J seikkailee ja valokuvaa: 5 tuntia Berliinissä\nTyömatkan varrelta vaihto junasta lentokoneeseen. Peliliikkeenä noin viiden tunnin vaihtovälillä eli vuorossa päiväkävely Berliinissä rinkka selässä. Reitiksi päätin ottaa hyvin perinteisen eli päärautatieasemalta Alexanderplatzille. Yhtenä syynä reittivalintaan oli, että Tegelin kentälle ajava TXL bussi lähtee liikkeelle Alexanderplatzilta, joten bussin reitille olisi hyvä lopetella urbaania vaellusta. Asetin itselleni haasteeksi etsiä jonkinlaista uutta kuvakulmaa tuttuihin nähtävyyksiin käyttäen vain yhtä 32 mm objektiivia NEX-6:n kanssa. Eipä sillä, että mukana olisi ollut runsaasti valikoimaa, koska rinkan sisällä olleessa läppärirepussa oli lisäksi vain 19 mm objektiivi, jonka kaivamisessa olisi ollut turhan paljon vaivaa. :)\nHaupbahnhof - Päärautatieasema.\nBundeskantzleramt - Pesukone.\nUusi puu esittelee itsensä.\nNeuvostoliiton sotilaiden muistomerkki.\nBrandenburger Tor - Brandenburgin portti.\nHuonosti valettu holokaustin muistomerkki. Kaikki betonimöhkäleet on halki ja osa jopa tuettuna.\nUnter den Lindenin nostokurjet. Melkein koko katu on raksatyömaata.\nKirjaständi yliopiston rakennuksen edessä.\nHyvä taiteilija ansaitsi kolikot.\nFernseherturm - Telkkaritorni.\nTämä mainonta ei taitaisi mennä läpi Suomessa.\nBrauhaus Mitte on.... ilmeisesti suljettu remontin vuoksi.\nMakkarakauppias tekemässä kauppaa. 1,50€ hintapyyntönä.\nKuvaukset käynnissä Maailmankellon alla.


Jenni | Lemmikinhoitaja sijainnissa Turku | Pawshake.fi\nAsuu Labradorinnoutaja Ikaros kanssa\nJenni ei ole tällä hetkellä vapaana ottamaan lisää varauksia.\nKaikille vanhoille ja uusille tiedoksi, että koiravanhus Ikaros on siirtynyt pilvien päälle. 🙏🏼❤\nOlen 24-vuotias yliopisto-opiskelija ja kirjoitan tällä hetkellä gradua. Teen tutkimustyön ohella etätöitä kotoa käsin. Lemmikkien hoitamisen lisäksi harrastan ratsastusta ja hevosten hoitoa, perheeseeni kuuluu avopuolison lisäksi nimittäin oma hevonen. Eläinten hoitoa ja kouluttamista on tullut harrastettua pienestä pitäen. Koirien lisäksi meillä on kotona ollut myös muita eläimiä, kuten kissoja ja jyrsijöitä.\nMinusta saisit lemmikillesi hoitoapua esimerkiksi arjen kiireisiin ja lomamatkojen ajaksi. Ensisijaisesti otan kotiini lemmikin hoidettavaksi, mutta tarjoan muitakin vaihtoehtoja. Ihan kuinka vaan sovitaan ja mitä juuri sinun lemmikkisi tarvitsee. Myös pidempiaikaiset hoitojaksot onnistuvat.\nOlen ihmisenä helposti lähestyttävä ja huumorintajuinen tyyppi, myös rento mutta täsmällinen. Hoidan hoidokkejani niin kuin omiani, täydellä sydämellä. Voin sanoa samaa myös avopuolisostani Oscarista.\nAsumme Runosmäen laidalla, lähellä hyviä ulkoilureittejä (lempparina Pomponrahka). Myös muuta metsää on tässä ympärillä. Taloyhtiö on rauhallinen ja koiraystävällinen. Asuntomme on iso kaksio, siisti ja avara, normaali koti. Olemme savuttomia.\nOta ihmeessä minuun yhteyttä, mikäli tuli sellainen fiilis, että olisin perheenjäsenellesi sopiva hoitaja. Olen avoimin mielin liikenteessä, eli joustavasti saa ehdottaa sinun tarpeiden mukaista hoitotarvetta. Minulla on myös auto käytössä, joten oma liikkuminen tai lemmikin kuskaus ei ole ongelma.\nKuullaan ja rapsutellaan, terkuin Jenni :)\nLämpimästi suosittelen. Jennistä huokui eläinrakkaus, oli helppoa jättää hänelle lemmikkini hoitoon ja pystyi itse matkustaa hyvillä mielin. Päivittäisistä kuvista näkyi myös, että koirani viihtyi ja oli hakiessa tyytyväinen ja rauhallinen.\nKaikki meni tosi hyvin :) Koiranpentumme tuli tyytyväisenä takaisin


Luettelo merkkijonomenetelmistä isojen ja pienten kirjainten käsittelyyn Pythonissa | From-Locals\nPythonin merkkijonotyyppi (str) sisältää vakiona käteviä menetelmiä isojen ja pienten kirjainten käsittelyyn. Voit muuntaa isojen ja pienten kirjainten välillä ja määrittää ison ja pienen kirjaimen.\nString Methods — Built-in Types — Python 3.10.0 Documentation\nMuuntaminen isojen ja pienten kirjainten välillä\nTäysikokoisten ja puolikokoisten merkkien käsittely\nstr.upper()Muunna kaikki kirjaimet suuraakkosiksi\nstr.lower()Muunna kaikki kirjaimet pieniksi kirjaimiksi\nstr.capitalize()Muunna ensimmäinen kirjain isoksi ja loput pieneksi.\nstr.title()Muunna sanan ensimmäinen kirjain isoksi ja loput pieneksi.\nstr.swapcase()Muunna isot kirjaimet pieniksi kirjaimiksi ja pienet kirjaimet suuriksi kirjaimiksi.\nSuurten ja pienten kirjainten määrittäminen\nstr.isupper(): Määritä, ovatko kaikki kirjaimet isoja\nstr.islower(): Määritä, ovatko kaikki merkit pieniä kirjaimia.\nstr.istitle(): Määritä, onko kyseessä otsikkotapaus.\nVertaa merkkijonoja isoja ja pieniä kirjaimia erittelemättömällä tavalla\nstr.upper(): muuntaa kaikki kirjaimet suuriksi kirjaimiksi.\nstr.lower(): muuntaa kaikki merkit pieniksi kirjaimiksi.\nstr.capitalize(): muuntaa ensimmäisen kirjaimen isoksi ja loput pieneksi.\nstr.title(): muuntaa sanan ensimmäisen kirjaimen isoksi ja loput pieneksi.\nstr.swapcase(): muuntaa isot kirjaimet pieniksi kirjaimiksi, pienet kirjaimet suuriksi kirjaimiksi.\nstr.isupper(): määrittää, ovatko kaikki kirjaimet isoja kirjaimia\nstr.islower(): määrittää, ovatko kaikki merkit pieniä kirjaimia.\nEnsin selitän peruskäytön. Esimerkkinä käytämme upper()-metodia kaikkien kirjainten suuraakkosiin, mutta sama pätee myös muihin metodeihin.\nYksinkertaisuuden vuoksi kirjoitamme ”muuntaminen”, mutta Pythonissa merkkijonotyyppiset (str) objektit eivät ole päivitettävissä, joten alkuperäistä merkkijonoa (esimerkissä s_org) ei muuteta.\ns_org = 'pYThon proGramminG laNguAge'\nJos haluat käyttää muunnettua merkkijonoa myöhemmin, voit tallentaa sen uuteen muuttujaan seuraavasti.\ns_new = s_org.upper()\nAlkuperäinen muuttuja voidaan myös korvata.\ns_org = s_org.upper()\nJos merkki, kuten aakkoset, on isokirjainherkkä, se muunnetaan sekä yksi- että kaksitavuisiksi merkeiksi.\nMerkit, jotka eivät erota isoja ja pieniä kirjaimia, kuten numerot ja kiinalaiset merkit, säilyvät ennallaan. Esimerkki koskee upper()-menetelmää, mutta sama pätee myös muihin metodeihin.\ns_org = 'Pyhon Ｐｙｔｈｏｎ 123'\n# PYHON ＰＹＴＨＯＮ 123\nMuuntaminen niin sanotuksi otsikkotapaukseksi.\nVaihda isoja ja pieniä kirjaimia.\nSeuraavissa esimerkeissä metodeja kutsutaan suoraan merkkijonokirjaimista, kuten 'python', mutta sama pätee myös silloin, kun ne tallennetaan muuttujiin, kuten edellisissä esimerkeissä.\nisupper() palauttaa arvon true, jos se sisältää vähintään yhden ison ja pienen kirjaimen ja kaikki ne ovat isoja kirjaimia, ja false muutoin.\nJos merkki on isokirjainherkkä, myös kaksitavuiset merkit otetaan huomioon.\nJos mukana on yksikin isokirjainherkkä merkki, isokirjainherkkä merkki jätetään huomiotta, mutta jos mukana ei ole yhtään isokirjainherkkää merkkiä (kaikki merkit ovat isokirjainherkkiä), päätös on väärä.\nislower() palauttaa arvon true, jos se sisältää vähintään yhden ison ja pienen kirjaimen ja kaikki ne ovat pieniä kirjaimia, ja false muutoin.\nistitle() palauttaa true, jos merkkijono on otsikkotapa (sanan ensimmäinen kirjain on iso, loput ovat pieniä), false muuten.\nprint('Python Programming Language'.istitle())\nJos se sisältää isojen ja pienten kirjainten suhteen erittelemättömiä merkkejä, se on epätosi, jos isojen ja pienten kirjainten suhteen erittelemättömiä merkkejä edeltää pieni kirjain.\nprint('★Python Programming Language'.istitle())\nprint('Python★ Programming Language'.istitle())\nprint('Py★thon Programming Language'.istitle())\nHuomaa, että edellä olevan esimerkin kaltaisia merkkijonoja ei ole paljon, mutta on realistista sisällyttää numeroita järjestyslukuihin ja muihin tapauksiin.\nprint('The 1st Team'.istitle())\nJos mukaan ei oteta isojen ja pienten kirjainten välisiä merkkejä (kaikki merkit ovat isojen ja pienten kirjainten välisiä), false.\nKun merkkijonoja verrataan, eri isoja ja pieniä kirjaimia ei pidetä samanarvoisina.\ns1 = 'python'\ns2 = 'PYTHON'\nJos haluat tehdä isoja ja pieniä kirjaimia erittelemättömän vertailun, voit käyttää upper()- tai lower()-toimintoa näiden kahden muuntamiseen ja niiden vertaamiseen.\nprint(s1.upper() == s2.upper())\nprint(s1.capitalize() == s2.capitalize())\nprint(s1.title() == s2.title())


Suomen Judoliitto - JUNNU CUP II, 20.4.2013 Järvenpäässä - oranssit ja vihreät vyöt\nJUNNU CUP II, 20.4.2013 Järvenpäässä - oranssit ja vihreät vyöt\nVuoden 2013 toinen oranssi- ja vihreävöisten Junnu-Cup järjestetään Järvenpäässä liikuntakeskus Piirosen tiloissa, os. Lukionkatu 3. Punnitus klo 12.00-12.30 ja kisaamaan päästään kun tatameita vapautuu; noin klo 13.00\nJUNNU CUP III, 20.4.2013 Järvenpäässä\nIlmoittaudu 17.4.2013 mennessä www.judoshiai.fi:n kautta.\nKILPAILUMAKSU: 12,- € /kilpailija 17.4.2013 mennessä Akagin tilille: Nordea 125130-102275 (käytä viitettä 3405) tai käteisellä (Huom !!! tasaraha) kisapaikalla. Mikäli maksettu tilille, kuitti esitettävä ilmoittautumisen yhteydessä. Seuroilla oltava viestissä liitteenä myös nimilista maksujen myöhempää erittelyä varten. (Kuitit on esitettävä punnituksen yhteydessä.)


AskarteluTuulia ala SusuK: Pässinpuskemaa Onnea March 2009\nPoistin sitten kuvan vahingossa ensin... onneksi niitä saa varastosta uusia.\nKuvassa ylhäällä (?) yksi kortti sarjasta työpaikkani onnittelukortit.\nTapahtuipa sitten kerran uuden vuoden vaihteessa niin, että saavuin ansaitun virkavapaan jälkeen työpaikalle. Vaihdoimme (muistaakseni ?) kuulumisia ja kehuskelin saaneeni joululahjaksi Big Shot -leikkurin (jolla stanssattu amme ja filminauha). Kehuskelin myös, että tuolla ihmeellisellä laitteella voi vaikka leikata kylpyammeita... Työtoverini siihen ihan syystä ihmettelemään mitä ihmettä korteissa tekee kylpyammeella. Tohkeissani, kun siis en ollenkaan ymmärtänyt etteivät kaikki harrasta samoja juttuja kuin minä, totesin näyttäväni mihin kylpyammetta voi käyttää. Lupasin tehdä kaikille t-kavereille joiden syntymäpäivän tiedän, kortin jossa on amme. Kuvassa oleva kortti taitaa olla numero 6 tai 7 ja vasta maaliskuun lopussa ollaan kortin kanssa menossa. Kohde siis horoskoopiltaan sama kuin minä eli päkäpää OINAS! Idea tuli ihan vahingossa, mutta kuvaa oikein hienosti oinaan luonteenlaatua 80). PS. Vaikka ehkä mainostaa ei kauheasti kannata, facebook on mitä mainioin työväline bongata syntymäpäiviä!\nPPSS...BS ei tee ammeesta lommoista (jos tarkastelette isoa kuvaa) vaan sakset ja horjuva käsi. Eihän pässinpuskema voi olla siisti ja siloinen ;)\nLakka 18. elokuuta 2009 klo 22.27\nEnpä ois ikuna uskonut mihin kaikkeen ammestanssista voi olla... Todella mielenkiintoisia kortteja.


NOORA tunika, lyhyt hiha, 2020 - Year of Dreams | ehta by Dream Circus\nNoora on meidän ompelijamme! Kun puhutaan Noorasta, puhutaan herttaisesta, oma-aloitteisesta ja reippaasta ihmisestä, joka on ehtinyt jo ommella monen monta metriä meillä ollessaan. Noora-tunika on sitten puolestaan mukava arkivaate, jota voi käyttää niin farkkujen, leggareiden kuin sukkahousujenkin kera. Siinä on myös isot taskut, joihin mahtuu mukaan kaikki tärkein. Lyhythihaisena tunika sopii yhdistettäväksi esimerkiksi Airi-neuletakkiin.\nNoora on laatikotunika, jossa on isot taskut upotettuna sivusaumoihin. Hihat ovat holkkihihat, jotka laskeutuvat kauniisti. Helma on takaa pyöristetty ja hieman pidempi kuin etukappaleen puolella. Noora-tunika on malliltaan ns. "oversize", eli sen on tarkoituskin jäädä väljäksi. Tämän vuoksi myös esimerkiksi L- tai XL-kokoinenkin voi kokea sopivammaksi S/M-koon. Tarkistathan mitat itsellesi sopivasta vaatteesta.\nKuvissa olevalla Idalla ja Emilialla on molemmilla päällään koko S/M. Ida on 161 cm pitkä ja hänen rinnanympäryksensä on 100 cm.\nHihansuun ympärys 34 40


Suukko jalkojen välissä - miaskinderparty.com\nSukupuoli hardcore galleriat Alastyttö kuvia lukion tytöistä Tallennettu web kamerat Olla seksi pojan kanssa Laura harris kuvia Pehmeä kova penis kuvia\nKeskustelupalstoilla annetaan erilaisia vinkkejä siit Paras keino välttää parisuhteenkarikot on pitää parisuhteesta huolta myös arjessa.\nPalvelutalon hissi hajosi, vanhukset jumiutuivat kerroksiin — kiekkonuoret riensivät kantoapuun. Tyttö ladyboy. Kiihkeän suudelman seurauksena erittyvä dopamiini voi myös aiheuttaa kemiallisen riippuvuuden suutelukumppaniin. Kyykistys pienten silmien tasolle, käsi käteen tiukasti.\nSe vaatii rohkeutta heittäytyä, säännöllistä seksin ylläpitoa, jatkuvaa keskustelua ja säännöllistä kuonan poistoa eli yhteistä aikaa, jolloin molemmilla on lupa olla oma itsensä, lupa kertoa toiveensa sekä oikeus ja velvollisuus kuulla kumppanin toiveet. Myös allergisoivia aineita voi siirtyä. Suukko jalkojen välissä. Äiti seksikäs tarina. Tietosuojakäytäntö Tietoja Wikipediasta Vastuuvapaus Kehittäjät Evästekäytäntö Mobiilinäkymä. Ennen renessanssin kulta-aikaakehotettiin häveliäisyyteen.\nLiittyykö se seksin kestoon, asentoihin, erilaisten suoritteiden määrään vai miten hän laatua mittaa? Mainostajalle Tietoa palvelusta Käyttöehdot Palaute For advertisers.\nSuudelma voi toimia alkavan suhteen koetinkivenä: Kerro kokemuksesi ja havaintosi. Ensimmäiseksi kahvinkeitin päälle, silmät vielä puoliummessa. Nyt vietän aikaa mieheni kanssa kotona. Odota - Vapaana ollessaan pysähtyy odottamaan. Mä lisäisin, että kun piltti kyllästyy ja vaikkapa nukahtaa niin vaihda se kahvakuulaan jonka kanssa voi käytännössä tehdä ihan samat jutut: Suudelma on joskus myös seksuaalinen.\nJoissain kulttuureissa suutelemista ei kuitenkaan uskota esiintyvän juuri lainkaan. Riittää - Lopettaa haukkumisen. Ei tullut mieleen että äidit ei osaisi käyttää omaa harkintaa miten vauvaa nostavat vaan jokainen suhteuttaa ikätasoon vauvan käsittelyn! Kuole - Harjoitteluvaiheessa vielä. Lupaavat artikkelit Seksuaalinen toiminta Käytös- ja tapatieto Ihmissuhteet Seksuaalisuhteet Huulet. Lähettänyt Jalkojen välistä klo 1.\nMyös jäähyväissuudelmista on Vanhassa testamentissa kuvauksia.\nTuo kuulostaa kyllä mukavalta just taaperon kanssa.\nHovioikeus vapautti Turun terrori-iskusta iloinneen turvapaikanhakijan - Kotimaan uutiset - Kysytään koiralta "kumpi käsi" ja käskysanalla "käsi" sen tulisi merkitä oikea nyrkki. Blogissa esiintyvät kuvat ovat ottamiani, ellei toisin mainita. Musta kuuma mama. Harjoittelun myötä lisätään askelia. Hotellilla, jossa majoituin, työskenteli komea paikallinen mies.\nMoikka ja isot onnittelut perheenlisäyksestä! Haha, eli siis muutkin käyttävät kurre-tempusta samaa nimeä!\nPutouksen sketsihahmon Salme Pasin pitkäaikainen haave täytti, kun hahmo pääsi treffeille Vappu Pimiän kanssa. Älä anna näppylöiden säikäyttää - 3 syytä, miksi alapäässäsi voi olla finnejä - Kauneudeksi - Ja jos joku poika on taas särkenyt mun sydämen niin se sanoo aina että oon liian hyvä niille.\nMeidän tarina alkaa tänään: Venäjän konsulaatista San Franciscossa nousi tummaa savua - Palomiehet: Otat yhden askeleen, odotat kaksi sekuntia ja palaat koiran luokse ja palkitset. Presidentti Niinistö Ylen Ykkösaamussa: Kun temppu on opittu, ohjataan koiraa käden liikkeellä vähän kauempaa ja palkitaan.\nKäsketään "kierrä" ja ohjataan koira namin avulla kiertämään keppi, pysyen itse koko ajan samalla puolella, kierron jälkeen heti palkka. Katsoja kävi käsiksi pyöräilijään kesken klassikkokisan etapin - venäläisajajalta tyylikäs reaktio tapahtuneeseen.\nEtusivu Haku Luennot Jutut Videot Chatit Ryhmät Kurssit Keskustelut Ihanat Ipanat -podcast. Lomalla on aikaa tutustua puolisoon uudelleen, kuunnella sekä olla herkkä hänenkin tunteilleen. Pääsimme tilanteesta eteenpäin, kun keskustelimme omista lapsuuden traumoistamme.


Mikä on ohjain? - Windowsin ohje\nOhjain on ohjelmisto, joka luo valmiudet tietokoneen ja laitteiston tai erillisten laitteiden väliselle tietoliikenteelle. Tietokoneeseen liitetty laite, esimerkiksi näyttösovitin tai tulostin, ei toimi oikein ilman ohjaimia.\nUseimmiten ohjain sisältyy Windowsiin tai ohjaimen voi etsiä siirtymällä Ohjauspaneelin Windows Updateen ja tarkistamalla päivitykset. Jos Windows-käyttöjärjestelmässä ei ole tarvitsemaasi ohjainta, siirry Windows 7:n yhteensopivuuskeskuksen WWW-sivuille. Sieltä löydät tuhansia laitteita ja suorat linkit niille ladattaviin ohjaimiin. Ohjain löytyy usein myös laitteen mukana tulevalta levyltä tai laitteen valmistajan sivustosta.\nOhjain on ohjelmisto, joka mahdollistaa tietokoneen ja laitteiston tai erillisten laitteiden välisen tietoliikenteen. Tietokoneeseen liitetty laitteisto — esimerkiksi näyttösovitin tai verkkokamera — ei toimi kunnolla ilman ohjainohjelmistoa.\nUseimmissa tapauksissa ohjainohjelmisto sisältyy Windowsiin. Ohjelmiston päivityksiä voi etsiä Ohjauspaneelin Windows Update -sivustosta.\nJos Windowsissa ei ole tarvittavaa ohjainta, se löytyy laitteen mukana toimitetusta levystä tai valmistajan WWW-sivustosta.\nMuita aiheitaOhjaimen korjaaminen tai päivittäminenTietoja allekirjoitetusta ohjaintiedostosta


Nätti, kiltti!?: Aurinkosuojaa hiuksille\nHiukset tarvitsevat suojaa auringolta aivan kuten ihokin ja oikeastaan vielä enemmän. Hiukset saattavat helposti palaa auringossa tai ainakin kuivahtaa huonokuntoisiksi, jos niitä ei suojaa auringolta mitenkään. Hattu tai huivi auttaa tietysti, mutta kuten jo ihon kanssa on voinut todeta: varjossakin voi palaa.\nOriflamen Hair X hiustenhoitotuotesarjassa on tuotteita monille eri hiustyypeille sopivaksi ja moneen eri tilanteeseen. Kesäistä hiustenhoitoa tarjoavat Hair X Summer Care -tuotteet. Oriflame on alunperin ruotsalainen kosmetiikan suoramyyntiyritys, jonka tuotteita voi tilata Oriflame-myyjiltä tai netistä.\n1 Oriflame, Hair X, Summer Care, Leave-in conditioner Tämä on kaikille hiustyypeille sopiva hiuksiin jätettävä suihkehoitoaine. Pullo sisältää 150ml tuotetta. Tuotetta voi suihkuttaa sekä kuiviin että kosteisiin hiuksiin. Suihke kosteuttaa kuivuneita hiuksia ja helpottaa niiden selvittämistä pesun jälkeen. Suihkeessa on lievä mantelin tuoksu. Hintaa suihkeella on 6,90€.\n2 Oriflame, Hair X, Summer Care, Shampoo\nShampoopullo sisältää 250ml tuotetta, joka myöskin sopii kaikille hiustyypeille. Sopii päivittäiseen pesuun ja kosteuttaa kuivahtaneita ja auringossa kärsineitä hiuksia. Shampoo poistaa hiuksista myös kloorin ja suolan, joten tämä on todellinen kesähiusten hoitotuote. Tässäkin tuotteessa on mieto mantelin tuoksu. Tämänkin tuotteen hinta on 6,90€.\nKaiken kaikkiaan nämä tuotteet toimivat minusta hyvin. Hiukset pysyvät hyväkuntoisina auringon paahteesta huolimatta. Tuotesarjaan kuuluu vielä 200ml hoitava hiusnaamio, joka on hinnaltaan 9,90€.Tätä tuotetta en kuitenkaan ole kokeillut.\nTunnisteet: aurinkosuoja, HairX, hiukset, hiustenhoito, Oriflame, UV, UV-suoja, UV-säteet


Kampanjayhtiö: Bank of America - Nordnet\nKampanjayhtiö: Bank of America\n229-vuotisella liiketoimintahistorialla varustettu, New Yorkin pörssissä noteerattu Bank of America on yksi maailman suurimmista finanssilaitoksista. Yhtiö palvelee yksityishenkilöitä ja yhtiöitä aina vastikään perustetuista pienistä kaikkein suurimpiin. Bank of American tuote- ja palvelutarjontaan sisältyvät muun muassa peruspankkipalvelut, sijoituspalvelut, varainhoito ja erilaiset riskienhallintaratkaisut. Esittelen Bank of American tässä merkinnässä yritysesittelyn tasolla. Yhtiön osake on merkinnän julkaisuhetkellä mukana Nordnetin ulkomaisten osakkeiden kaupankäyntikampanjassa.\nErityisesti Yhdysvalloissa Bank of American markkina-asema on erittäin vahva. Yhtiö palvelee tällä hetkellä noin 50 miljoonaa vähittäisasiakasta ja pienyhtiötä. Asiakassuhteiden luomiseksi ja ylläpitämiseksi pankilla on yli 5 000 toimipistettä ja 16 300 automaattia eri puolilla maata. Viime vuosina Bank of America on panostanut merkittävästi myös nettipankkiin, jossa sillä on 30 miljoonaa aktiivikäyttäjää ja 14 miljoonaa aktiivista mobiilikäyttäjää.\nBank of America on peruspankkipalvelujen ohella vahva myös varainhoidossa ja investointipankkitoiminnassa. Tammikuussa 2009 keskellä finanssikriisin akuuttia vaihetta Bank of America teki kasvuharppauksen omaisuudenhoidossa ostamalla Merrill Lynchin liiketoiminnot, yhdistäen ne lopulta syyskuussa 2009 omiinsa uudistetulla brändinimellä Bank of America Merrill Lynch.\nNykymuotoinen yhtiö tarjoaa asiakkailleen kansainväliset toimintamahdollisuudet, sillä pankin toiminta-alue ulottuu nykyään jo yli 40 maahan Yhdysvaltain ulkopuolella. Yhdistymisen jälkeen Bank of America nousi liikevaihdolla mitattuna maailman toiseksi suurimmaksi investointipankiksi. Tällä hetkellä yhtiön markkinaosuus on noin 7,5 prosenttia globaalisti.\nVuonna 2013 Bank of American liikevaihdosta 34 prosenttia muodostui kuluttaja- ja yritysasiakkaille tarjottavista peruspankkipalveluista. Omaisuudenhoidosta ja inventointipankkitoiminnasta kertyi liikevaihtoon 20 prosenttia, ja globaaleista pankkipalveluista 19 prosenttia. Globaalit markkinatoiminnot kerryttivät liikevaihdosta 18 prosenttia ja kuluttajille suunnatut kiinteistösidonnaiset palvelut 9 prosenttia.\nFinanssikriisi iski rajusti Bank of Americaan, ja edellä todetusti yhtiö koki myös osittaisen rakennemuutoksen yritysjärjestelyssä Merrill Lynchin kanssa alkuvuonna 2009.\nBank of American osakekohtainen tulos 2009–2013 (USD)\nVasta viime vuonna Bank of America sai tuloskoneensa jälleen kohtuulliseen kuntoon, ja on mahdollista todeta, että yhtiöllä on edelleen reilusti parantamisen varaa liiketoimintansa kannattavuuden suhteen. Tämä voi kuitenkin olla optimistisessa skenaariossa sijoittajalle merkittävä mahdollisuus.\nFinanssikriisin isku Bank of Americaan oli sen verran raju, että yhtiö on joutunut rajoittamaan osingonjakoaan viime vuosina. Tällä hetkellä yhtiö jakaa osavuosittain ainoastaan nimellistä 0,01 dollarin käteisosinkoa, joka kohottaa efektiivisen osinkovirran suhteessa pankin nykykurssiin tasolle 0,3 prosenttia.\nVuosina 2008 ja 2009 kärjistyneet ongelmat yhdysvaltalaisten suurpankkien lainakannoissa johtivat Bank of American kohdalla jälkivaikutuksineen tilanteeseen, jossa sijoittajat epäilivät vielä vuoden 2011 jälkipuoliskolle asti konkurssin ja osakkeiden nollaamisen todellista mahdollisuutta. Tämä uhka näyttää ainakin sijoittajien odotuksista väistyneen, sillä pankin osakekurssi on kohonnut kahden viime vuoden aikana jopa kolminkertaiseksi verrattuna syksyn 2011 kurssitasoihin.\nBank of American ympärillä syksyllä 2011 vallinnutta kurjaa markkinatunnelmaa kuvastaa, että suursijoittaja Warren Buffett joutui pääomittamaan pankkia 5 miljardilla dollarilla asunto- ja kiinteistöluotoissa ilmenneiden ongelmien vuoksi. Buffett teki sijoituksensa tavanomaiseen osakkeenomistajaan nähden erityisehdoin, mihin sisältyi paitsi kuuden prosentin vuotuinen takuutuotto, myös optio ostaa vuosien kuluttua 700 miljoonaa Bank of American osaketta kappalehintaan 7,14 dollaria.\nKoko osakekannan markkina-arvolla mitattuna Bank of American hinta on tarkasteluhetkellä noin 167 miljardia dollaria. Pankin yksittäisellä osakkeella on hintaa 14,80 dollaria, joten yhtiön tuloskerroin eli P/E-luku kohoaa tasolle 16,5. Mainittakoon, että Buffettin vuonna 2011 saamilla optioilla on parhaillaan arvoa lähes 6 miljardia dollaria. Konsensusennusteiden mukaan Bank of American pitäisi kuitenkin kyetä tekemään jo vuoden kuluttua selvästi yli dollarin osakekohtaista tulosta, jolloin P/E-luku laskisi nykyhintaan nähden lähemmäs kymmentä.\nBank of American nykyhinnoittelu näyttää suorastaan halvalta, jos tarkastelun suorittaa ainoastaan P/BV-tunnusluvun kautta. Se on pankin kohdalla tällä hetkellä tasolla 0,7. Toisin sanoen yhtiön omaa pääomaa saa pörssistä 30 prosentin alennuksella suhteessa sen kirjanpitoarvoon. Osaketta kohden Bank of Americalla on tarkasteluhetkellä omaa pääomaa 20,71 dollaria.\nTähän on kuitenkin selvä syy, joka on yhtiön toistaiseksi suhteellisen heikko kannattavuus. Se ilmenee esimerkiksi noin viiden prosentin tasolla olevalla oman pääoman tuottoasteella. Vertailun vuoksi vastaava tuottoaste on Pohjoismaissa parhailla pankeilla noin 15 prosenttia. Bank of Americassa on kuitenkin merkittävää potentiaalia, jos kannattavuus kohoaa edelleen eikä yhtiön tase tuota yllätyksiä.\nBank of America Brasilia kampanja\nEdellisen johdon toteuttama Countrywiden osto finanssikriisin syövereissä oli ehkä yksi kaikkien aikojen surkeimpia yritysostoja, ja sen jälkipyykin kustannukset ovat kohonneet kymmeniin miljardeihin dollareihin. Kun nyt kuitenkin tähän liittyvät oikeudenkäyntikulut alkavat pienentyä ja huonot lainat saadaan pikku hiljaa taseesta pois niin perusbisneksen vahva kassavirta alkaa näkyä tuloksessakin. Normaali tulos tullee olemaan 2 dollarin paikkeilla per osake. Pankilla on myös verotusta varten tappioita käytettäväksi useiden vuosien ajaksi. Bank of America on viime vuosina ollut useiden menestyneiden arvosijoittajien salkuissa, mm. Berkowitz (Fairholme funds), Pabrai (Pabrai funds), Munger (Daily Journal corporation). Mielenkiintoisen sijoitusmahdollisuuden muodostavat myös yhtiön warrantit, joilla on juoksuaikaa 2018-2019 asti. Long BAC,… Lue lisää >>\nBAC on mahdollinen käänneyhtiö, mutta ei pääomariidat FEDin kanssa eivät tunnu hyviltä. Ja pankin olisi hyvä osata laskea omia rahojaan oikealla tavalla. BAC halusi palauttaa enemmän rahaa osakkeenomistajille, mutta valvoja kielsi, koska he haluavat että pankilla on enemmän omaa pääomaa mahdollisen kriisin sattuessa.\nNäistä jättipankeista sanotaan, että ne ovat liian suuria kaatumaan. Ne taitavat olla myös liian mutkikkaita johdettavaksi. Tosin itse vakavasti funtsin ottavani pienen position siitä, koska USAn talous on kovassa vedossa josta merkkinä uudet rakennusluvat.


Naudanlihan kulutus Venäjällä - Hotellit 2022\n"IMIT" -tietojärjestelmän ja analyyttisen elimen mukaan kuluvan vuoden alussa henkilöä kohti Venäjällä oli vain 15 kiloa naudanlihaa vuodessa, jonka vuotuinen kulutus oli 40 kiloa. Vuoden 2016 kahdeksan kuukauden aikana tämäntyyppisen lihan keskimääräinen kulutus henkeä kohden oli vain noin 8 kg. Niinpä Venäjän naudanlihamarkkinoilla on huomattava puute, analyytikot IAA: n päätelmissä.\nTuotantomäärien ristiriita ja potentiaalisen kulutuksen taso johtavat tarve tuoda tällaista lihaa Venäjälle. Vuoden 2016 alkupuolelta lähtien muiden maiden kuin Venäjän Venäjältä peräisin olevien naudanlihan ja sivutuotteiden kokonaismäärä väheni 27,6 prosenttia 188,9 tuhatta tonniin verrattuna viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon. Mukaan lukien jäädytetyn naudanlihan tuonti väheni 27,4 prosenttia, jäähdytettiin - 92,1 prosenttia naudanlihan sivutuotteista - 20,8 prosenttia. Mutta tuonti maista tulliliiton, nimittäin Valko-Venäjän mukaan laskelmat "IMIT" kasvoi 20,8% ja oli noin 105 tuhatta tonnia kasvoi merkittävästi tarjonnan määrään on jäädytetty naudanliha kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana -.. 67,4 %.\nMaatalouden markkinatutkimuksen instituutin (IKAR) mukaan naudanlihan tuotanto Venäjällä on laskenut asteittain yli 10 vuotta ja viime vuoden lopussa teurastuspainon ollessa 1,64 miljoonaa tonnia (-1,1% vuoteen 2014 mennessä). Tuotannon vähentäminen auttaa vähentämään nautakarjan karjan karjaa, jonka sisältö monien tuottajien kannalta on kannattamatonta. Toisaalta viimeisen kahden tai kolmen vuoden aikana lihanjalostussegmentti on kehittynyt aktiivisesti. Vuonna 2015 tuotannon korkealaatuisen naudanlihan oli noin 420-430 thous. Tonnia. Ennusteen mukaan sekä maa-, jos kaikki valitut vuonna 2015 komissio investointihankkeiden maatalouselinkeinoa lihakarjan toteutetaan 2017-2018 volyymin korkealaatuista naudanlihaa kysymys voi nousta vielä 50 ths. tonnia.\nRyazanin alueen maa- ja elintarviketalousministeriö\nLihan kulutus kasvaa edelleen\nPositiivinen dynamiikka jatkuu, mikä on korkeampia tuloja ja alhaisempia hintoja.\nLihan keskimääräinen kulutus henkeä kohti vuonna 2017 oli 75,4 kg / henkilö (+2,7 kg / henkilö vuoteen 2016 mennessä) - korkein tulos viimeisen 25 vuoden aikana, toteaa Kovalev. Kulutuksen rakenteessa - sekä kotitalouksissa että lihanjalostusteollisuudessa - tähän aikaan on tapahtunut muutoksia. Niinpä naudanlihan osuus laski edelleen ja laski viime vuonna alle 20% (13,5 kg / hlö), kun taas vuonna 1990 se oli 45% kaikentyyppisen lihan kokonaiskulutuksessa 75 kg / hlö. "Se kasvaa myös tasaisesti 20 prosentista ja siipikarjasta noin 50 prosenttia (34,1 kg / henkilö vuonna 2017). Mutta sianlihan kulutus on pitkään pysynyt vakaana 32-35 prosenttia, "Kovalev vertailee. Hän uskoo, että tämä suuntaus jatkuu pitkällä aikavälillä, mikä on erittäin tärkeä positiivinen signaali sianlihan tuottajille.\nAikaisemmin maatalousministeriö arvioi, että viime vuonna lihan ja lihatuotteiden keskimääräinen lihan kulutus kasvoi 74 kg: sta 75,7 kiloon, kun terveysministeriö suositteli 73 kiloa vuodessa. Agroinvestor.ru/analytics/news/29783-potreblenie-molochnykh-produktov -prodolzhaet-padat /.\nLihan ja siipikarjan kokonaiskustannukset laskivat viime vuonna 2,3 prosenttia, mukaan lukien siipikarjanliha laski 6,6 prosenttia, sianliha - 1,9 prosenttia, ilmoitti maatalousosastosta.\nLihavalmisteet lihan (naudanlihan) kulutuksesta\nLiha sisältää välttämättömiä aminohappoja, joita ei ole syntetisoitu kehossa. Liha on myös korkealaatuisen proteiinin ja lukuisten tärkeiden hivenaineiden lähde. Lihassa B-vitamiinit ovat edullisesti tasapainossa.\nLihan kulutuksen fysiologiset normit vuodessa:\n1) naudanliha - 20,3 kg;\n2) sianliha - 15 kg;\n3) karitsan - 7,5 kg;\n4) siipikarjanliha -15kg;\n5) eläimenosat - 3,7kg.\nElintarvikkeiden ruokavaliosta kieltäytymisen vuoksi on tarpeen korvata tärkeät aineet, jotka sisältyvät ainoastaan lihavalmisteisiin.\nTällä hetkellä maailman lihan kulutus henkeä kohden on noin 42 kg, kun taas kehittyneissä maissa - yli 82, kehitysmaissa - noin 30 kiloa vuodessa per henkilö. Suurin osa Yhdysvaltain asukkaiden kuluttamasta lihasta - 120 kg henkilöä kohti vuodessa. IVY-maista - Valko-Venäjän tasavallan suurin lihan kulutus - vuonna 2007 tämä määrä oli 69 kg / hlö. vuodessa.\nVuonna 2007 lihan (teurastuspaino) asukasta kohden IVY-maissa hallitsivat Valko-Venäjä (84 kg), sitten Kazakstan (54 kg), Ukraina (41 kg) ja Venäjä (40 kg).\nArmeniassa, Kazakstanissa ja Azerbaidžanissa esiintyy vähäistä omavaraisuutta ja lihan ja lihatuotteiden korkeaa tuontitasoa. Venäjän federaation lihan tarpeiden tyydyttämistä ei riitä, vaikka hallituksen politiikka kasvattaa kotieläintuotannon maata.\nTaulukko 1.1 - Lihavalmisteet joissakin IVY-maissa (2007)\nLihan ja lihatuotteiden kulutus\n(henkeä kohti vuodessa, kilogrammoina)\nTuotanto (lukuun ottamatta varastoja vuoden alussa),% kokonaisvaroista,\nLihamarkkinat - lokakuu 2017 Katsaus\nTammi-syyskuussa 2017 teurastettavaksi tarkoitettu eläin- ja siipikarjanliha (elopaino) oli kaikkien luokkaan kuuluvissa maatiloissa 9,9 miljoonaa tonnia ja kasvoi 4,6% vuoden 2016 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Maatalouden organisaatioissa eläin- ja siipikarjatuotanto (elopaino) oli 7 917,1 tuhatta tonnia, mikä on 6,4% korkeampi kuin vastaavana ajanjaksona vuonna 2016, mukaan lukien naudat - 664,1 tuhatta tonnia (+0,3 %); sika - 2 713,6 tuhatta tonnia (+ 6,2%); siipikarjanliha - 4 509,7 tuhatta tonnia (+ 7,5%).\nRosstatin mukaan syyskuussa 2017 maataloustuottajien hinnat olivat: Nauta (elopaino) - 98,60 rub./kg (+ 0,2% kuukaudessa, + 14,3% joulukuuhun 2016 mennessä), siipikarja ) - 65,87 ruplaa / kg (+ 0,4% kuukaudessa, -16,4% joulukuuhun 2016 mennessä), elävät eläinrasvat - 99,68 ruplaa / kg (+ 2,1% kuukaudessa, + 4,6% joulukuuhun 2016 mennessä).\nUseimpien alueiden hinta on alueella: nautaeläimet (elopaino) 64,66 ruplaa / kg (Tyva-tasavalta) 145,89 ruplaan / kg (Voronezhin alue), sikojen (elopaino) - 78,00 rupla / kg (Karachay-Cherkess-tasavalta) 143,53 ruplaan / kg (Amur-alue), siipikarja (elävä) - 43,50 ruplaa / kg (tasavalta Adygea) 113,10 ruplaan / kg alueella).\nRosstatin mukaan liha teollisuustuotannon määrä tammi-syyskuussa 2017 oli 1 678,1 tuhatta tonnia (7,8% enemmän kuin vastaavana ajanjaksona 2016), puolivalmisteiden lihaa, lihaa sisältäviä, jäähdytettyjä, jäädytettyjä - 2 313,8 tuhatta tonnia (7,2% enemmän), makkaratuotteet, mukaan lukien vauvanruokien makkaratuotteet - 1 705,2 tuhatta tonnia (4,3% enemmän) ja säilykeväli (lihaa sisältävä), myös säilöntäruoka vauvanruokaa varten - 469,4 miljoonia purkkia.\nTeollisuuden tuottajien hinnat lihalle syyskuussa 2017\nnaudanliha - 230,61 rupia / kg (+ 0,1% kuukaudessa, + 0,8% joulukuuhun 2016 mennessä);\nsianliha - 153,83 ruplaa / kg (+ 1,9% kuukaudessa, + 2,0% joulukuuhun 2016 mennessä);\nsiipikarjanliha - 94,04 ruplaa / kg (+ 1,3% kuukaudessa, -7,3% verrattuna joulukuuhun 2016).\nKeskimääräiset kuluttajahinnat lihalle 10/16/2017\nnaudanliha - 31,80 ruplaa / kg (0% viikossa, + 1,6% vuoden 2017 alusta);\nsianliha - 258,64 ruplaa / kg (-0,1% viikossa, -0,9% vuoden 2017 alusta);\nsiipikarjanliha - 128,71 rub./kg (-0,1% viikossa, -6,3% vuoden 2017 alusta).\nVenäjän liittovaltion tullilaitoksen (lukuun ottamatta kauppaa EAEU-maiden kanssa) käyttötarkoitusten mukaan tuontitodisteen kuluvan vuoden (15.10.2017) toimitusten määrä kasvoi 6,5 prosenttia vuoden 2016 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna ja oli 177,4 tuhatta tonnia, sianliha - 12,9% - 213,0 tuhatta tonnia ja siipikarjanlihan tarjonta laski 0,3% - 80,9 tuhatta tonnia.\nLokakuun 15 päivästä 2017 lähtien keskimääräiset urakkahinnat edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna ovat korkeammat naudanlihan osalta - 9,9% ja olivat 3,323,1 tonnia (eli 191,5 tuhatta ruplaa / tonni) sianlihaa - 28,5% ja oli 2 927,1 t / t\n(eli 168,7 tuhatta ruplaa / tonni) ja siipikarjanliha - 24,6% ja oli 1,612,2 dollaria tonnilta (eli 92,9 tuhatta ruplaa / tonni).\nVenäjän liittovaltion tullilaitoksen (lukuun ottamatta EAEU-maiden kauppaa) operatiivisten tietojen mukaan naudanlihan vienti kasvoi kuluvan vuoden (15.10.2017 jälkeen) 1,9 kertaa verrattuna vuoden 2016 vastaavaan ajanjaksoon ja oli 1,1 tuhatta tonnia, 2,0 kertaa 14,6 tuhatta tonnia, siipikarjanliha - 1,6 kertaa 84,4 tuhatta tonnia. Tärkeimmät kuluttajamaat ovat Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Ukraina ja Vietnam.\nViimeksi kuluneen viikon aikana sianlihan hinnat laskivat 1,1% (1 519,0 euro / t), naudanliha 0,2% (3 834,5 dollaria / t), eikä muuttunut siipikarjanlihasta ( 760,7 dollaria / t).\nLihan ja lihatuotteiden kulutus henkeä kohden vuonna 2017 arvioidaan olevan 74,0 kg 73 prosentin järkevällä nopeudella.\nRakennuskalkki - yksi tärkeimmistä materiaaleja käytetään rakennusteollisuudessa, metalli-, kemian teollisuus, yritykset vedenkäsittely, maatalousalalla ja niin edelleen.OAO "Lime Production Plant" on ollut rakennuskiven valmistaja Venäjällä yli 30 vuotta ja takaa laadukkaat tuotteet ja asiakaspalvelun.


Cash and Clovers - bonuspelistä rahaa ja ilmaiskierroksia!\nUusimmat Free spins Parhaat Ilmaisedut Valikko\nNetticasinot TOP-kasinot Uusimmat kasinot Ilmaiskierrokset Pelirahaa ilmaiseksi\nScary Friends on kolikkopeli, jossa pääset tapaamaan hirviöitä. Nämä hirviöt […]\nReel Outlaws-slotissa pääset keskelle rosvojen ja cowboyden kahinoita – luvassa […]\nMicrogamingin Thunderstruck 2 on jatko-osa Thunderstruckille. Edeltäjänsä tavoin myös tässä […]\nRags to Riches on taidokkaasti toteutettu kolikkopeli, jossa tehtävänäsi on […]\nCash and Clovers -kolikkopeli pursuilee pikkiriikkisiä kääpiöitä, jotka etsivät aarretta sateenkaaren päästä. Sinun tehtäväsi on tässä kolikkopelissä toimia kääpiöiden apurina – jos aarteita löytyy, saat itsellesi tuntuvan osuuden!\nCash and Clovers on irlantilainen kolikkopeli, jonka parissa viihdyt varmasti pidemmänkin tovin! Tämä peli on fantasiateemansa ansiosta oikea piristysruiske! Pelin voittosymboleihin kuuluvat kultakolikot, värikäs sateenkaari, pienet kääpiöt ja muut Irlannin eläimistöön kuuluvat otukset. Pelin suurin voitto on 5000 kolikkoa ja tämä kolikkovuori voi olla hyvässä lykyssä juuri sinun!\nMonen harmiksi Cash and Clovers -slotin pelaaminen ei kuitenkaan onnistu vielä toistaiseksi kuin koneella, sillä pelistä ei ole saatavilla varsinaista mobiilipelaamisen tarkoitettua ladattavaa versiota. Mobiilipelaamisen suosio kasvaa kuitenkin jatkuvasti, joten luultavasti tästäkin slotista saadaan ennemmin tai myöhemmin myös mobiilipelaamisen mahdollistava versio markkinoille!\nVoittojen nappaamista Cash and Clovers -slotissa helpottavat pelin lukuisat erikoissymbolit. Tarjolla on esimerkiksi vauhdikas bonuspeli, jossa tehtävänäsi on siirrellä pelialustalla olevia merkkejä yrittäin saada esiin kolme samanlaista summaa – onnistuessasi tuo summa siirretään suoraan sinulle! Bonuspelin lisäksi sinulla on mahdollisuus voittaa Cash and Clovers -slotista ilmaiskierroksia. Ilmaiskierrosten aikana sinulla on mahdollisuus uskomattomiin voittoihin!\nSinun kannattaa ehdottomasti vilkaista myös nettikasinoiden bonus- ja ilmaiskierrostarjouksia. Pieni talletus tai pelkkä kasinolle rekisteröityminen voi poikia sinulle uskomattomia etuja!\nCash and Clovers -kolikkopelin palautusprosentti on 95 %. Palautusprosentti kertoo, mikä osuus pelaajien peliin laittamista rahoista palautuu pitkällä aikavälillä pelaajille takaisin.\nCasinokokemus » Kolikkopelit » Cash and Clovers\ninfo @ casinokokemus.com


Käytetyn puhelimen hinta tai arvo? | Page 115 | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nNoin 850-1000 euroa. Päätä itse. Hinnan perustella tulee ostajat. 900 eurolla toi ostetaan noilla varusteilla nopeasti mut jos jaksat odottaa niin kyllä siitä 950 euroa saa kanssa\nEipä kait tällä mikään kiire ole, en kummiskaan ns. ilmaseks oo tätä kenellekkään luovuttamassa + torin kautta tarkoitus myydä, joten siellä sitä kovempaaki hintaa uskaltaa aluks kokeilla! Pitääpä laittaa harkintaan josko heittäs puhelimen jo myyntiin ja jos löytyy ostajaehokas käypi hakee sen OP6T kaupasta. Tänään kyl käytävä elisalla vilkasemassa miltä se op tuntuu kädessä\nMikähän olisi sopiva hinta iPhone xr 128? Mukaan vain laturi.Siistissä kunnossa, muutama pieni hiusnaarmu löytyy Takuu Applen sivujen mukaan lokakuulle 2019.\nMitähän hintaa osaisi pyytää hyvä kuntoisesta 2,5v vanhasta iPhone SE:stä 64gb muistilla. Juuri vaihdettu näyttö, mutta näytönvaihdon jälkeen kotinäppäin ei jostain syystä toimi.\nMiten puhelin voi olla hyvässä kunnossa jos se ei toimi normaalisti.\nOho jäänyt välistä kirjoittamatta ulkoisesti hyväkuntoinen.\nJos pelkästään kotinäppäimen sormenjälkitunnistus ei toimi niin, näytönvaihdossa ei ole käytetty Apple korporaation hyväksymiä osia. Ellei kotinäppäin toimi lainkaan on laitteen käyttö virtanäppäimestä herättämällä ja sitten näyttöä pyyhkimällä kuin suossa tarpomista. Jälkimmäisestä en maksaisi edes satasta. Onnea ja menestystä kaupankäyntiin.\nJuu ei mitään hajua mitä osia käytetty, eikä kiinnostusta ruveta korjaamaan. Ostin kyseisen puhelimen 40 eurolla, niin tuskin hirveästi jään kaupasta tappiolle.\nVieläkö Oneplus 6:lla on arvoa vai haluaako kaikki 6T:n? Olisi tuossa punainen 8/128Gt-malli jäämässä tarpeettomaksi. Siistissä kunnossa, ostettu muistaakseni viime heinäkuussa. Osto-palstalla kysellään 6T:n perään enimmäkseen.\nMillä hinnalla mahtaisi päästä eroon?\nKyseessä iphone x, akku 86% kondiksessa, ei ole tiputeltu jne, mutta käytön jälkeä hieman on koska vanha omistaja ei kalvoa tai suojakuorta käyttänyt. Pienet ”hiusnaarmut” rajoittuvat pitkälti kromireunuksiin ja peilatessa näytössä voi jotain olla. Paketti härpäkkeineen löytyy ja kuitti, mutta takuu umpeutunut juuri. 64 muistilla.\nOnko 540e liikaa joulukuussa ostetusta Mate 20 prosta jossa orkkiskamat tallessa ja kunto priima? Tuntuu että oma ilmo vaan seisoo foralla vai onko Huawein kysyntä hiipunut?\nEi todellakaan ole liikaa. Pyysin omasta 600 euroa. Multa ostettiin sellainen heti sillä hinnalla\nItse maksoin joulukuussa ostetusta, kuukauden käytössä olleesta mate20 prosta 2vk sitten tasan 500e toimituskuluineen. Torista hommasin.\nMistähän löytäisi hinnoitteluvihjettä alkuperäiselle Android Dev Phone 1:lle?


Ärripyrrit: 11/01/2013 - 12/01/2013\nHelka ekaa kertaa paimentamassa marraskussa.\nHelkan takapään ongelmiin tuli selkeys röntgenkuvissa eikä ollut kevyttä kuultavaa :( Aiemmin neurologinen perustutkimus jo osoitti, että jotain häikkää todellakin on. Ehkä joku hermopuristus joka aiheuttaa tuntopuutoksia. Ylitaipuvat kintereet ei siis ole ollenkaan se ensisijainen syy liikkumisongelmiin. Kyynärät oli puhtaat, mutta polvet med. 1/1, lat. 1/0, toisessa lonkassa jo alkavaa nivelrikkoa, arvio D vai oliko E. Lisäksi selästä löytyi kaksi ahdasta nikamaväliä, jotka todennäköisesti selittää noita ongelmia eniten. Ongelmia siis kerrakseen eikä voi arvioida kuinka pitkään Helka tulee elämään. Tuntopuutosten takia mahdollisesti kiputuntokin on toki alentunut, mutta Cartrophen-pistoksilla ja kipulääkkeillä menee nyt ja jatko koiran ehdoilla. Omistus toki siirtyy minulta pois kun jalostuskäytölle ei ole mitään perusteita terveyden puolesta, luonteen puolesta olisi kyllä paljonkin :(\nLähettänyt Ärripyrrit klo 13.24 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Helka, lonkkanivelen kasvuhäiriö, nivelrikko, terveys, terveystutkimukset\nTämä Tyttö On Tulessa\nKauhean pitkä päivitysväli venähti aikomuksista huolimatta. Mahtava kesä oli ja syksykin eikä koneen ääressä ole innostanut istua. Koneen joka vetää viimeisiään eikä nettikään aina toimi...\nMutta niihin agikisoihin. Elokuussa oli oman agiharrastuksen tiivein kisarypäs ja toki Sarullekin. Viikkotreenit pidettiin episten yhteydessä ja seuraavana viikonloppuna oli luvassa neljä normistarttia höystettynä piirinmestaruusjoukkuekisalla.\nSaru epiksissä. Kuva: Sari Eskelinen\nEpiksissäkin juostiin kaksi starttia kun Saru oli niin tulessa, että lähti suorastaan lapasesta. Useat esteet meni ulkokaarteesta ohi ja emäntä oli vähintäänkin pölähtänyt, että mistä nyt tuulee. Toisella startilla oltiin jo samalla planeetalla, hylyt molemmista siltikin. Saru oli kisapaikalle tullessa jo aivan tohkeissaan, erittäin hyväntuulinen ja täynnä intoa. Ihan ei housuissaan meinannut pysyä.\nViikonloppuna olikin Kassin järjestämät kisat Virpiniemen upealla liikunta-alueella. Siellä on kyllä kiva kisata. Epiksistä mulle oli jäänyt käsitys, että nyt tätä neitiä tarvii kääntää ja ottaa haltuun normaalia enemmän ja siinä suurimmat syyt niihin lukuisiin vitosiin, joita taas saatin kasattua :/ A-radalla käänsin heti alussa sen vastakäännöksellä hypyn ohi, olisi tainnut kääntyä ihan normaalistikin. Tältä B-radalta Saru tuli toisesta putkesta kesken ulos kun liikaa sitä käskytin. Alun renkaan edessä pyörähtelyistä ei tullut kieltoa. Keppien jälkeen meinasi väärä hyppy kutsua, mutta sain käännettyä kuitenkin. Vitoset siis molemmista.\nVirpiniemi B-rata 17.8.2013\nVälillä käytiin kotona levähtämässä ja illalla vesisateessa joukkuepiirinmestaruuksiin. Radalla tuli yllätys yllätys vitonen, kielto pujottelusta. Muutama käännös valui myös ja pari sekuntia yliaikaa, mutta positiivista, että kakkos-kolmostasoisella radalla ei enempää kämmejä tullut vaikka sujuvuuden suhteen parannettavaa olisikin.\nSunnuntaina ekalla radalla olisikin pitänyt kääntää enemmän ja siitä sähellystä ja hylky. Aika megalomaaninen loppusuora oli tällä radalla, eipä koskaan ole tullut tehtyä ennen.\nVirpiniemi C-rata 18.8.2013\nD-radalla oli vähän haastava neliöhypyn tapainen kuvio ykkösluokkiin. Hyvin se meni, mutta toiseksi viimeisellä esteellä käänsin liikaa ja Saru tuli ohi ja tuloksena jälleen vitonen :/ Voi kääk!\nVirpiniemi D-rata 18.8.2013\nHyvin kesti molempien turnauskestävyys kisasuman! Jopa itsellä, lihakset ei edes menneet tukkoon. Viimeisen startin jälkeen Saru vielä sai hepuleita hiekalla ja muutama ihminen kysyikin myöhemmin sen ikää kun aika pentumaisen vaikutelman oli kait antanut. Muutenkin oli tosi mukava kisata kerrankin enemmän ja yhteinen sävel todella löytyi vaikkei ihan nollia saatukaan.\nSyyskuun alussa käytiin Torniossa kisaamassa kolme starttia ja taas saatiin yksi vitonen lisää, mutta myös 10 ja 15. Kieltoja tuli, varsinkin keinulta ja puomilta. Viimeisin rata oli selkeästi haastavampi ja kakkosluokkalaiset menikin tämän saman radan. Eli taas saatiin kokemusta muistakin kuin ykkösten radoista. Ihan hyvät fiilikset jäi vaikka keinun ja puomin ohittelut hämmästytti. Keinulla oli muillakin (ulkopaikkakuntalaisilla) ongelmia, liekö se niin erilainen mihin on totuttu.\nLähettänyt Ärripyrrit klo 12.46 1 kommentti:


Lama, setelirahoitus, inflaatio ja säästöjen varastaminen – Soininvaara\nOsmo Soininvaara / 28.12.2008\nMinun analyysini luottolamasta on, että rahamarkkinoilla luotiin ”innovatiivisia instrumentteja”, jotka luottoekspansion myötä lisäsivät rahan tarjontaa (tai sen kiertonopeutta, jos liikkeelle olevan rahan määrä mitataan ahtaasti) Kun tuo kupla puhkesi, liikkeellä olevan rahan määrä (tai kiertonopeus) väheni radikaalisti aiheuttaen luottolaman. Tässä tapauksessa julkisen vallan (valtiot ja keskuspankit) velvollisuus on lisätä liikkeellä olevan rahan määrää alentamalla korkoja, lainoittamalla pankkeja keskuspankkirahalla, velkaelvytyksellä ja ehkä myös setelirahoituksella.\nKaikki nämä keinot lisäävät inflaatiota (tai vähentävät deflaatiota). Onko se varastamista säästäjiltä, kuten viestiketjussa setelirahoitus moni on väittänyt?\nJos liikkeellä olevan rahan lisääminen on säästäjiltä varastamista, miksi nuo rahan määrää lisänneet innovatiiviset instrumentit eivät sitä olleet? Kiistattahan ne nostivat hintoja, erityisesti tietysti asuntojen hintoja.\nJos EKP on julistanut inflaatiotavoitteekseen kaksi prosenttia, eikö poikkeaminen siitä alaspäin jopa deflaation puolelle ole lainanottajilta varastamista?\nEikö laman salliminen kaikkine työttömyyksineen ja terveiden yritysten konkursseineen ole massiivista varastamista – tai varallisuuden tuhoamista?\nMaailman yksinkertaisimpia kansantalouden yhtälöitä on\nHintataso x tuotanto = rahan määrä x kiertonopeus\nSetelirahoitus ei siis lisää inflaatiota, jos se koko määrällään lisää tuotannon määrää. Laman oloissa tätä on hyvinkin mahdollista\nKeskustelussa esitettiin, että setelirahoitus tulisi toteuttaa “helikopterilla” jakamalla rahaa suoraan kansalaisille. Mistä tällainen valtio-viha? Eikö rahaa voi antaa valtion kautta niin, että keskuspankki antaa rahaa valtiolle ja valtio jakaa sen verohelpotuksina kansalaisille – tai rakentaa vaikka pyramideja ja maksaa rakentajille palkkaa?\n50 thoughts on “Lama, setelirahoitus, inflaatio ja säästöjen varastaminen”\n28.12.2008 at 10:58\nMinun mielestäni EKP:n inflaatiotavoite on järkevä, ja toimenpiteet sen saavuttamiseksi kannatettavia. Setelirahoituskaan ei ole ongelma muuten kuin että se vähentää sijoittajien luottamusta valuuttaan, varsinkin jos se toteutetaan taitamattomasti.\nValtion pitääkin ottaa johtava rooli elvytyksen suunnittelussa. Elvytystoimenpiteiden pitäisi olla nopeita toteuttaa, nopeavaikutteisia, vaikuttaa hyvällä elvytyskertoimella ja niistä ei saisi tulla pysyvää lisää valtion budjettiin vuosikymmeniksi eteenpäin. Monien isojen rakennushankkeiden vika taitaa valitettavasti olla, että kestää liian kauan, ennen kuin ollaan varsinaisessa rakennusvaiheessa. Lama on jo ohi ennen kuin kaikki valmistelevat vaiheet on tehty. Olen silti sitä mieltä, että hyviin rakennushankkeisiin kannattaa kuitenkin ryhtyä. Nyt ei ole oikea aika leikata julkisista menoista.\nNyt luottolamassa se, että valtio turvaa yritysten luotonsaannin on mielestäni oikeaa elvytystä. Valtion kannattaisi huolehtia myös siitä, että kunnat eivät säästäisi tarpeettomasti. Kunnallisen palkanmaksun häiriötön jatkuminen on hyvää elvytystä.\nVeronkevennykset ovat hyvää elvytystä, paitsi niiden kuluttajien kohdalla, jotka päättävät säästää saamiaan lisätuloja. Suuri- ja jotkut keskituloiset voivat päättää toimia näin.\n28.12.2008 at 11:14\nKysyit miksi rahaa ei pitäisi jakaa suoraan kansalaisille, jos rahan määrää kansantaloudessa halutaan lisätä. Yksi perustelu on, että ihmiset pystyisivät päättämään lisärahan käyttökohteet tehokkaammin kuin valtio, koska he itse tietävät paremmin mitä tarvitsevat. (vrt. pyramidien rakentaminen, valtion rahojen ohjailu omille taustaryhmille, “bridge to nowhere” tyyppiset hankkeet, puolustusmenojen kasvattaminen).\nItseäni mietityttää muutama asia: Miksi rahan määrän lisääminen on ratkaisu ongelmiimme, jos se kerran oli myös ongelmien syy? Miten voimme luottaa keskuspankkien kykyyn hoitaa nykyinen kriisi jonka he itse ovat sallineet syntyä? Kun nyt paniikkitunnelmissa uutta rahaa syötetään talouteen pankkijärjestelmän kautta, valvooko kukaan mihin nämä rahat todella päätyvät?\n28.12.2008 at 11:35\nNo hei, mielenkiintoinen aihe.\nKysynkin heti, mitä setelirahoituksella enää voidaan pelastaa? Korkeat asuntojen hinnatko?\nJo harjoitetun rahoituspolitiikan ikävä puoli näet oli se, että velkavivuin luotiin näennäistyöpaikkoja, siis työpaikkoja jotka palvelivat ryöstöä, siis hinnannostoin suoritettua rahastusta. Rahastus on nyt suoritettu ja rahat “liliusten” pankkitileillä. Suurella yleisöllä vain velat.\nKäsitykseni on, että tästä ei nyt millään muodoin edes setelirahoituksella selvitä, koska työpaikat siitä huolimatta karsiutuvat. Tämänhetkinen setelirahoitushan on toistaiseksi mennyt ilmeisesti täysin pankkisuhmuroinnin sisäisiin paikauksiin.\nLamahan on käytännössä USAssa jo päällä, ja pahenee kokoajan. En näe mekanismia, jolla euroopan amerkkalaisin maakaan voisi siltä välttyä. Sunnutaihesari kertoi kuntapuolen ikävän tilanteen. Kapitalismi ei asiaa pelasta vaan tuhoaa. Sosialisointi, siten että työpaikat pidetään tavalla tai toisella on ainoa oljenkorsi, eikö totta.\n28.12.2008 at 13:21\nOsmo kirjoitti: “Keskustelussa esitettiin, että setelirahoitus tulisi toteuttaa ‘helikopterilla’ jakamalla rahaa suoraan kansalaisille. Mistä tällainen valtio-viha?”\nVaikken ole varma oletan että tuo kysymys ei ollut provo. Nähdäkseni kysymyksen paljastama näkemysero esiintyy toistuvasti tällä blogilla, enkä voi ymmärtää miksi, koska kyse ei ole kovin monimutkaisesta asiasta.\nKeskusjohtoista paradigmaa kritisoiva näkee “valtion” joukkona poliitikkoja, jotka tekevät päätöksiä omista lähtökohdistaan. Yksi on esimerkiksi haihattelija, joka polttaa veronmaksajien rahoja satunnaisten mielijohteidensa mukaan aiheuttaen hirvittävää vahinkoa mutta kokien koko ajan toimivansa oikein. Toinen on lobbaajiensa, ehkä jonkin rahakkaan teollisuudenalan etujen ajaja, joka häikäilemättä ajaa rahoittajiensa asioita muiden kustannuksella. Kolmas poliitikko on ehkä entinen iskelmälaulaja tai hiihtäjäsankari, jonka päätökset perustuvat… luoja tietää mihin.\nKeskusjohtoista paradigmaa kannattava taas näkee poliitikot joukkona varsin asiantuntevia ja eettisiä yksilöitä, jotka hahmottavat kansantalouden, tai jopa globaalin talouden suuren kokonaisuuden, ja osaavat tehdä ratkaisuja jotka ovat tälle kokonaisuudelle edullisia.\n28.12.2008 at 13:43\nTässä parempi analyysi siitä mitä tapahtui: http://www.cato-unbound.org/2008/12/02/lawrence-h-white/what-really-happened/\nUudet rahoitusinnovaatiot varmasti lisäsivät luottoekspansiota, mutta on suoraan sanoen aika tarkoitushakuista jättää huomiotta keskuspankkien harjoittama rahapolitiikka.\n“Tässä tapauksessa julkisen vallan (valtiot ja keskuspankit) velvollisuus on lisätä liikkeellä olevan rahan määrää alentamalla korkoja, lainoittamalla pankkeja keskuspankkirahalla, velkaelvytyksellä ja ehkä myös setelirahoituksella.”\nMiksi keskuspankilla on velvollisuus tehdä yhtään mitään muuta kuin huolehtia inflaatiotavoitteestaan? Miksi valtiolla on velvollisuus tehdä yhtään mitään? (Kun se toimillaan todennäköisesti vain pahentaa tilannetta? Eikö valtiolla ole velvollisuus toimia kansalaistensa parhaaksi?)\nOsmo:”Mistä tällainen valtio-viha? Eikö rahaa voi antaa valtion kautta niin, että keskuspankki antaa rahaa valtiolle ja valtio jakaa sen verohelpotuksina kansalaisille – tai rakentaa vaikka pyramideja ja maksaa rakentajille palkkaa?”\nNiin. Juuri tällaiset kommentit aiheuttavat sitä pelkoa, että poliitikot tuhlaavat rahat sen sijaan, että tyydyttäisivät niillä kansalaistensa tarpeita ja haluja (=laskisivat veroja). Minä en ymmärrä miten et näe eroa näillä kahdella asialla: ihminen tekee jotain joka hyödyttää muita ihmisiä ja saa siitä palkkaa, ihminen tekee jotain täysin hyödytöntä ja valtio verottaa rahat muilta ihmisiltä ja maksaa palkkaa.\nVaikka Keynes mitä väittäisi, nämä kaksi asiaa ovat kuin yö ja päivä.\n28.12.2008 at 14:33\nSillä välin kun laitatte setelirahoituksen järjestykseen, kysyn että mitä olisivat ne julkiset investoinnit, joihin yhteisiä varoja pitäisi elvytysmielessä käyttää? En siis tarkoita yksityisen kulutuksen tukemista enkä elinkeinoelämän investointeja. Missä lie raja aina kulkeekaan.\nJotta raha varmasti tulisi järkevästi käytettyä, sen kai pitäisi mennä kohteisiin, joihin julkinen sektori sitä joka tapauksessa pian käyttäisi, ja\njotka mielellään tuottaisivat taloudellista hyötyä.\nMartti Korhosen (vas.) mukaan julkisen liike- ja toimistorakentamisen sekä rautatie- ja maantieverkon parantamisen ohella panostuksia tarvitaan myös ympäristöön ja energian tuotantoon sekä julkisen sektorin asuntorakentamiseen pääkaupunginseudulla ja suurissa kaupungeissa, joissa on pulaa edullisista vuokra-asunnoista.\nMoni kohta listalla epäilyttää, mutta\n– Helsingin liikennehankkeet\n– Helsingin uusien asuinalueiden infra (Jätkäsaari, Sompasaari, Sipoo ym.)\n– energiantuotannossa ydinvoima puolijulkisena\n– sellaiset julkiset korjaushankkeet (mitä?), jotka on pakko tehdä pian joka tapauksessa\nolisivat kiirehdittävien listallani. Jos päätöksiä saataisiin aikaiseksi, ainakin näiden suunnittelu voisi alkaa nopeasti. Voisiko näihin satsaaminen pahentaa tilannetta?\nMitä muita konkreettisia hankkeita Suomessa kannattaisi virittää?\n28.12.2008 at 14:57\nTietysti hinnat nousivat kun hulluina vuosina 2005-2007 maksettiin se mitä myyjä halusi tai jopa tarjottiin enemmän kuin pyydettiin. Ostajien typeryyttä siis. Hieman kyseenalaista edes verrata säästämistä järjettömäksi karanneeseen asuntohuumaan (jota sivuaa eräs hyvä termi, “järjetön innostuneisuus”, http://fi.wikipedia.org/wiki/Järjetön_innostuneisuus).\nKumpi on enemmän moraalisesti väärin? Varastetaan niiltä jotka pelaavat riskillä ja ovat typeryksiä vaiko niiltä jotka säästävät tulevaisuuteen?\nKultabugi(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n28.12.2008 at 15:21\nYksi näkökulma asiaan on se että deflaatio-uhka antaisi kerrankin valtiolle mahdollisuuden investoida ilmaiseksi setelirahoituksella. Tavallaan hassua olisi jättää tämä tilaisuus käyttämättä.\nKun makrotaloustieteestä en ymmärrä mitään, osaisiko joku kertoa mitä tässä tilanteessa tarkoittaisi pankkien vakavaraisuusvaatimusten kiristäminen samanaikaisesti setelirahoituksen kanssa ? Jos ja kun säästäminen näyttää tällä hetkellä olevan muodissa, olisiko juuri nyt mahdollista kiristää pankkien vakavaraisuusvaatimuksia seuraamuksitta jotta pienempi luottoekspansio vähentäisi rahan määrää (tai siis kiertonopeutta) seuraavassa korkeasuhdanteessa ?\n28.12.2008 at 15:27\nAB:llä on sisälukuvaikeuksia, inflaatiotavoite toimii toki toiseenkin suuntaan kuten Osmo kirjoitti…\nAsiaan: Helikopterirahoituksen puolesta puhuu nimenomaan kiertonopeus. Julkisten hankkeiden aloittaminen kestää. Ja toisaalta julkisen rahankäytön luonne. On tiettyjä asioita joiden kuuluukin olla julkisrahotteisia, ainakin infrastruktuuri, ja vastaavasti tiettyjä asioita jotka kuuluvat yksityiselle sektorille, esimerkiksi kulutustuotteet. Vaarana valtion kautta elvytyksessä on että se vinouttaa kysyntää infran ja rakentamisen suuntaan tuotteista ja palveluista.\n28.12.2008 at 16:50\nOsmo:”Eikö laman salliminen kaikkine työttömyyksineen ja terveiden yritysten konkursseineen ole massiivista varastamista – tai varallisuuden tuhoamista?”\nEi. Ensinnäkään lamaa ei voi olla sallimatta. Lama on seurausta vääristä investoinneista. Resursseja on tuottamattomissa käytöissä ja lama on prosessi, jossa ne ohjaantuvat tehokkaaseen käyttöön.\nTerveet yritykset eivät mene konkurssiin, koska ne saavat lainaa markkinoilta. Lamassa omaisuutta ei tuhoudu sen enempää kuin nousukaudellakaan. (Itseasiassa luultavasti vähemmän, koska ihmiset ovat luultavasti huolellisempia omistustensa kanssa.)\n“Hintataso x tuotanto = rahan määrä x kiertonopeus\nSetelirahoitus ei siis lisää inflaatiota, jos se koko määrällään lisää tuotannon määrää. Laman oloissa tätä on hyvinkin mahdollista”\nSetelirahoitus vähentää deflaatiota tai lisää inflaatiota välttämättä. Uusien setelien painaminen ei mitenkään kasvata tuotantoa. Sinulla on syy-seuraus-suhteet ihan sekaisin. Inflaation ainoa tuotantoa lisäävä vaikutus on reaalipalkkojen lasku. (Muut resurssit reagoivat keskuspankin luomaan inflaatioon herkemmin.)\ntpyyluoma: Selitätkö mitä tarkoitat tuolla? Minä viittasin tähän: “Minun analyysini luottolamasta on, että rahamarkkinoilla luotiin ”innovatiivisia instrumentteja”, jotka luottoekspansion myötä lisäsivät rahan tarjontaa (tai sen kiertonopeutta, jos liikkeelle olevan rahan määrä mitataan ahtaasti)”\nEli siis, että analyysi on aika puutteellinen, jos siihen ei oteta mukaan keskuspankkien toimia.\nInflaatio on aivan yhtä paljon varastamista kuin verot. Valtio ottaa väkivallan uhalla omaisuutta. Inflaatiovero on muita veroja huomattavasti salakavalampi. Minun on mahdotonta tietää miten paljon euroissa olevia säästöjäni verotetaan. Keskuspankilla on 2% inflaatiotavoite, mutta tämä ei vielä suoraan kerro keskuspankin inflaatioveroa. Tämä vero kohdistuu rankimmin niihin joilla on heikoimmat mahdollisuudet suojata omaisuutensa inflaatiolta.\nVoisiko joku muuten selittää tarkemmin millä perusteella luottoekspansio olisi sama asia tässä veromielessä kuin keskuspankin liikkeellä olevan rahan kasvattaminen.\nTässä on wikipedia-artikkeli aiheesta: http://en.wikipedia.org/wiki/Fractional_reserve_banking\n28.12.2008 at 16:53\nspottu: Miksi poliitikot osaisivat asettaa vakavaraisuustason optimaalisemmin kuin talletajat? (En siis väitä etteikö sitä voisi teoriassa asettaa optimaalisemmin, mutta kysyn miksi joku muu taho päätyisi parempaan tulokseen kuin tallettajat, joidenka edusta tässä on kysymys.)\n28.12.2008 at 18:10\nMiksi rahan määrän lisääminen on ratkaisu ongelmiimme, jos se kerran oli myös ongelmien syy?\nKyse ei ollut liika rahan määrä, vaan liika VELKARAHAN määrä. Tai toisella tavalla sanottuna ydinsyy oli yhdysvaltailaisten liian pieni säästävyysaste.\nRahan jakaminen kansalaisille korjaisi ainakin yhdysvalloissa tätä säästämisvajetta, sillä moni pistäisi varmasti osan sukanvarteen. Pelko tosin on, että kaikki menisi sukanvarteen kun talous on niin epävarmaa. Siinä voi mennä hetki, ennen kuin kansalaiset uskaltaa taas sijoittaa sitä rahaa mihinkään. Tästä syystä nyt kannattaisi antaa rahaa juuri noille Sitroille ja TEKES:ille ja ilmoittaa yrityksille, että nyt saa rahoitusta investointeihin.\n28.12.2008 at 22:34\nHenri Weijo: Siis väitätkö ihan pokkana, että säästämisaste kasvaa, kun rahaa painetaan koneessa ja jaetaan kansalle? Eli siis koko homman ongelma oli se, että keskuspankki ei tajunnu jakaa kansalaisille riittävästi rahaa?\nInflaatio ei kasvata säästöjä, koska se uusi painettu raha on poissa niiden vanhojen säästöjen arvosta.\n28.12.2008 at 23:18\nAB, viittasin tähän: “Miksi keskuspankilla on velvollisuus tehdä yhtään mitään muuta kuin huolehtia inflaatiotavoitteestaan?”\nKuten Osmo kirjotti: “Jos EKP on julistanut inflaatiotavoitteekseen kaksi prosenttia, eikö poikkeaminen siitä alaspäin jopa deflaation puolelle ole lainanottajilta varastamista?”\nRahan hinnan määrää meidän järjestelmässämme keskuspankit, muutakin on kokeiltu ja siitä on syystäkin luovuttu. Deflaation oloissa setelirahoitus on inflaatiotavoitteessa eli hintavakaudessa pysymisen keino koska korkoa ei voi painaa miinukselle. Ja on aivan perusteltua sanoa että tämä on jopa keskuspankin velvollisuus.\n28.12.2008 at 23:37\nVielä siitä mikä kriisin aiheutti, Jeff Frankel tiivisti pääsyyt ja niiden yhteydet mainiosti yhteen kuvaan: http://content.ksg.harvard.edu/blog/jeff_frankels_weblog/2008/12/05/origins-of-the-economic-crisis-in-one-chart/\nSamasta herralta muuten myös vuoden paras heitto: ““If there are no atheists in foxholes, there are no libertarians in financial crises.”\n29.12.2008 at 0:40\ntpyyluoma: hmmm… en ymmärrä. Mikä tuossa kommentissani on ristiriitaista?\nKeskuspankin ei pidä tehdä muuta kuin pitää kiinni tuosta inflaatiotavoitteesta. Se tarkoittaa koron pitämistä alhaalla (ja mahdollisesti rahan painamista) silloin kun inflaatiotavoite alittuu ja vastaavasti koron pitämistä korkealla (ja setelien polttamista) silloin kun inflaatiotavoite ylittyy.\nMinusta sinänsä tämä keskuspankin inflaatiotavoite on typerä, mutta siitä tuskin voi keskuspankki syyttää.\nOlet oikeassa, että muitakin pankkijärjestelmiä on kokeiltu ja siitäkin, että niistä on syystä luovuttu: nimittäin siitä syystä, että ne eivät kanavoi rahoja tehokkaasti valtaa pitäville.\nTästä voit kuunnella lisää vapaasta pankkitoiminnasta: http://www.econtalk.org/archives/2008/11/selgin_on_free.html\n29.12.2008 at 2:31\n“spottu: Miksi poliitikot osaisivat asettaa vakavaraisuustason optimaalisemmin kuin talletajat?”\nLuottolaitoksen vakavaraisuusvaatimus on luonteeltaan poliittinen arvovalinta, ei optimointitehtävä. Kyse on toisaalta siitä minkälainen rooli pankkisektorille halutaan antaa, ja toisaalta riskitasosta jonka veronmaksaja on valmis hyväksymään jos talletussuojasta halutaan pitää kiinni.\n29.12.2008 at 7:54\nItse en sinänsä “vihaa” valtiota, kuten libertaristit, vaika uskonkin että valtio tekee monia asioita tehottomammin. Oma positioni – olen vahvasti sitä mieltä, että mahdollinen seteliekspansio pitäisi toteuttaa jakamalla kansalaisille – johtuu siitä, että valtio tai muu julkinen instanssi ei käytännössä koskaan kykene pitämään menoja kurissa eli ylimääräinen kertaluonteinen tulo budjetoidaan menoksi, joka jatkuu sitten vuodesta toiseen.\nLisäksi valtion kassaan laitettuna seteliekspansion mahdollinen elvyttävä vaikutus kohdistuu valtion virkamiesten ja poliittikkojen lemmikkiprojekteihin. Minusta on demokraattisempaa, että rahat ovat kansalaisten käytössä suoraan. Jos valtio rakentaa niillä pyramideja tms., saadaan kyllä työtä ja rakentajille rahaa, mutta se on suhteessa aika paljon kehnompi ja typerämpi tapa hoitaa taloutta, koska talousjärjestelmän tarkoitus on tuottaa hyvinvointia kansalaisille, ei suinkaan turhaa työtä.\nTässä on toinenkin näkökohta. Luottolamasta seuraa kontraktio sekä raha- että reaalipuolella. Rahapuolen kontraktio johtuu siitä, että uudelleenlainoitus vähenee ja vanhoja maksetaan pois. Reaalipuolella tämä johtaa siihen, että investoinnit vähenevät; tämä on se mekanismi, johon Osmo ilmeisesti yllä viittaa “laman aiheuttamisena” ja “varallisuuden tuhoamisena”, koska en usko, että Osmokaan on niin höpsö, että kuvittelee pelkän nimellisarvojen laskun tarkoittavan varallisuuden tuhoutumista. Toki varallisuutta siirtyy, mutta se on jo eri asia.\nNähdäkseni tasainen helikopterirahoitus on siksikin parempi, että se vastaa teoreettisesti paljon tarkemmin IS-LM-mallin LM-käyrän siirtoa oikealle kuin valtion kirstuun painetut setelit, joita minusta ihan oikeutetusti voidaan pitää verona. Olkoonkin, että deflaation oloissa kyse on aika tehokkaasta verosta, sitä voi pitää jonkinlaisena windfall-verona velkojille.\n29.12.2008 at 9:44\nAB, toki ensisijainen keino on laskea korkoa, mutta premissi setelirahoitusehdotusten taustalla on että nollakorkokaan ei saa inflaatiota nousemaan tavoitteeseen. Eli vastaus että voihan keskuspankki laske korkoa ei osu, koska koron oletetaan jo olevan nolla. Ja toisaalta jos implisiittisesti myöntää, että KP:n tulee säädellä inflaatiota (eli laskea ja nostaa korkoja), joka on myös eksplisiittisesti kirjattu niiden velvollisuudeksi, niin on omituista inttää että miksi tämä on niiden velvollisuus. Jos on sitä mieltä että hintavakaudesta pitää huolehtia vain toiseen suuntaan, niin sitten on syytä kertoa miksi näin.\nEmpiristinä haluaisin huomauttaa, että yksityisiä valuuttoja kokeiltiin jälleen kerran, tällä kertaa johdannaisten muodossa joita finanssisektori jenkeissä painoi ilman valtion hyysäämistä. Kaikkien libertaristien iloksi tämän raha arvo oli vielä sidottu konkreettiseen omaisuuteen eli kiinteistöihin.\n29.12.2008 at 10:35\nSiis väitätkö ihan pokkana, että säästämisaste kasvaa, kun rahaa painetaan koneessa ja jaetaan kansalle? Eli siis koko homman ongelma oli se, että keskuspankki ei tajunnu jakaa kansalaisille riittävästi rahaa?\nNo en omasta mielestäni väittänyt, että tuon ongelman loi se, että valtio ei jakanut rahaa kansalaisilleen.\nSen sijaan väitän kyllä “pokkana”, että koska deflaatiovaara on yhdysvalloissa sen verran iso ja vielä todennäköinen, niin jos valtio painattaisi nyt rahaa isot määrät, niin se ei pistäisi inflaatiota vielä vaaralliselle tasolle. Myös väitän sitä, että koska yhdysvalloissa on niin epävarma taloudellinen tilanne, niin JOS nuo rahat jaettaisiin tavalliselle kansalle, niin iso osa siitä menisi säästöihin, koska ihmiset ei uskaltaisi kuluttaa. Pitemmällä aikavälillä tämä säästäjen kehitys olisi tervettä, mutta elvytystaktiikkana se olisi huono.\n29.12.2008 at 11:40\nAB:n oikominen on loputon suo, mutta kun kerran aloitin: Jos FED tiputtaa helikopterilla $1000 jokaisella amerikkalaiselle, niin on nykyisessä taloistilanteessa päivänselvää että ainakin osa tuosta rahasta käytetään velkojen lyhentämiseen, talletaan, sijoitetaan, tms. eli säästämisaste kasvaa. Se onko tämä hyvä vai huono idea noin yleensä on sitten toinen juttu. Lisätään nyt vielä toinen yleinen itsestäänselvyys, ongelman syillä ja ongelman ratkaisuilla ei ole välttämättä mitään yhteyttä, paloa ei voi samuttaa ottamalla pyromaanilta tulitikut pois.\nspottu: Talletussuoja on ihan hyvä pointti, mutta miksi ihmeessä vakavaraisuusvaatimus olisi jotenkin arvovalinta? Sillähän yritetään määrittää pankeille ja tallettajille sopiva riskitaso. Miksi talletajat ja pankit itse osaisi määrittää tätä riskitasoa (jos siis talletussuojasta luovuttaisiin samalla)?\nSkotlannin freebanking-kaudella pankkien reservit olivat tyypillisesti erittäin alhaisia, eikä siitä koitunut ongelmia, koska pankit olivat sopineet asiakkaidensa kanssa sanktioita rahojen nostolle, jos reservit uhkasivat loppua.\nEikö pankin rooli ole asiakkaidensa määriteltävissä? Miksi poliitikko osaisi määritellä sen roolin jotenkin paremmin? Toinen haluaa rahalleen turvallisen sijoituspaikan ja on jopa valmis maksamaan siitä jotain. Toinen haluaa palveluja, kuten maksukortteja, tilisiirtoja yms. Kolmas haluaa talletukselleen tuottoa. Miten keskusjohtoinen talouden suunnittelu pystyisi vastaamaan näihin ihmisten monimuotoisiin haluihin ja tarpeisiin?\nTiedemies: Minä en ainakaan vihaa valtiota yhtään sen enempää kuin poliitikkojakaan. Minä uskon, että ihmiset reagoi kannustimiin. Poliitikoilla ei ole kannustimia toimia yhteisen edun mukaan. (Tai ottaa selvää mikä olisi yhteisen edun mukaista.) Siksi en usko, että valtiokaan toimii yhteisen edun mukaan. Sen lisäksi en hyväksy valtion käyttämää väkivaltaa.\ntpyyluoma: Leikitkö sinä nyt tahallasi tyhmää? Mikä kohta tästä jäi epäselväksi: “Keskuspankin ei pidä tehdä muuta kuin pitää kiinni tuosta inflaatiotavoitteesta. Se tarkoittaa koron pitämistä alhaalla (ja mahdollisesti rahan painamista) silloin kun inflaatiotavoite alittuu.”\nJos luulet, että mikä tahansa arvopaperi on rahaa, niin en voi auttaa sinua ymmärtämään. Kannattaisi nyt kuitenkin kuunnella tuo podcasti, niin pahimmat harhaluulot korjaantuisivat.\nHenri Weijo: Jeps. Minä en itse osaa arvioida mitenkään Yhdysvaltojen delfaation todennäköisyyttä tai sen voimakkuutta. Deflaatiohan ei sinällään ole ongelma. Ongelman aiheuttaa mm. työn hinnan joustamattomuus.\n29.12.2008 at 12:08\nAjatus, että meillä ei olisi pankkitalletuksille suojaa ja jokainen käyttötilin omistaja joutuisi ottamaan selvää pankin kaikista sijoituksista, on lievästi sanottuna epäkäytännöllinen ja tulisi johtamaan erittäin konservatiiviseen pankkikäyttäytymiseen. Eihän suuret ammattisijoittajatkaan tunnistaneet äskettäin paljhastnuttu 50 miljardin dollairin pyramidihuijauista.\n29.12.2008 at 12:15\nArtturi Björk: “Eikö pankin rooli ole asiakkaidensa määriteltävissä? Miksi poliitikko osaisi määritellä sen roolin jotenkin paremmin? ”\nItse toivon että pankkini ei mene nurin, etteivät rupea perimään asuntolainaani takaisin parin kuukauden maksuajalla. Minun on kuitenkaan turha mennä pankeista kyselemään että minkälaisiin pyramidirahastoihin olette rahanne laittaneet tai millaisia veijareita olette lainoittaneet, josko maksavat lainojaan ollenkaan takaisin? Viranomaisilla (Rahoitustarkastuksella?) voi kuitenkin olla paremmat mahdollisuudet tälläisiin seurantoihin ja selvityksiin, eli ei kai tässä pitäisi pankkien asiakkaiden ja viranomaisten etujen niin pahasti ristiin mennä? Tai voitko vaihtoehtoisesti kertoa miten voin tarkastaa millaisia pommeja eri pankkien salkuista löytyy?\n29.12.2008 at 13:13\nAB, luin vähän huonosti, mun moka. Olemme siis ilmeisesti yhtä mieltä että inflaatiotavoitteesta kiinnipitäkseen keskupankki voi joutua painamaan rahaa.\nVielä siitä yksityisestä rahasta. Johdannaisilla maksettiin esim. yrityskauppoja, eli ne olivat vaihdon väline. Niitä pilkottiin osiin, eli ne olivat jaettavia. Niiden luotettavuuden määrittelivät yksityisen sektorin luottolaitokset. Niille oli markkinat, ja niitä pystyi vaihtamaan muihin valuuttoihin. Ja niin edelleen. Selasin vähän linkittämääsi, ja en edelleenkään ymmärrä miten tämä efektiivisesti eroaa yksityisen pankin painamasta rahasta? Semminkin kun niissä on sama ongelma, liikkeellelaskijan luotettavuuden arviointi on vaikeaa ja työlästä.\n29.12.2008 at 14:05\ntpyyluoma: Kyllä olemme siitä samaa mieltä.\n29.12.2008 at 15:16\nSopiikohan tähän keskusteluun välihuomautuksena, että ahneudella oli jälleen paskanen loppu. Ikävä kyllä laskun maksajiksi tulevat jälleen he, ketkä siihen touhuun eivät osallistuneet muuta kuin lainanottajina.\nMutta kysymys alan ihmisille. Onko niin, että ohi valtioiden ja keskuspankkien, keskeisin rooli oli ja on edelleen pankeilla. Muistaakseni koko homma lähti rojahtamaan jostain Lehmannin veljesten pankista. Siis pankitko tämän homman mokasi.\n29.12.2008 at 16:18\nTsekkaapas Osmo piruuttasi mikä rooli asuntoluottosotkun syntymisessä USA:ssa oli asetuksella nimeltä Community Reinvestment Act.\n29.12.2008 at 16:44\n“Miksi talletajat ja pankit itse osaisi määrittää tätä riskitasoa (jos siis talletussuojasta luovuttaisiin samalla)?”\nKoska markkinoilla toimijoilla olisi tuossakin maailmassa lähes poikkeuksetta vahvan epäsymmetriset kannusteet. (poikkeus olisi vain ne, jotka tallettaisivat omaa rahaa, ei siis esimerkiksi työnantajan tai rahastosijoittajan rahaa) Pankkien työntekijät saavat bonuksia positiivisista tuloksista, omistajat voivat menettää korkeintaan sijoittamansa rahan jne. Mielestäni tämä keskustelu on käyty jo sen verran monta kertaa, että tuntuu hiukan kummalta että tämä pitää jälleen kerran vääntää rautalangasta.\n“Poliitikoilla ei ole kannustimia toimia yhteisen edun mukaan. (Tai ottaa selvää mikä olisi yhteisen edun mukaista.) ”\nTotta kai on. Jollei toimi, ei tule valituksi uudestaan.\n“Olet oikeassa, että muitakin pankkijärjestelmiä on kokeiltu ja siitäkin, että niistä on syystä luovuttu: nimittäin siitä syystä, että ne eivät kanavoi rahoja tehokkaasti valtaa pitäville.”\nMuistaakseni olen jo ainakin kaksi kertaa huonolla menestyksellä pyytänyt sinua selittämään, miten jokin muu rahajärjestelmä olisi millään tavalla (erityisesti luottoekspansion suhteen) parempi kuin nykyinen. Suostuisitkohan tällä kerralla?\n“Muistaakseni koko homma lähti rojahtamaan jostain Lehmannin veljesten pankista. Siis pankitko tämän homman mokasi.”\nSiinä vaiheessa kun Lehman Brothers meni nurin, rahoitusmarkkinat olivat olleet jo vuoden syöksykierteessä. Aivan yksin pankit eivät onnistuneet mokaamaan, kumppaniksi pankit tarvitsivat riittävän hölmöjä asiakkaita.\n29.12.2008 at 16:45\nOsmo: Kaikki pankkitalletusten tekijät eivät tietenkään joutuisi ottamaan selvää pankkien sijoituksista. Tallettajat voisivat valita talletuksiensa kohteiksi pankkeja, jotka pitäisivät sijoituksensa jossain määrin julkisina, luottaa pankin maineeseen tai ostaa pankin reittauspalvelua. Olennaista on, että kannustin toimia kokonaisuuden kannalta viisaasti on sama kuin kannustin toimia omalta kohdaltaan viisaasti. (Toisin kuin nyt, kun voi ilmaiseksi talletella riskipankkeihin, jotka maksavat huimaa korkoa, kun tietää, että tappiot taas kerran sosialisoidaan.)\n“Eihän suuret ammattisijoittajatkaan tunnistaneet äskettäin paljhastnuttu 50 miljardin dollairin pyramidihuijauista.”\nKäsittääkseni myöskään säätelijät eivät pystyneet tähän, joten en ymmärrä mikä argumentti tämä on.\nSkotlannin freebanking-kaudella pankit olivat hyvin vakavaraisia verrattuna nykypankkeihin. Tämä tietysti loi luottamusta tallettajiin, vaikka pankit pitivätkin nykyisin ajateltuna naurettavan alhaisia reservejä.\ntpyyluoma: No siis ensinnäkin kun meillä on nämä legal-tender lait. Muutenkin noilla sinun kriteereillä kaikki arvopaperit ovat rahaa. Olennainen ero on minusta se, että johdannaisia ei käytetä yleisesti vaihdon välineenä.\nJouni: ööö… juuri ne lainanottajathan tähän koko hommaan osallistuivat. Harmi on lähinnä se, että he eivät joudu laskua maksamaan, vaan se sosialisoidaan muille.\nKuten tuosta tpyyluoman linkkaamasta kuvasta, että linkkaamastani selostuksesta voi huomata homman mokasi poliitikot, pankit, keskuspankki, virkamiehet ja sijoittajat.\n29.12.2008 at 18:22\nJantunen, asiallisen selvityksen noiden esoteeristen kolmikirjaimisten amerikkalaisten asuntolainalyhenteiden merkityksestä saa alan auktoriteetiksi nousseesta Calculated Risk -blogin arkistoista (mielenkiintoinen ilmiö sinänsä). CRA:n tapauksessa esim. http://www.calculatedriskblog.com/2007/10/hmda-data-on-high-priced-loans.html\nSe että selitys ei välttämättä tue omaksuttuja ennakkoluuloja on se syy miksi tuo blogi on auktoriteetti.\n29.12.2008 at 20:05\nOlen sen verran vanha mies, että muistan ajat, jolloin pankki vaati lujat takuudet lainoille. Nimiä papereihin tai omia omaisuuksia vakuudeksi. Edesmenneiden isän ja isoisän juttuja muistan, mutta oma esimerkki.\nOstelin joskus 1970 luvulla fiat 127 ja tarvitsin lainan. Ei ollut paljon pyydetty, mutta pankkiherra vaati lainalle takaajan. Tuttu mies laittoi nimen paperiin, mutta hänenkin tausta selvitettiin.\nSitten tuli löperöt ajat 1980 luvun lopulla ja rahaa sai R-kioskilta. Sen jälkeen viisastuttiin ja vaadittiin taas nimiä ja vakuuksia rahan saamiseen. Amerikassa oltiin 10 vuotta Suomea jäljessä.\nMinusta on oltava niin, että kun pankki lainaa sinne toisten tallettamia rahoja, on oltava vedenpitävät vakuudet rahojen takaisin saamiseksi. Muuten pankkimaailma ei toimi.\n29.12.2008 at 21:32\nVaikka pidänkin toisinaan Björkin teksteistä, minusta näissä kommenteissa hänen näkemyksensä saa vähän liikaa huomiota, ottaen huomioon sen tosiasiallisen marginaalisuuden.\nMinusta olennaista asiassa on juurikin se, kuinka nopeasti ja tehokkaasti stimulaatio leviää koko talouteen. Jos valtio tilaa 10 miljardilla pyramideja, sen vaikutus muualla kuin rakennusalalla näkyy vasta vuosien kuluttua; se on aivan liian hidasta. Helikopteripudotuksessa raha on kierrossa ja siellä missä pitää juuri nyt.\nSe, miksi se pitäisi toteuttaa “kansalaispalkkana” taas on yksinkertaista: se ei saisi kannustaa mihinkään puljauksiin, eikä jättämään työpaikkaa tms.\n30.12.2008 at 0:12\nTämä on varmasti ihan tyhmä kysymys mutta kysyn nyt kuitenkin: Kun halutaan jakaa rahaa ihmisille, niin jospa annetaan kaikille lupa piirtää tussilla ylimääräinen nolla seteleidensä perään? Tai vaikka useampia, niin saadaan oikea lottovoittajien maa (tai sitten Zimbabwe)? Tällainen kuulostaa tietysti hölmöläisten hommalta, mutta onko vakavissaan ehdotetuissa rahanjakosuunnitelmissa joku juju jota en ole ymmärtänyt?\n30.12.2008 at 1:16\nJos kaikki piirtävät nollan varallisuutensa perään, sillä ei ole tietenkään mitään merkitystä.\nJos taas kaikille kansalaisille jaetaan sama summa valuuttaa, hyöty on eri riipuen edeltävästä varallisuudesta. Inflaation takia varallisuus siirtyy vastaavissa suhteissa, ts. mitä köyhempi olet sitä enemmän hyödyt helikopterirahasta.\n30.12.2008 at 3:58\nHomman nimi on, että taantuman aikana tavallista suurempi osa olemassa olevasta tuotantokapasiteetista on vajaakäytössä, koska yksityiset kansalaiset pelkäävät kuluttaa rahoillaan, pankit pelkäävät antaa lainoja yrityksille ja toisilleen ja koska yritykset pelkäävät kannattavuutensa puolesta ja siksi antavat potkuja työntekijöilleen tai lomauttavat heitä.\nLaskusuhdanne syntyy ihmisten pelosta toisiaan kohtaan. Rahanjakoelvytyksen perusidea on lievittää pelkoja. Rahankylvöelvytyksen ideana ei ole luoda yhtään uutta vaurautta, mikä tietenkin olisi mahdotonta, vaan saada ihmiset käyttämään jo olemassaolevaa vaurautta (tuotantokapasiteetti) ja stimuloida heidät rakentamaan uutta. On tärkeää ymmärtää, että raha missään muodossaan ei ole sama asia kuin konkreettinen omaisuus. Raha on paljon abstraktimpi asia kuin kadunmies (tai vulgäärilibertaristi) tyypillisesti ajattelee. (Jyrkimmän fiat-raha -kritiikin taustalla ei muuta olekaan kuin jonkinlainen naiivi roopeankkamainen käsitys rahan olemuksesta.)\n30.12.2008 at 12:08\nRahankylvöelvytyksen idea ei tosiaankaan ole, kuten Markku sanoi, luoda “rikkautta”, vaan se, että olemassaolevan kapasiteetin käyttöaste nousee.\nOngelma luottolaman aikana ei ole se, että talous sopeutuu; sen kuuluukin sopeutua nousukauden jälkeen. Libertaristit (kuten Schiff) ovat täysin oikeassa siinä, että ongelman syynä ovat hillittömät nousukaudet ja lamat ovat vain oireita. Sopeutuminen on osin kivuliasta.\nLääkkeet ovat kuitenkin vähän väärät. Vaatimus, ettei rahapoliittista elvytystä pitäisi sallia, on vähän samanlainen kuin että vaikka flunssapotilaalle ei saisi antaa kuumelääkettä, koska “hoidetaan vain oireita eikä itse syytä”. Sopeutumisen ei tarvitse tarkoittaa työttömyyden räjähtämistä käsiin ja talouden vuosikausien mittaista taantumaa.\nVaikka olen tässä monesti puolustellutkin rahankylvöelvytystä, tosiasiassa en pidä sitä kauhean hyvänä ideana. Pidän vielä huonompana ideana sitä, että valtio alkaa rakentaa pyramideja tms, koska sillä touhulla saadaan aikaan vain työtä työn vuoksi, eikä mitään konkreettista mitä ihmiset oikeasti haluaisivat. Verohelpotukset, kuten kotitalousvähennyksen nosto yms. ovat sentään vähän fiksumpi idea, koska niiden ideana on, että ihmiset sentään laittavat rahaa sellaiseen mitä itse haluavat. (kotitalousvähennys ei itsessään ole kovin neutraali, koska vähennys tehdään verosta eikä tulosta, se on selkeämmin ja vahvemmin hintasubventio kotityölle, mutta tämä on toissijaista)\nSe, mitä ihmiset pelkäävät luottolamassa ja minkä vuoksi he eivät teetä työtä, on oman työttömyyden riskin (koettu) lisääntyminen. Jos rakennetaan pyramideja, raksamiesten luottamus tulevaisuuteen lisääntyy, mutta muiden ei. Jos rahaa jaetaan kaikille, kaikkien luottamus lisääntyy. Tai sitten ei.\n30.12.2008 at 20:02\nJos minulta kysyttäisiin, mihin elvytys pitäisi suunnata Suomessa, vastaisin valon nopeudella, että kotitalousvähennyksiin ja sitä vielä laajentaen asuntoyhtiöihin.\nSiinä tilaaja ja tuottaja sata varmaan tekevät täsmäohjattua rahanlevitystä. Ei tarvita pyramideja ja helikoptereita. Jos teillä on suhteita, ottakaa kiireesti alan herroihin yhteyksiä.\n30.12.2008 at 22:59\nOsmo: “Hintataso x tuotanto = rahan määrä x kiertonopeus\nArtturi Björk: “Setelirahoitus vähentää deflaatiota tai lisää inflaatiota välttämättä. Uusien setelien painaminen ei mitenkään kasvata tuotantoa. Sinulla on syy-seuraus-suhteet ihan sekaisin. Inflaation ainoa tuotantoa lisäävä vaikutus on reaalipalkkojen lasku. (Muut resurssit reagoivat keskuspankin luomaan inflaatioon herkemmin.)”\nKyllä kai uusien setelien painaminen voinee sinällään lisätä tuotantoa ja nimenomaan laman oloissa. Ei kai bktssa ole kyse kuin vaihdannan määrästä, eli ei puhuta omaisuuden tai hyvinvoinnin lisäämisestä. Tuo yo. yhtälö tämän hyvin yksinkertaistaa, ellen ole sitä aivan väärin ymmärtänyt. Korjatkaa jos ajattelu on pahasti pielessä.\nJos ajatellaan että ensimmäisenä vuonna meillä on kansantaloudessa 100 ihmistä töissä puhtaassa palvelusyhteiskunnassa ja 10 työtöntä, jonkun sortin lama siis. 100 ihmistä ostavat vuoden aikana toisiltaan 100 euron edestä palveluksia ja 10 työtöntä sinnittelevät ilman palveluksia muilta. inflaatiota ei ole ja rahan kiertonopeus on vakio 10 (raha kiertää kymmenen kertaa vuoden aikana, jotta kaikki ostotapahtumat saadaan tehtyä) ja seteleitä 200*5euroa.\nOletetaan että toisena vuonna annetaan sillä helikopterilla 5 euroa jokaiselle työttömälle (painetaan 10*5=50e) jonka johdosta työttömät eivät enää tee asioita itse vaan ostavat palveluksia ristiin toisilta työttömiltä, jotka ovat heti tilaisuuden tullen valmiita vaihtamaan omia palveluksiaan muihin kun raha tulee heidän käsiinsä vaihdantavälineeksi (esim. joku tiskaa mieluummin 8h/vrk ja toinen siivoaa 8h/vrk kuin kumpikaan sekä siivoaa 4h/vrk että tiskaa 4h/vrk).\nSilloin yhtälö on:\n1. vuonna 1,00 * 10000 = 10 * 1000\n2. vuonna 1,00 * 10500 = 10 * 1050\nYksinkertaistettua juu, mutta kyllä kai tässä yhtälössä joku totuus taustalla on vaikka oikea maailma toimiikin hieman monimutkaisemmin. Ihan vaan rahaa lisäämällä toimeton (ihminen tai kone) saadaan hyötykäyttöön ja hyvässä lykyssä sen seurauksena hyvinvointikin lisääntyy. Oletuksena siis että rahan kiertonopeus on saavuttanut lakipisteensä, koska sama tuotannon kasvu voitaisiin saada aikaa kierrättämällä olemassa olevia seteleitä vauhdikkaammin.\nMutta eikös finanssikriisi tarkoita juuri sitä että raha ei kierrä?\n31.12.2008 at 0:07\nJari K: bkt:llä kai yritetään mitata kokonaistuottavuutta. bkt:tä korjataan inflaatiolla, joten se kertoo hyvinvoinnin ja varallisuuden lisääntymisestä.\nFiat-raha on väline jota käytetään vaihtokaupoissa. Jos tietty määrä rahaa ei meinaa riittää kaikkiin hyödyllisiin vaihtokauppoihin, niin rahan arvo reagoi nousemalla. Seteleitä ei tarvitse painaa lisää, että kaikki hyödylliset vaihtokaupat saadaan tehtyä.\nMinusta inflaation kannattajien pitäisi pystyä perustelemaan miksi se on deflaatiota parempi asioiden tila. Tämä on edellytys keskuspankin harjoittaman rahapolitiikan hyväksymiselle.\nOlen joskus lukenut, että ihmiset karttavat riskejä kategorisesti liikaa. Tämä voisi toimia perusteluna inflaation puolesta. Toisaalta inflaatio lisää eriarvoistumista.\nOsaisiko kukaan (Tiedemies?) perustella tätä perusteellisesti ja vakuuttavasti?\n31.12.2008 at 0:27\nArtturi Björkin kannattaisi tutustua Britannian maailmasodan väliseen aikaan. Silloin britit kultakantaan nojautuen päättivät palauttaa punnan sotaa edeltäneeseen arvoonsa. En tiedä onnistuttiinko siinä, koska sillä ei ole väliä, eivätkä taloustieteen oppikirjat siitä kerro. Millä on väliä, ja sen ne kertovat, on talouden heikentyminen ja suurvalta-aseman heikentyminen tuon tuittupäisyyden hintana.\n31.12.2008 at 1:50\nOsmo: Vinkkaatko vähän, mihin kirjoittamaani tuo kommenttisi liittyy?\nMinusta ei ole yhtään yllättävää, että jos valtio yrittää määrittää rahan arvon, niin sillä on hyvin vakavia negatiivisia seurauksia.\nToivon, että tällaiset tuittupäät eivät saa tahtoaan läpi EKP:ssa.\n31.12.2008 at 8:44\nEn pidä maltillista deflaatiota sellaisena peikkona kuin ehkä suuri osa muista, mutta tietynsuuruinen deflaatio tuppaa olemaan huonompi juttu kuin samansuuruinen inflaatio. Tälle voidaan esittää “vakuuttava” perustelu useammastakin mikronäkökulmasta. Tuo riskiaversio on varmasti yksi, vaikken nyt muistakaan yhtään sen pohjalta tehtyä formulaatiota. Sen kautta perustelu menisi jotenkin niin, että pieni deflaatio johtaisi massiiviseen deflaation. Ks. alla.\nMenu-costit ovat toinen, joskin aika heikko peruste. Hintasignaalin kohinaisuus on ehkä vahvin peruste, mitä olen nähnyt. Eli se, että kun kukin tuottaja perustaa oman tuotantopäätöksensä havaitsemiinsa hinnanmuutoksiin, ei hän pysty päättelemään, mikä osa hinnanmuutoksesta on inflaatiota ja mikä aidosti lisääntynyttä suhteellista kysyntää. Tästä rakennetut mallit (ks. esim. Romerin “Advanced Macroeconomics”) useimmiten ennustavat, että rahavarannon kasvattaminen (ja siitä seuraava kysynnän kasvu ja inflaatio) voi tuottaa “pysyvän” muutoksen kokonaistuotannossa, siis vaikka tuotannon tasapainotila ei sinänsä muutu, sitä lähestytään “ylhäältä” eikä “alhaalta”.\nDeflaation huonoin puoli rahapuolella on se, että se houkuttelee pitämään käteistä rahaa, koska se koetaan turvallisimmaksi. Ja mitä isompi deflaatio, sitä enemmän turvallisesksi se koetaan suhteessa reaalisiin investointeihin.\nJos ja kun luottamus pankkeihin laskee, deflaatio johtaa itseään ruokkivaan kierteeseen, kun rahaa vedetään pois pankeista ja laitetaan sukanvarteen, pankit kaatuvat ja rahavaranto supistuu entisestään. Tässäkin tasapainotila on tavallaan ihan yhtä hyvä, mutta siihen pääsemiseksi tarvittavat omaisuuden uudelleenjärjestelyt ja inhimillinen kärsimys ovat käsittämättömän suuret verrattuna “tavalliseen” lamaan. Schiff & al. kultakantaa hehkuttaessaan ovat tavallaan oikeassa, mutta sillä ei ole väliä, koska sopeutumisprosessi on – ainakin “antaa mennä”-periaatteella totetuteetuna – niin kivulias, ettei se ole poliittisesti mahdollinen. Eikä inhimillisesti toivottava.\nRaha ei ole neutraalia, vaan sen arvon muutokset muuttavat ihmisten käyttäytymistä. Erityisesti se vaikuttaa investointikäyttäytymiseen ja juuri investoinneilla on pitkän aikavälin merkitystä hyvinvoinnille. Sekä (suuri) inflaatio että deflaatio haittaavat investointeja, mutta deflaatio enemmän kuin inflaatio.\n1.1.2009 at 16:09\nOsmon ajatus siitä että setelirahoitus ei aiheuttaisi inflaatiota ja kaikki uusi raha lisäisi tuotantoa, on absurdi. On olemassa riittävän monta varoittavaa esimerkkiä siitä että taloudellinen kankkunen ei katoa kahta kauheammalla ryyppäyksellä. Liian löysäkätisen velanoton ongelmia ei voi korjata vielä löysemmällä rahapolitiikalla ja setelirahoituksella. Jos moinen ajatusmalli valtaa päättäjät, on ainoa vaihtoehto Zimbabwen kohtalon välttämiseksi siirtää säästöt toiseen valuuttaan.\nInflaatio ei ole sinänsä mitenkään yksikäsitteisesti säästäjiltä varastamista, koska säästöille maksetaan korkoa. Nopeassa inflaation muutoksessa talletuskorot eivät kuitenkaan pysy perässä. Silloin alkaa ryöstö, tai deflaation tapauksessa säästäjän kissanpäivät. Lisäksi valtio haluaa 28% korosta vaikka reaalinen tuotto sen myötä painuisikin negatiiviseksi. Sitä voi pitää ryöstönä.\nOsmon väite siitä että ongelmat johtuvat arvopaperistettujen luottojen syntymisestä, on kovin yksisilmäinen. On totta että valtiot eli valvovat viranomaiset epäonnistuivat jälleen kerran arvopaperistettujen luottojen määrän suitsemisessa. On totta että valtion siunaamat luottoluokittajat joiden sallitaan myydä luottoluokituksia selkeässä eturistiriidassa suoraan luokituksen tilaajan luotoille, ovat epäonnistuneet. Mutta vaikka valtiot aina epäonnistuvatkin surkeasti valvonnassa ja kutakuinkin kaikessa mitä yrittävät, ne eivät ole syyllisiä kriisiin. Siitäkin huolimatta että monet valtiot edesauttoivat asuntoluottokuplan syntyä tarpeettomien korkotukien voimalla.\nKriisin siemenet kylvettiin kun keskuspankit Fed etunenässään laskivat ohjauskorot teknokuplan puhjettua aivan liian alas. Niiden käyttämissä inflaation määritelmissä ei riittävän hyvin huomioida asuntojen hintoja, jonka seurauksena korkotaso pidettiin liian alhaalla liian pitkään, ja asuntojen hintoihin syntyi kupla jonka näkivät kaikki muut paitsi keskuspankkiirit jotka eivät sitä kertakaikkiaan halunneet nähdä.\nMielestäni keskuspankit ovatkin pahimpia syntipukkeja mitä luottokuplan syntyyn tulee. Maailma on muuttunut paljon niistä ajoista jolloin ensimmäiset keskuspankit perustettiin, ja mielestäni olisikin aika kokeilla vaihteeksi miten rahan hinnoittelu puhtaasti markkinoiden toimesta toimisi. Valtioiden tehtävänä olisi katsoa että sijoittajien käyttämien luottoluokitusten teossa ei olisi eturistiriitaa ja riskejä vähennettäisiin vakavaraisuusvaatimuksia ihan oikeastikin valvomalla – ja tiukentamalla.\nMitä tulee talletussuojan poistoon, tekisin siitä talletuskoron mukaan heikkenevän (talletushetken vakuudettomien luottojen tuottokäyrästä talletuksen duraation mukaan katsottuna – esimerkiksi 3kk talletus 3kk euriborin suuruisella korolla voisi olla täysin suojattu, mutta ei jos korko olisikin vaikka 2x 3kk euribor). Tällöin rahaa ei tarvitsisi tunkea patjaan, mutta toisaalta sen kaikkein korkeimman talletuskoron metsästäjät tietäisivät ottavansa riskin siitä että ainakin osa rahoista voisi jäädä saamatta. Eikä veronmaksajien tarvitsisi maksaa muiden riskinottoa.\nTäysmittainen talletussuojan poisto aiheuttaisi todennäköisesti liikaa ongelmia, mutta suojan heikentäminen koron funktiona voisi toimia nykyistä paremmin.\n7.1.2009 at 9:21\nToivottavasti huomaat vielä nämä vanhemmatkin ketjut…\nmenu-costit: Oon tästä kappaleesta ihan samaa mieltä, mutta tämä ei mielestäni vastaa kysymykseen. Miksi inflaation takia kasvanut tuotannon määrä olisi parempi kuin deflaation takia pienentynyt? Mihin määritämme optimaalisen tason? Kun me teemme valintoja vapaa-ajan ja tuotannon lisäämisen välillä eikö “todelliset” preferenssit välity markkinoilla parhaiten 0-inflaatiossa? Eikö kaikki tästä poikkeaminen ole yhtä haitallista riippumatta suunnasta?\n“Deflaation huonoin puoli rahapuolella on se, että se houkuttelee pitämään käteistä rahaa, koska se koetaan turvallisimmaksi. Ja mitä isompi deflaatio, sitä enemmän turvallisesksi se koetaan suhteessa reaalisiin investointeihin.”\nMiksi tämä on huono puoli? Miksi joku investointitaso on parempi kuin joku toinen? Mihin optimaalinen taso määritellään? Eikö käteisen tai tilirahan kasvanut preferenssi myös alenna korkoja niin, että vaikutus investointeihin ei ole kovin suuri? (Siis jos korot määrittyvät markkinoilla…)\nNäiden kaikkien kysymysten yhteinen teema on sen oletuksen kyseenalaistaminen, että 2% inflaatiossa ihmisten preferenssit välittyisivät markkinoille paremmin kuin 0% inflaatiossa. En siis väitä etteikö investoinnit voisi olla hyvinvointia kasvattavia. Ihmisillä on kuitenkin olemassa preferenssit siitä miten paljon vapaa-aikaa he haluavat verrattuna tuotantoon. Mikä tahansa investointi, joka parantaa ihmisten materiaalista hyvinvointia, ei siis kasvata kokonaishyvinvointia.\nEn oikein ymmärtänyt tuota pankkien luottamuksen menetystä? Miksi se seuraisi deflaatiosta yhtään sen enempää kuin inflaatiostakaan?\n8.1.2009 at 12:17\nMiksi inflaation takia kasvanut tuotannon määrä olisi parempi kuin deflaation takia pienentynyt?\nInflaation takia kasvanut tuotannon määrä ei sinänsä ole mikään kauhean hyvä asia, mutta deflaation takia pienentynyt on siksi huonompi, että syntyy vähemmän hyvinvointia jaettavaksi. Jos kylässä asuu 20 ihmistä ja leipuri leipoo inflaation oloissa 30 leipää, joista 10 homehtuu, leipuri on tehnyt toki turhaa työtä ja siitä on harmia. Mutta jos leipuri leipoo deflaation takia vain 15 leipää, viiden ihmisen ehtii tulla nälkä ennen kuin leipuri ehtii leipoa viisi lisää. (Esimerkki on huono, koska leipiä on nopea tehdä, mutta monia asioita valmistuu hitaasti, kuten vaikka asuntoja ja erityisesti investointien vaikutus tulee hitaasti)\nMiksi joku investointitaso on parempi kuin joku toinen? Mihin optimaalinen taso määritellään? Eikö käteisen tai tilirahan kasvanut preferenssi myös alenna korkoja niin, että vaikutus investointeihin ei ole kovin suuri? (Siis jos korot määrittyvät markkinoilla…)\nReaalikorko on investoinnin hinta. reaalikorko r ja nimelliskorko i sekä inflaatio p ovat (osapuilleen) naimisissa toistensa kanssa niin, että r = i + p. Jos p on negatiivinen, investointi on kalliimpi kuin nimelliskorko ja vaikutus käyttäytymiseen on sama kuin jos investoinneille olisi laitettu ylimääräinen vero.\nSille, miksi investointien suitsiminen on huono asia, on se yksinkertainen selitys, että kun yhteiskunnassa ali-investoidaan, tuottavan pääoman määrä vähenee.\nYksinkertaistaen reaalinen rahavaranto = M/P, missä M on rahan nimellisarvo ja P on hintataso. Ihmisten halu pitää rahaa, so. rahan kysyntä L riippuu nimelliskorosta L(i) siten, että mitä alhaisempi nimelliskorko on, sitä enemmän he haluavat rahaa. Pankit haluavat talletuksia, jotta ne voivat lainata niitä eteenpäin vähän isommalla korolla. Fiat-rahassa kaikki raha on velkaa ja velan määrä reagoi myös korkoon, eli M riippuu korosta, mitä alhaisempi korko, periaatteessa sitä enemmän ihmiset alkavat ottaa velkaa. Mutta se riippuukin reaalikorosta M(r).\nKun halu pitää käteistä lisääntyy, hinnat alkavat laskea. Jos nimelliskorko ei muutu, reaalikorko kasvaa ja ihmiset alkavat maksaa velkaa pois, ja M pienenee. Käteisenhalun tyydyttämiseksi hintojen pitää laskea lisää.\nTämä ei vielä romahduta pankkeja, mutta jotkut ihmiset eivät voi maksaa velkojaan takaisin, jos prosessi on nopea. Pankkien lainat happanevat ja niiden kyky maksaa asiakkailleen talletukset heikkenee. Koska nimelliskorot ovat alhaiset, talletuskorko ei kompensoi enää pankin kaatumisen riskiä, vaikka riski olisi hyvinkin pieni. Ihmiset haluavat rahaa mieluummin käteisenä ja nostavat sitä pankista, jolla ei ole varaa, joten pankki menee konkurssiin. Näiden ihmisten raha “katoaa”. Reaalisen rahan kysyntä ei kuitenkaan ole muuttunut ja nyt rahaa on vähemmän kuin ennen. Joten prosessi kiihtyy.\nDeflaatio tekee systeemistä epästabiilimman, koska kun nimelliskorot ovat alhaiset, ei tallettajille voida enää kompensoida riskiä.\n8.1.2009 at 16:03\nTiedemies: “Inflaation takia kasvanut tuotannon määrä ei sinänsä ole mikään kauhean hyvä asia, mutta deflaation takia pienentynyt on siksi huonompi, että syntyy vähemmän hyvinvointia jaettavaksi.”\nMiksi materiaalinen hyvinvointi on parempaa kuin muu hyvinvointi? Jokaisella ihmisellä on jotkut preferenssit siitä miten he arvostavat vapaa-aikaansa tai sitä vaihtamalla saamaansa varallisuutta. Miksi inflaatiossa nämä preferenssit toteutuisivat markkinoilla paremmin kuin deflaatiossa?\n“Sille, miksi investointien suitsiminen on huono asia, on se yksinkertainen selitys, että kun yhteiskunnassa ali-investoidaan, tuottavan pääoman määrä vähenee.”\nSille miksi investointien rohkaiseminen on huono asia, on se yksinkertainen selitys, että kun yhteiskunnassa yli-investoidaan, resursseja käytetään liikaa tulevaisuuden hyvinvoinnin parantamiseen tämän hetken hyvinvoinnin parantamisen sijaan.\nSinänsä en ole erimieltä tuosta pankkijutusta. Jos muutos on nopeaa, niin ongelmia tulee sopeutumisessa. Itse käteisen preferenssin kasvu ei ole ongelma.\n9.1.2009 at 9:29\nMinusta vastaus on itsestäänselvä, ja minusta tuntuu, että vähän leikit tyhmää. Inflaatiosta huolimatta ihmiset vaihtavat vapaaehtoisesti vapaa-aikaansa työstä saatavaan korvaukseen. Deflaation oloissa näitä vaihtomahdollisuuksia on vähemmän ja osa ihmisistä jää ilman työpaikkaa, vaikka he olisivatkin valmiita menemään töihin.\nToki tähän voi vastata, että kyllähän he pääsevät töihin kun vain vaativat vähemmän palkkaa. Valitettavasti työvoimamarkkinoilla juurikin on massiiviset transaktiokustannukset, jotka aiheuttaisivat deflaation oloissa vastentahtoista työttömyyttä, vaikka mitään laillisia tms. esteitä nimellispalkkojen laskemiselle ei olisikaan. Inflaatio puolestaan korjaa reaalipalkkojen laskupainetta “itsestään” ja työllisyysaste pysyy jonkin verran korkeampana.\nHuomautettakoon, etten usko mihinkään pysyvään inflaation ja työllisyyden positiiviseen yhteyteen, ainoastaan siihen, että nominaalinen sopeutuminen on epätäydellistä ja siksi inflaatio voi korjata reaalipalkkojen laskupainetta laskusuhdanteessa ja siten estää työttömyyden kasvua.\nKäteisen preferenssin kasvu on ongelma siksi, että se tekee rahasta epäneutraalia. Fiat-rahassa tätä voidaan korjata lisäämällä likviditeettiä ilman, että syntyy deflaatiota. Tunnut olevan tätä vastaan, mutta en ymmärrä miksi. Tottakai asian pitää toimia toisin päin, eli jos likviditeettipreferenssi laskee, pitää rahaa kelata sisäänpäin inflaation suitsimiseksi. Vastustatko tätäkin?\nKultakannassa on se ongelma, että rahamäärä ei muutu eikä sopeudu lainkaan paitsi mahdollisesti luottoekspansion kautta. Luottoekspansion sisäänkelaus kultakannassa on kuitenkin vielä tuhoisampaa kuin fiat-rahassa, vaikkakin voidaan argumentoida, että ihmiset luottavat silloin pankkeihin alunperinkin vähemmän eikä pankkipaniikkia siten pääse syntymään.\nEn jaksaisi vatvoa näitä samoja argumentteja puolelta ja toiselta.\n9.1.2009 at 13:12\nheh… no ei vatvota sitten varsinkin, kun en saa vastausta siihen kysymykseen, että miksi 2% keinotekoinen muutos ei vääristä signaalia ihan yhtä paljon riippumatta suunnasta…