ilmaiseksi!** Kun teet kaupat Veturimiehen asunnosta 12.4.-15.6.2021 rakentaja YIT maksaa puolestasi ensimmäiseltä 12 kuukaudelta hoito- ja pääomavastikkeen. Etu koskee vain uusia varauksia, eikä sitä voi yhdistää muihin tarjouksiin. Pääomavastike lyhennysten alkaessa yhteensä 664,56 euroa.\nKeskusta Riihiketo Pappila Malminpää Koivula Itätulli Vanhakoivisto Isosanta Pikakylä Päärnäinen Teljä Kumpula Käppärä Koivisto Uusikoivisto Karjaranta Tikkula


Puurakentamisen esteitä raivataan – Suomeen halutaan lisää puukerrostaloja - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nTavoitteena on puun käytön lisääminen erityisesti kerrostalorakentamisessa.Helsingin Honkasuosta tulee kaupungin suurin puutalokaupunginosa. Pientalojen lisäksi alueelle rakennetaan kahta puukerrostaloa. Juuri puukerrostaloja Suomeen haluttaisiin nyt lisää. Tällä hetkellä vain noin kuusi prosenttia uusista kerrostaloista rakennetaan puusta. Puurakentamista edistävän virkamiehen mielestä osuus voisi olla huomattavasti suurempi.\nAsenteet ja säädökset hidasteinaPuutalojen etuja ovat esimerkiksi hyvä sisäilma ja ympäristöystävällisyys.Puukerrostalojen rakentamista estävät edelleen esimerkiksi asenteet,osaamisen puutteet ja rakennusmääräykset.– Haasteita ovat hieman betonirakentamista korkeampi hinta ja myös puurakentamisen menettelyt. Osaamistakin saisi olla enemmän ja säädöksiä voisi sujuvoittaa, listaa pääkaupunkiseudulle valtion tukemia vuokra-asuntoja rakennuttavan A-Kruunu Oy:n toimitusjohtaja Jari Mäkimattila.Puurakentamisen esteitä on yritetty poistaa jo kauan ja työtä jatketaan myös tällä hallituskaudella.– Katsotaan säädökset, että rakentamismääräykset eivät tarpeettomasti rajoita puun käyttöä. Meillä on myös asenne- ja osaamispeikkoja puurakentamisen puolella. Tässä puurakentamisen edistämisessä on tavoitteita myös vientimarkkinoita ajatellen, toteaa ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen (Kesk.)\nPuurakentamisesta halutaan vientituoteMonet muut metsäiset maat vievät jo menestyksekkäästi puurakentamista maailmalle ja Suomi haluaa saada osansa kasvavista vientimarkkinoista.– Hurjimpana visiona voisi olla, että vietäisiin puukaupunkeja eli kokonaisia kaupunginosia. Lähtökohtaisesti varmaan ensimmäinen vaihe on kuitenkin puuelementtien vienti, uskoo Petri Heino.Pian saadaan vastauksia myös siihen, kumpi on parempi, puukerrostalo vai betonikerrostalo. A-Kruunun Helsingin Kuninkaantammeen nousevan puukerrostalon viereen rakennetaan vastaava betoninen kerrostalo.– Tutkimme suunnitteluun ja rakentamiseen käytettyä aikaa, rakenteidne kosteuskäyttäytymistä ja rakenteidne hiilijalanjälkeä rakentamisen eri vaiheissa ja käytön aikana, luettelee Jari Mäkimattila.Tähän mennessä Suomeen on rakennettu 47 puukerrostaloa, joissa on 1129 asuntoa. Jo valmisteilla olevat hankkeet tuovat yli 6000 puukerrostaloasuntoa lisää.\nOuluun ainutlaatuinen puukortteli 14.2.1999\nModernia puurakentamista Lahden Karistossa ja Helsingin Lehtovuoressa 22.10.2004\nKiinnostus puurakentamista kohtaan kasvaa 29.1.2002\nSibeliustalo ja Kierikkikeskus vuoden puupalkitut 6.3.2002


Kinoteekki - Kinoteekki 04.03.2016\nZootopia 3D (dub) (2016)\nRiemukas animoitu eläintarina sijoittuu moderniin Zootopian kaupunkiin, jossa pieni pupukonstaapeli Hopps joutuu selvittämään suuria rikoksia ja osoittamaan olevansa aivan yhtä hyvä kuin isommat eläimet.\nToisen maailmansodan loppupuolelle sijoittuva keskitysleiritragedia kertoo unkarinjuutalaisesta Saulista, joka kuuluu Sonderkommandoon, vanginvartijoiden apulaisten ryhmään. Hän yrittää väkivallan ja sorron keskellä järjestää juutalaisia hautajaisia nuorelle pojalle ja löytää inhimillisyyttä itsestään.\nLajityyppi: Komedia, draama, romantiikka, animaatio\nStop-motion-tekniikalla toteutettu Anomalisa on aikuisille tarkoitettu haikea kertomus kuuluisan kirjailijan matkalla tapahtuneesta hotelliromanssista. Katsoja unohtaa hyvin nopeasti seuraavansa nukkeja, sillä käsikirjoitus on erinomainen ja toteutus erikoinen.\nCoenin veljesten komedia tuo Hollywoodin kultakauden takaisin lainaamalla tyyliä sen sen suureellisuudesta. Elokuvastudion pomosta kertova elokuva on täynnä tähtiä ja siinä sukelletaan niin lännenleffan, musikaalin kuin historiallisen spektaakkelinkin kulisseihin.


Se ei usein näe alasti twink-pojia Haastattelu porno videoita, joten sinun täytyy nauttia siitä! Tämä seksi-twink-leikkeiden valikoima puhaltaa mielesi parhaalla mahdollisella tavalla. Tutustu näihin ilmaisiin twink-elokuviin ja Ilman kondomia, Mälliosuma, Karhu, Lihava, Soolo, Lelu, Iso mulkku, Rimjob, Hirviökulli, Ilman kondomia pornoon, sillä kaikki on vapaa.\nJos nautit todella Haastattelu twink-elokuvista, arvostat tätä päivitettyä päivittäistä vapaiden twink-elokuvien kokoelmia. Lisäämme vain kuumimpia twink-leikkeitä, jotka liittyvät tähän hämmästyttävään homo-pornolajiin. Voit myös katsella Ilman kondomia, Mälliosuma, Karhu, Lihava, Soolo, Lelu, Iso mulkku, Rimjob, Hirviökulli, Ilman kondomia XXX twink-videoita.


Saana & Vila ruokaryhmä (1+6) / Ruokapöydät / Ruokailutilan kalusteet / Tuotteet / Masku.com\nEtusivu Tuotteet Ruokailutilan kalusteet Ruokapöydät Saana & Vila ruokaryhmä (1+6)\n357911 Saana & Vila ruokaryhmä (1+6) https://www.masku.com/tuotteet/ruokailutilan-kalusteet/357911-saana-vila-ruokaryhma-1-6/ https://www.masku.com/storage/cache/img/MTIvbWVkaWEvMjAxOC8xMC8/2000x2000/myy03594-153751-140619-saana-vila-harmaa-ruokaryhme.jpg OutOfStock 519 EUR 1039 /Ruokailutilan kalusteet /Ruokailutilan kalusteet/Ruokailuryhmät Petek Ky Valkoiseksi maalatun Saana-ruokapöydän muotoilu perustuu selkeisiin linjoihin ja siro pöytä luo kevyen ja ajattoman kauniin ilmeen ruokailutilaan. Ryhdikkäässä pöydässä on jämäkkä MDF-kansi sekä tukevat massivipuiset jalat. Helppohoitoinen pöytä ei vaadi muuta huoltoa kuin puhtaanapidon. Pyyhi kuivalla tai kostealla rievulla ja käytä tarvittaessa mietoa veteen sekoitettua puhdistusainetta. Istumapaikkoja suorakaiteen muotoisessa ruokapöydässä on kuudelle henkilölle. Pöytä sopii niin keittiöön kuin ruokailutilaan, ja se on helppo sijoittaa seinän vierustalle tai vaikka keskelle huonetta. Vila-hupputuolin runko sekä jalat on valmistettu massiivipyökistä ja jalat on viimeistelty maalaamalla ne valkoisiksi. Pehmustemateriaalina on käytetty niin istuinosassa kuin selkänojassa vaahtomuovia. Kestävällä, tummanharmaalla polyesterikankaalla täysin verhoillun istuinosan istuinmukavuus sekä hyvä ja korkea selkänoja tekee ruokailusta nautittavan, joten pöydän äärellä voi viettää pidemmänkin ajan. Tuoli toimitetaan valmiiksi kasattuna. Saana & Vila ruokaryhmä (1+6) 1039 true


VIHDOIN SYYSLOMA! | Anna Eleonoora\nlifestyle, oma tyyli\nMulla alkoi vihdoin syysloma, joka tuli enemmän kuin tarpeeseen! Meille oli oikeasti lukkaroitu opetusta koko lomaviikolle, mutta onneksi vaihtoehtoisella suoritustavalla sai skipattua nämä päivät, huh! Lomailuun tätä viikkoa ei meidän koulun muotoilun aloilla ole usein edes tarkoitettu ja syysloma kulkeekin nimellä projektiviikko. Mulla on onneksi tällä hetkellä kouluhommat poikkeuksellisen hyvällä mallilla ja ehdin jopa vähän rentoutua ja lomaillakin tällä viikolla.\nSyksy on mennyt taas kauheaa vauhtia ja loppukesästä asti olenkin tehnyt hulluna hommia niin oman portfolion, kuin asiakas projektina suunniteltavan pienpanimopubin sisustussuunnitelman sekä parin muun koulutehtävän parissa. Lisäksi meillä on ollut tänä syksynä paljon vierailuja erilaisissa mielenkiintoisissa kohteissa kuten sisustusarkkitehtuuritoimisto Koko3:ssa ja Fyrassa, Teknoksella pintakäsittelykoulutuksessa, Creannon ja Zarron Apt.12 Showroomissa ja Nomartilla. Myös messuilla on tullut käytyä ID-helsingissä sekä Habitaressa, jossa tänä vuonna Muotsikasta oli esillä mm. parin mun luokkalaisen suunnittelema Rehome Toilet, Mun Päiväkoti -projektin kalusteita sekä sisustussuunnitelmia sekä Crush! -structures & materials -kurssin näyttely. Itse pääsin olemaan mukana Mun Päiväkoti -projektissa, jossa suunniteltiin ryhmätyönä uuteen varhaiskasvatussuunnitelmaan pohjautuvia, muuntojoustavia oppimisympäristöjä ja Crush! -näyttelyssä esillä oli jakkara, joka oltiin kyseisellä kurssilla saatu aikaan. Lisäksi näyttelyssä nähdyt kuvat oli mun käsittelemiä.\nKeskiviikkona lähdetään pitkästä aikaa käymään Joensuussa mun vanhempien luona, jossa oonkin viimeks käynyt aivan liian pitkä aika sitten, oliskohan ollut heinäkuussa!. Muita suunnitelmia mulla ei tälle viikolle sitten olekaan parin koulutehtävän lisäksi. Tarkoituksena olisi kuitenkin nähdä kavereita ja latailla vähän myös akkuja, että jaksaa sitten taas joululomaan asti tehdä hommia. Ensi kuun puolella saan myös toivottavasti vähän tietoa ensi kevään opiskelu kuvioista. Mutta tästä lisää sitten myöhemmin.\nOon muuten tänä syksynä innostunut käyttämään enemmän värejä vaatteissa mitä aikaisemmin. Kuvan neuleen ja hameen löysin H&M:stä ja molemmista on tullut ihan suosikkeja! Vielä kun löytäisi hameeseen mätsäävät kengät jostain! Ruskan värit saa jatkua sitten pukeutumisessa kun lehdet alkaa olla jo aika pitkälti maassa. En kyllä olisi vielä yhtään valmis marraskuun synkkään harmauteen! Huomaan jo nyt pientä syysväsymystä olevan ilmassa. Aika siis kaivaa vitamiinit esille ja aloittaa käymään taas kuntosalilla muutaman kerran viikossa. Ostin myös kirkasvalon / herätysvalon, josta on ollut vähän apua. Löytyykö teiltä vinkkejä väsymyksen selättämiseen?\nEipä tässä postauksessa sen kummempaa ajatusta ollut, mutta kerrankin oli aikaa tulla päivittämään tännekin vähän kuulumisia. Hyvää maanantai-iltaa kaikille!


Autonvuokraus Foggia, Italia - vertaa halvat vuokra-autot | momondo\nAutonvuokraus Foggia, Italia\nHaussa halpa vuokra-auto Foggia, Italia? Vertaa hinnat ja löydä tarjoukset täältä!\nAutovuokraamo Foggia: autonvuokrausta tarjoavat suurimmat vuokraamot\nKaikki suurimmat autovuokraamot Foggia, Italia\nFree2Move toimipisteet: Foggia\nVia Napoli, Km 1.700\n+39 080 535 1706\n+39 0881 771902\nAvis toimipisteet: Foggia\n+39 0881 778912\nBudget toimipisteet: Foggia\nEuropcar toimipisteet: Foggia\n+39 088 158 0188\nHertz toimipisteet: Foggia\n+39 0881 725944\nkeddy by Europcar toimipisteet: Foggia\nMAGGIORE toimipisteet: Foggia\nViale 24 Maggio, 76/78\nMEGADRIVE toimipisteet: Foggia\nViale Xxiv Maggio 76/78\nEtäisyys suosittuihin hotelleihin Foggia, Italia kentältä\nPysäköi autosi ja itsesi näihin suosittuihin hotelleihin lähellä Napoli lentokenttä autonvuokrauspistettä\n124,1 km lentokentältä\n124,6 km lentokentältä\npiazza cesare battisti 35\n123,1 km lentokentältä\n123,7 km lentokentältä\n123,5 km lentokentältä\n123,0 km lentokentältä\nMikä on nopeusrajoitus kaupungissa Foggia, Italia?\nKun varaat vuokra-auton kaupungissa Foggia tulisi sinun noudattaa kaupungin 50 km/t nopeusrajoitusta. Nopeusrajoitukset kaikilla taajama-alueen teillä on 90 km/t ja moottoriteillä Foggia kaupungissa 130 km/t. Seuraa tämän lisäksi liikennemerkein merkittyjä nopeusrajoituksia, koska nopeusrajoitukset voivat vaihdella sen mukaan missä päin kaupunkia Foggia ajat.\nMillainen sää on kohteessa Foggia, Italia kuukauden tammikuu aikana?\nYleensä sää kaupungissa Foggia kuukauden tammikuu aikana on 7 °C ja odotettavissa oleva sademäärä on 42 mm. Tämä on olennainen tieto autoa vuokrattaessa, jotta voit valita kyseisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvan ajoneuvon.\nSää kaupungissa Foggia kuukauden tammikuu aikana ei todennäköisesti vaikuta vuokra-autotyyppiin paljon. momondon käyttäjät näyttävät suosivan tiettyjä autotyyppejä etsiessään Foggia autonvuokrausta. Hintatietoiset matkustajat, jotka etsivät kaupungista Foggia vuokra-autoa valitsevat yleensä pienen auton. Tällaiset autot ovat yleensä halvimpia. Pieni vuokra-auto voi olla esimerkiksi Hyundai Accent.\nOnko sää kaupungissa Foggia samanlainen kuin muualla Apulia alueella?\nJos etsit Foggia vuokra-autoa ympäröiville aluille sijoittuvalle road triplle kuukauden tammikuu aikana, on tärkeää tietää, että alueen Apulia lämpötila on yleensä 9 °C ja sademäärä vastaavasti 55,5 mm.\nAloita matkan suunnittelu - Foggia\nHalvat lennot Foggia\nEtsi lentoja kohteeseen Foggia


Valtatien 6 parantaminen Kouvolan kohdalla : Yleissuunnitelma - Doria\nValtatien 6 parantaminen Kouvolan kohdalla : Yleissuunnitelma\nRaportteja_46_2015_Osa 1.pdf (35.75Mt)\nValtatie 6 on keskeinen osa Salpausselän liikennekäytävää ja kuuluu osana Euroopan komission päättämään Suomen kattavaan liikenneverkkoon (TEN-T). Valtatie 6 on toinen kansainvälisen liikenteen päätieyhteys itärajan rajanylityspaikoille. Valtateiden 6 ja 12 muodostama reitti on tärkeimpiä poikittaisyhteyksiä Suomen länsi- ja itäosien välillä. Valtatie 6 on erityisen tärkeä Kaakkois-Suomen suurteollisuudelle ja erittäin merkittävä raskaan liikenteen kuljetusreitti muun muassa Nuijamaan ja Imatran raja-asemille. Yhteysvälillä kuljetetaan myös poikkeuksellisen paljon vaarallisia aineita ja suuria erikoiskuljetuksia. Valtatie on vilkasliikenteinen ja huomattava osuus liikenteestä on pitkämatkaista.\nSuunnittelualue kattaa valtatien 6 osuuden Kouvolan länsipuolelta Kukonojalta itäpuolelle Tykkimäkeen asti. Valtatie 12 kuuluu suunnittelualueeseen Korian pohjoispuolella Suviojan ja Keltin alueella. Tieosuuden pituus on noin 19 kilometriä.\nYleissuunnitelmassa on selvitetty ensin Kouvolan kohdalla valtateiden 6 ja 15 sekä muun keskeisen väyläverkon puutteet ja ongelmat sekä palvelutasotavoitteet. Tämän jälkeen on suunniteltu valtateiden ja muiden väylien periaateratkaisut sekä selvitetty niin tilantarve, suhde ympäröivään maankäyttöön ja vaikutukset. Myös mahdollisuudet hankkeen vaiheittain toteuttamiseksi on käsitelty.\nYleissuunnitelmassa on tarkennettu ratkaisuja, vaikutusarviota ja liikenteen, maankäytön ja ympäristön lähtötietoja. Päätavoitteena on ollut selvittää pääteiden ja muun tie- ja katuverkon kehittämisen periaatteet niin, että nykyiset palvelutasopuutteet saadaan poistettua ja valtatie 6 vastaa sille asetettuja vaatimuksia liikenteen sujuvuuden ja turvallisuuden kannalta. Osana suunnitelmaa on esitetty toimenpiteet meluhaittojen torjumiseksi ja ympäristövaikutusten lieventämiseksi.\nValtatie 6 parannetaan korkealuokkaiseksi valtatieksi Kukonojalta Tykkimäkeen matkalla tarvittavine tie-, katu- ja liittymäjärjestelyineen. Kukonojan ja Suviojan välillä valtatie rakennetaan keskikaiteelliseksi ohituskaistatieksi eritasoliittymineen ja Suviojalta Tykkimäkeen nelikaistaiseksi moottoritieksi. Valtatien 6 käytävään rakennetaan kattava jalankulku- ja pyöräilytieverkosto. Lisäksi tehdään meluntorjuntaa.


Miljöö | Tonnin stiflat\nPoliiseja lähdössä hälytysajoon poliisilaitoksen edustalta, Sofiankatu 3. Vuosi n. 1926.\nHelsingin kaupunginmuseo / Hugo Sundström\nNäkymä Hakasalmenkadulle, nyk. Keskuskadulle.\nHelsinki oli 1920-luvulla pienempi kuin nykyään: monet nykyiset esikaupunkialueet olivat maalaiskuntaa. Helsingin asukasluku oli kuitenkin voimakkaasti kasvussa: kaupunkiin muutettiin töiden perässä. Niitä tarjosivat esim. satamat, rakennukset ja kauppa. 1920-luvun kuluessa Helsingin väkiluku kohosikin reilusta 150 000:sta reiluun 200 000:een.\nKaupungissa oli liian vähän asuntoja kaikille. Iso perhe pienessä hellahuoneessa ei ollut harvinaisuus. Jos perheellä oli ylimääräinen huone, se annettiin vuokralle lisätuloja varten. Joihinkin asuntoihin tuli vesi, ja sähkö oli jo yleistynyt, mutta käymälät olivat yleensä pihan perällä tai kellarissa, joskus yhdellä kerroksella saattoi olla oma sisävessa. Kaupunkiin muuttava asettui yleensä aluksi sukulaisten tai tuttujen luokse asumaan. Halvempien ja parempien asuntojen perässä muutettiin tiuhaan.\nKaupungissa oli paljon elokuvateattereita ja tanssikahviloita. Nämä olivatkin pääasiallista hupia. Elokuvat olivat vielä mykkiä ja musiikista vastasi orkesteri. Aikakauden musiikissa näkyi vaikutteita sekä venäläisistä balladeista, suomalaisesta pelimannimusiikista että eurooppalaisesta jazzista. 1920-luvulle leimallinen tanssityyli oli charleston.\nAutoja oli melko vähän, ja niiden seassa kulki yhä vossikoita. Pääasiallinen tapa liikkua oli kävellä, ajaa polkupyörällä tai matkustaa raitiovaunulla. Raitiovaunulinjoja oli useita ja ne mukailivat nykyistä ratikkaverkkoa.\nHelsingissä 1920-luvulla purettiin ja rakennettiin paljon. Kivijalkaisia puutaloja pantiin matalaksi ja niiden tilalle rakennettiin kivisiä kerrostaloja. Uusien seassa oli – ja on yhä – 1800-luvulla rakennettuja arvotaloja. Monin paikoin esim. Punavuoressa, Kalliossa ja muilla kurjemmilla alueilla oli vielä paljon puisia rakennuksia. Joitakin suurimpia maiseman muutoksia kannattaa pelissäkin ottaa huomioon. Hakaniemessä oli jo kauppahalli ja Arenan talo, mutta Ympyrätalon paikalla oli kivitaloja ja Kallion virastotalon paikalla kallioita, joilla juopoteltiin ja pelattiin korttia. Nykyisen hotelli Hiltonin paikalla Pitkänsillan kupeessa oli tehtailija Stenbäckin valkoinen tornihuvila. Kaisaniemen puiston betonialtaan tilalla oli luonnonlampi joutsenineen. Kaisaniemessä Metsätalon paikalla oli ränsistyneitä puutaloja. Rautatientorin ympäristö oli melko samanlainen, joskaan sillä ei ollut busseja vaan kauppakojuja. Nykyisen Makkaratalon kohdalla oli puinen ns. Skohan talo, ja Keskuskatua oli vasta muutama vuosi sitten jatkettu: aikaisemmin se oli ulottunut Hakasalmenkatuna vain Aleksanterinkadulle saakka. Stockmannin tavarataloa oli tässä yhteydessä alettu uudistaa. Uusi, nykyinen Stockmannin tavaratalo, eurooppalaisten esikuviensa mukaan suunniteltu, valmistuisi paikalleen vuonna 1930. Kauppatori oli paljolti samanlainen kuin nykyään, mutta sen reunalla ei seissyt valkoinen Stora Enson pääkonttori vaan upea punatiilinen palatsi, jonka rakennutti itselleen pankinjohtaja Alfred Norrmén.\nKieltolaki ja salakuljetus\nVuonna 1919 voimaan astunut alkoholin kieltolaki teki laittomaksi kaiken yli 2-prosenttisen alkoholin esillepanon, tuonnin, myynnin, kuljetuksen ja valmistuksen muihin kuin lääketieteellisiin tarkoituksiin. Kieltolaki aiheutti Suomen mittakaavassa ennennäkemättömän laajan salakuljetusbisneksen. Vuonna 1923 takavarikoitiin 500 000 litraa alkoholia, ja vuonna 1930 määrä oli jo miljoona litraa – voi vain kuvitella, millaiset määrät viinaa jäi takavarikoimatta. 1920-luvun lopussa salakuljetus oli jo organisoitua toimintaa, jossa pirtukuninkailla oli palveluksessaan trokareita ja kantajia sekä toimivaa välineistöä, esim. veneitä ja autoja, usein enemmän ja parempia kuin salakuljettajia jahtaavilla poliiseilla tai tullilla.\nTakavarikoitua salakuljetuspirtua Pohjoissatamassa, v. 1927. Helsingin kaupunginmuseo / A. Lönnberg\nKieltolaki ei estänyt alkoholin saantia, mutta lisäsi kyllä sen käytön varjopuolia. Käytetty alkoholi oli entistä vahvempaa. Kieltolakirikokset (esim. juovuksissa oleminen ja alkoholin hallussapito) lisääntyivät, samoin humalassa tehdyt väkivaltarikokset. Esim. kesällä 1927 poliisi käsitteli n. 900 kieltolakirikosta viikossa. Ravintoloissa tarjoiltiin alkoholia jos sitä osasi pyytää oikein: esim. kahviplörö tai kova tee sisälsivät paitsi mainittua juomaa myös pirtua. Usein ravintolatarkastajista varoitettiin etukäteen, jotta ravintoloitsija ehti vaihtaa laseihin prosentitonta juotavaa. Kaikki tiesivät, mistä ja keneltä pirtua saattoi ostaa.\nSuomeen tuleva alkoholi oli usein virolaista tai tuli Viron kautta Saksasta. Hienompiakin laatuja tuotiin, kuten konjakkia, viinejä tai shampanjaa. Viinalastissa olevat laivat saattoivat jäädä Suomen aluevesirajan ulkopuolelle odottamaan ostajia, jotka saapuivat veneillään paikalle. Pimeät olosuhteet merillä, saaristosta puhumattakaan, olivat usein vaarallisia, ainakin kaikille muille kuin alueen hyvin tunteville saaristolaissalakuljettajille. He saivat puuhistaan kuitenkin mukavasti lisätuloja: saariston köyhiin mökkeihin alkoi ilmestyä esim. hohtelevia peltikattoja. Järjestäytyneiden pirtuliigojen päälliköt sijoittivat voittonsa usein esim. kiinteistöihin.\nSalakuljetus saattoi vaikuttaa jännittävältä seikkailulta esim. Algot Niskan värikkäiden tarinoiden tapaan. Useammin se oli kuitenkin vaivalloista ja vaarallista, paitsi meriolosuhteiden myös mahdollisten ammuskeluiden vuoksi. Kun lasti jäi kiinni, se menetettiin valtiolle. Suomen oloissa ei salakuljetuksen ympärille kuitenkaan syntynyt samantyyppistä järjestäytynyttä rikollisuutta kuin esim. Amerikassa. Pelissäkään salakuljetus ei siis ole gangsterimeininkiä.\nLisätietoa kieltolaista tällä sivulla.\nSuomen itsenäistymisen jälkimainingeissa syttynyt sisällissota päättyi toukokuussa 1918 siihen, kun valkoinen Suomi sai voiton saksalaisten tuella. Sota jakoi kansan vahvasti kahtia punaisiin ja valkoisiin. Puolueettomaksi jättäytyminen oli melko mahdotonta. Kukistetut punaiset vietiin vankileireille, joilla olot olivat paikoitellen karmaisevat. Kuuluisimpia ja pahamaineisimpia paikkoja olivat Suomenlinna Helsingin edustalla ja Hennala Lahdessa. Vankeja kuoli tauteihin ja aliravitsemukseen: maassa vallitsi ruokapula. Ne vangit, jotka selvisivät hengissä leireiltä eivätkä saaneet kuolemantuomiota vapautettiin usein huonossa kunnossa. He olivat menettäneet myös kansalaisoikeutensa, esim. äänioikeuden ja oikeuden toimia todistajana. Sodan ja punaisten kohtelun aiheuttamat traumat elivät 20-luvulla vahvoina.\nKommunismi ei kukistunut valkoisten voittoon, vaan siirtyi maan alle. Suomen kommunistinen puolue oli kielletty, mutta sen johto lymyili Moskovassa ja yritti sieltä käsin ohjailla toimintaa. Suomessa ns. korvaajana toimi Suomen sosialistinen työväenpuolue, joka yritti yhteistyötä mm. sosialidemokraattien kanssa. Etsivä keskuspoliisi, Suojelupoliisin edeltäjä, valvoi tiukasti kommunistista toimintaa, ja pidätykset ja vakoilu olivat tavallisia. Kuka tahansa saattoi ilmiantaa naapurinsa tai tuttavansa. Oikeistolainen ääriliikehdintä tuotti mm. Lapuan liikkeen 20-luvun viimeisinä vuosina.\nPitkäsilta Kaisaniemestä Hakaniemeen toimi symbolina kansan kahtiajakautumiselle. Yläluokkaisemmat ihmiset eivät välttämättä uskaltautuneet Kallion kaduille, eikä keskikaupungin hienostokortteleissa nähty resuisia työläisiä. Työväellä oli omat teatterinsa, urheiluseuransa, huvittelupaikkansa ja sanomalehtensä.\nKahtiajakautuminen näkyi myös itsenäistymisen jälkeen käydyissä kielikiistoissa, joissa yritettiin määrittää suomen ja ruotsin kielen asemaa toisiinsa nähden.\nPelin merkittävin anakronismi ovat sukupuoliroolit. Pelaajalla ja hahmolla on sukupuolestaan riippumatta mahdollisuus kaikenlaiseen toimintaan, kaikenlaisiin suhteisiin ja kaikenlaisiin rooleihin. Tämä poikkeavuus ulottuu myös osaksi pelin sisäistä maailmaa. Siinä ketään ei arvoteta sukupuolensa mukaan, eikä sukupuolta myöskään voi käyttää esim. perusteena jostakin toiminnasta ulkopuolelle sulkemisessa. Tavoitteena ei ole kuitenkaan kääntää sukupuolirooleja tai asettaa pelaajaa sellaiseen hahmoon, jota hän ei koe omakseen. Hahmot voivat olla pelaajien toiveista riippuen rooleiltaan hyvinkin perinteisiä. Toisaalta pirtukuningatar tai maksullinen mies ei herätä ihmetystä pelin sisäisessä todellisuudessa – ei ainakaan sukupuolensa vuoksi.