Finding me.: Miksi en tue LUOMUa - ja miksi sinunkaan ei kannattaisi?\nLähivuosina kaksi ruuantuotantoon liittyvää aihetta ovat herättäneet paljon keskustelua - nimittäin GMO ja luomu. Lähes poikkeuksetta nämä keskustelut ovat saaneet mun niskakarvat nousemaan pystyyn epätieteellisyydellään ja harhaanjohtavilla väittämillään. Mua kiukuttaa, miten ihmisiä huijataan romantisoimalla maataloutta ja ihmisen suhdetta luontoon istuttaen tunteisiin vetoavaa täysin väärää informaatiota ihmisten päähän.\nAloitetaan luomusta, omistan toisen kirjoituksen kokonaan GMO:lle. Luomun väitetään olevan hyväksi ympäristölle ja ihmiselle. Luomuruokaa markkinoidaan terveellisenä, "aitona" ruokana. Luomuruoasta on tehty toki paljon tutkimusta, mutta kuinkas ollakaan, luomuruualla ei ole sen suurempia terveysvaikutuksia kuin tavanomaisilla elintarvikkeilla. Itseasiassa luomun suosimisesta voi epäsuorasti olla jopa terveyshaittoja! Okei, vähän sensaatiohakuista, mutta miettikää skenaariota, jossa normaalit vihannekset korvataan 2-6 kertaa kalliimmilla luomutuotteilla. Kenellä on varaa ostaa niitä? Ihmisten vihannesten syönti vähenee hinnan vuoksi ja terveysvaikutukset jäävät kokonaan saamatta. Luomun terveellisyyttä on yrittetty todistaa tutkimalla erinäisiä ruoan ominaisuuksia, kuten vitamiini-, kivennäisaine-, flavonoidi- ja kuiva-ainepitoisuuksia, sekä proteiini- ja rasvahappokoostumusta. Tulos? Toisissa tutkimuksissa luomuviljellyn vihanneksen tai hedelmän koostumus on parempi verrattuna normaaliin viljelytapaan ja toisissa huonompi. Enemmän merkitystä näyttäisi olevan lajikkeella, kasvukauden pituudella, maaperällä, säällä, keräyskypsyydellä ja liudalla muita tekijöitä, jotka eivät liity tuotantotapaan. Yhtä suuria eroja pitoisuuksissa saadaan saman lajikkeen välillä eri vuosina, oli kyseessä sitten luomu tai ei. Eli se siitä terveellisyydestä.\nLuomutuote mielletään usein myös turvallisemmaksi ja puhtaammaksi. Todellisuus on kuitenkin se, että kuluttajien uskomus torjunta-ainejäämien määrästä, vaarallisuudesta, riskeistä ja terveysvaikutuksista, poikkeaa todella paljon tieteellisestä näkemyksestä ja perustuu sen sijaan tunnepohjalta tehtyyn arviointiin. Suomessa torjunta-aineiden käyttö on hyvin säädeltyä ja jäämät ovat tavallisessakin tuotannossa hyvin vähäiset. Aiheesta voisi kirjoittaa pitkästikin, mutta laitan tekstin loppuun linkin, joista saa lisää tietoa tästäkin. Esimerkkinä turvallisuudesta yksittäisenä ruoka-aineena voisi nostaa luomuväen suosiman raakamaidon, jota ei siis ole käsitelty mitenkään. Ajatuksen tasolla kuulostaa kovin ihanalta, kuinka naapurin luomumaitotilan Pirkko lypsää Mansikkia käsin puisella lypsyjakkaralla suoraan tonkkaan ja itse sitten käyt hakemassa siitä kannullisen omaan käyttöön. Mutta samalla siinä tulee hakeneeksi mahdollisesti tappajakolin, yersinian, listerian ja salmonellan, jotka pastöroimalla saataisiin tuhottua. Raakamaidosta saakin ruokamyrkytyksen 150 kertaa todennäköisemmin kuin normimaidosta.\nLuomuliikkeeseen kuuluu myös mahdollisimman vähän jalostettujen lajikkeiden ihannointi. Tämä on kuin suora hyppäys luolamiesaikaan, jolloin yrityksen ja erehdyksen kautta kokeiltiin, mitä voi syödä ja mikä tappaa. Hyvä esimerkki on vuonna 2011 Euroopassa sattunut keissi raakojen luomusarviapilan itujen kanssa, jotka tappoivat 50 ihmistä ja sairastuttivat vakavasti 4000. Ihmisiltä puuttuu ymmärrys siitä, että kaikki nykyiset ruokakasvimme ovat pitkän jalostuksen tulosta alkujaan kasveista, jotka nykyään miellettäisiin syömäkelvottomiksi. Kurkkukasveihin kuuluvat kurkut, melonit ja kurpitsat ovat kaikki jalostettu myrkyllisistä villilajikkeista. Luomuversiot näistä kasveista saattavat huonoissa oloissa tuottaa edelleen myrkkyä ja ovat jopa vieneet ihmisiä sairaalaan. Eli mitä jos vaan luotettaisiin nykyaikaisiin jalostusmenetelmiin tässäkin asiassa ja säästyttäisiin turhilta kuolemilta ja saraalareissuilta. Ohessa kuva luonnonmukaisesta, jalostamattomasta villiporkkanasta ja nykyaikaisesta jalostetusta porkkanasta. Kiitos jalostus, ettei tarvitse tuota onnetonta käppänää syödä!\nZhang Rz, Zhu Wy. Phytophotodermatitis due to wild carrot decoction.\nIndian J Dermatol Venereol Leprol 2011;77:731\nNo sitten tämä ympäristökysymys. Luomuviljely mainostaa edistävänsä luonnonvarojen suojelua ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä. Mutta miten ihmeessä, kysynpä vaan? Luomuviljely tuottaa vain 25 % normaalein maatalouden menetelmin tuotetusta sadosta. Luomuliiton toimitusjohtaja tosin pokkana väitti muutama vuosi takaperin luomun yltävän jo lähes yhtä suuriin satoihin. Lisäksi luomuviljely tuottaa muuten kiitettävät määrät voikukkaa, eli pellot seisovat tyhjinä, joka myöskin alentaa sadon määrää. Luomutuotannon lisääminen yhdistettynä siihen, että vuoteen 2050 mennessä maapallon ruuantuotanto pitäisi vähintään kaksinkertaistaa, että kaikille riittää ruokaa, on aivan tuhoon tuomittu ajatus. Viljelypinta-alaa tulisi lisätä radikaalisti. Ja miten tämä tapahtuisi? Raivaamalla lisää metsiä pelloiksi ja tuhomalla siinä samalla juurikin niitä luonnonvaroja ja luonnon monimuotoisuutta.\nAinoa hyvä puoli, minkä luomutuotannosta haluan nostaa esille on eläinten kohtelu. Luomulehmät, -possut ja kanat saavat ulkoilla hieman enemmän ja viettää lajinomaisempaa elämää. Mutta kaukana se on silti luonnonmukaisesta, sillä eihän näistä lajeista mikään ole alkuperäinen villilaji, vaan vuosisatojen, jopa tuhansien jalostuksen tulos, jolle ihminen on nyt päättänyt alkaa syöttää kurjilla menetelmillä tuotettua rehua, jotta niistä saataisiin luomulihaa ja paremmat EU-tuet. Mun mielestä niitä eläimiä voisi kasvattaa paremmissa oloissa ihan ilman sitä luomumerkkiä ja syöttää aivan tavallista, tehokkaasti tuotettua rehua.\nToivottavasti tämä mun tieteellisiin faktoihin perustuva mielipiteeni saa myös sut ajattelemaan luomun järkevyyttä - tai pitäisi ehkä sanoa järjettömyyttä. Mun päähäni ei vaan mahdu, miten nämä luomuliikkeen johtohahmot ovat saaneet aatteilleen niin paljon kannatusta. Varsinkin, kun osan mielipiteet ovat sitä luokkaa, että perunoille tulisi järjestää kiitosjuhlia, kun ne täyttävät kutsumuksensa ihmiskunnan ruokkimiseksi. Ja tämä ei ollut vitsi. Perunoiden "kutsumus" on kyllä aivan jokin muu kuin tulla ihmisten syömäksi, jos niiltä perunoilta kysytään. Tai sitten ei kysytä, koska ne on saatana KASVEJA, joilla ei ole mitään aikomuksia, vaan niiden syömäkelpoisuus on ihmisen jalostuksen tulosta. Surullista on, että luomun kannatus on löytänyt tiensä myös politiikkaan, jossa luomusta ja GMO:sta tehdään päätöksiä täysin tunneperäisesti biologiasta mitään ymmärtämättä. Esimerkiksi vuonna 2010 Kurikan kunnanvaltuustossa yksimielisesti torjuttiin kasvien geeniperimän muuttaminen. Eli kiellettiin toisin sanoen jalostus ja samalla koko evoluutio. Että anteeksi mitä. Myös perinteinen jalostus perustuu geeniperimän muokkaamiseen ja itseasiassa meidän jokaisen soluissa tapahtuu jatkuvasti mutaatioita, jolloin solujen perimä muuttuu. Näin biologina mun käteen tulee viimeistään tässä vaiheessa rasitusvamma face-palmauksien määrästä.\nNo mutta, onneksi me kaikki voidaan vaikuttaa siihen, tuomitaanko me tulevat sukupolvet kärsimään nälkää tukemalla luomua, vai siirrymmekö takaisin moderneihin menetelmiin ja yritämme tosissamme turvata ruuan riittävyyden.\nSaa kommentoida, jakaa ja kertoa kaverille!\nVoit muuten laittaa blogin seurantaan oikean sivupalkin painikkeista, josta löytyvät myös mun somet 😘\nHUOM! En ole muodostanut mielipidettäni luomusta näiden kolmen lähteen perusteella, vaan ne ovat valikoituneet tämän artikkelin lähteiksi suomenkielisyytensä ja suuremmalle yleisölle helposti lähestyttävyytensä vuoksi. Lisäksi kannattaa huomata, että esimerkiksi Kansantarveydenlaitoksen raportti perustuu yli 130 tieteelliseen lähteeseen.\nKansanterveyslaitos: Luomun terveys ja turvallisuus\nEvira: Usein kysyttyä raakamaidosta\nEnsimmäisenä haluan nostaa esille, että tämä teksti on blogikirjoitus, ei tieteellinen essee. Silti akateemisena ihmisenä haluan toki pitää mielipiteet mielipiteinä ja faktat faktoina. Kuten tekstin loppuun lisäsinkin, en ole muodostanut mielipidettäni luomusta muutaman lähteen tai jonkun toisen ihmisen mielipiteen perusteella. Tein ehkä alkujaan hölmösti, kun en lisännyt lähdeluetteloon enempää lähteitä, mutta minulla oli siihen syyni. Tämä blogiteksti oli tarkoitettu helposti luettavaksi ja lähteet valikoituivat kielen ja suuremmalle yleisölle helposti lähestyttävyytensä vuoksi. Tekstin ei ole tarkoitus käsitellä luomun monia puolia, vaan kertoa, miksi itse en luomua suosi. Voin tosin huomauttaa, että kyllä, syön luomutofua ja -kookosöljyä, vaikka en luomua lähtökohtaisesti tue. Tekstin ei ole myöskään tarkoitus vihamielinen, hyökkäävä tai pilkata ketään, vaikka moni sen kommenteista päätellen on henkilökohtaisesti ottanutkin.\nHuomaan, että moni kommentoija on perehtynyt luomuun ja perustelee sen suosimista nimenomaan ympäristöekologisesta näkökulmasta. Tutkimukset (1, 2, 3) kuitenkin osoittavat, että ihmisille merkittävä syy ostaa luomua on uskomukset sen terveellisyydestä ja turvallisuudesta. Toiset lähteet väittävät näiden olevan merkittävin syy (1: 37% ostavat luomua, koska se on turvallisempaa, 37 % ostavat luomua, koska se on terveellisempää ja 12 % koska, se on ympäristölle parempaa). Myös laaja analyysi (2) paljastaa terveysuskomusten olevan suurin syy luomun ostamiseen, ympäristövaikutusten jääden egoististen syiden varjoon. Eräässä tutkimuksessa (3) egoistiset ja altruistiset syyt ostaa luomua vaikuttivat olevan yhtä merkittävät. Tämän vuoksi halusin tuoda terveys- ja turvallisuusnäkökulman esille. Toinen syy on omat havaintoni netissä käytävistä keskusteluista. Luomusta liikkuu jos jonkinnäköistä uskomustietoa, kuinka se on ratkaisu jokaiseen vaivaan ja terveysongelmaan. Kuitenkin, kuten nämä laajat katsausartikkelit (4, 5) kertovat, tutkimukset eivät löydä merkittäviä eroa tavallisen ja luomuruuan terveysvaikutusten tai turvallisuuden välillä.\nLuomuun ja biologiaan syvällisesti perehtyneiden on ehkä vaikea ymmärtää luomusta liikkuvia harhaluuloja, sillä monesta ne tuntuvat jo lähtökohtaisesti hullunkurisilta. Kuitenkin esimerkiksi Finfood mainosti vuonna 2002: “Luomu. Ruokaa sellaisena kuin luonto sen tarkoitti.” Slogan sisältää paikkansa pitämättömän väitteen luomusta, joka voi vääristää kuluttajan käsitystä. Lausahdusta ei enää löydy, ja toivottavasti nykyinen Ruokatietokin on korjannut mielipiteensä. Onhan luomuvihanneksetkin ihmisen jalostamia, eikä suoraa villilajeja luonnosta. Tämän vuoksi sisällytin tekstiin kuvan villiporkkanasta (kuten luonto sen tarkoitti) ja jalostetusta porkkanasta, jota käytetään niin luomu- kuin perinteisessä viljelyssä. Valveutuneempi kuluttaja tietää toki luomun tarkoittavan jotain ihan muuta. Samoin harmittavan tietämättömyyden piikkiin menee mainitsemani Kurikan kunnanvaltuuston päätös. Tarkoitukseni ei ollut pilkata kyseisiä henkilöitä, vaan antaa konkreettinen esimerkki, kuinka politiikassakin päätöksiä voidaan tehdä asiasta varsinaisesti mitään ymmärtämättä.\nEdellä mainittujen seikkojen vuoksi täytyy sanoa, että “luomuihmisten” niputtaminen yhteen ei ole hyvä idea, vaikka sen huolimattomuuksissani teinkin. En itsekään ilahtuisi, jos minut luokiteltaisiin johonkin kategoriaan, joka sisältää lukemattomat määrät erilaisia yksilöitä. En siis tietenkään kuvittele, että kaikki luomua suosivat ovat samanlaisia ja käyttävät luomua samoista syistä. Niinpä pahoitteluni heille, joita tämä huolimaton yleistys on henkilökohtaisesti loukannut.\nMitä tulee luomun ympäristövaikutuksiin, tiedostan kyllä luomuviljelyn paikalliset vaikutukset ekosysteemeihin ja biodiversiteettiin (6). Kuitenkin esimerkiksi tämä (7) meta-analyysi antaa ajateltavaa luomun kokonaisvaltaisista ympäristövaikutuksista. Analyysiin valikoituneet tutkimukset koskivat nimenomaan Euroopan maataloutta, sisälsivät kvantitatiivista dataa luomun ja perinteisen viljelyn eroista ja olivat vertaisarvioituja tieteellisiä julkaisuja. Meta-analyysissa havaittiin esimerkiksi luomuviljelyn dityppioksidin päästöjen olevan 31 % alhaisemmat peltoalaa kohti, mutta 8 % korkeammat tuotettua yksikköä kohti kuin perinteisessä viljelyssä. Samoin ammoniakkipäästöt olivat 18 % matalammat peltoalaa kohden, mutta 11 % korkeammat tuotettua yksikköä kohti. Hiilidioksidipäästöt olivat luomu- ja tavanomaisessa tuotannossa yhtäläiset. Suurempia eroja havaittiin eri tuoteryhmien välillä. Rehevöityminen oli luomutuotannossa vähäisempää pinta-alaa kohti, mutta jälleen korkeampi kun tarkasteltiin vaikutuksia per tuotettu yksikkö.\nBiodiversiteettiä mitattiin lajirunsaudella, jonka havaittiin luomutuotannossa olevan 30 % suurempi kuin perinteisessä tuotannossa. Vaihtelu oli kuitenkin suurta, ja eräät tutkimukset ovatkin osoittaneet, että maa-alalla on suurempi vaikutus biodiversiteettiin kuin viljelymenetelmällä. Onkin siis tutkimuksen alla, voisiko perinteinen viljely tiettyjen lisätoimien avulla auttaa jopa enemmän biodiversiteetin säilyttämisessä kuin luomutuotanto. Luomumaatalouden havaittiin vaativan 84 % enemmän pinta-alaa kuin perinteinen viljely tuotettua yksikköä kohti. Täten luomuviljely voisi hyödyttää ympäristöä ainoastaan vähentämällä ruuantuotantoa. Kuitenkin ruuantarve maapallolla kasvaa jatkuvasti, joten ympäristövaikutuksia on arvioitava ennemmin tuotettua ruokayksikköä kuin pinta-alaa kohti. Jos luomumaataloudella haluttaisiin ruokkia enemmän ihmisiä, se tietäisi vääjäämättä lisää peltoalan raivaamista. Perinteisellä maataloudellakin on kehityskohteensa, kuten maaperän laadusta huolehtiminen, torjunta-aineiden vähentäminen, lannoitteiden tuottaminen ja biodiversiteetin suojeleminen. Ratkaisu löytyykin luultavasti kompromisseista näiden kahden menetelmän väliltä tai jostain aivan uusista innovaatioista. Eräät tutkimukset (9, 10, 11) ovatkin osoittaneet, että perinteisellä viljelyllä voidaan saavuttaa pienemmät ympäristövaikutukset jopa pinta-alaa kohti oikeanlaisilla toimilla. Myös tässä (8) katsauksessa arvioidaan luomutuotannon tehokkuutta samankaltaisin johtopäätöksin.\nJos tarkastellaan vielä pelkästään Suomen tilannetta, niin ruuantuotanto ei esimerkiksi vehnän, rukiin, sokerin tai vihannesten osalta riitä ruokkimaan koko Suomea (12). Mitä enemmän siirrytään luomutuotantoon, sitä vähemmän Suomessa pystytään ruokaa samalla maa-alalla tuottamaan. Tämä tarkoittaa lisääntynyttä tuontiruokaa tai vaihtoehtoisesti peltoalan lisäämistä. Luomuruuan tuominen ulkomailta ei ratkaise luomutuotannon ongelmia, vaan siirtää ongelmat pois Suomesta ulkomaille ja pois suomalaisten viranomaisten valvonnasta.\n1: Gwira Baumblatt, J. A., Carpenter, L. R., Wiedeman, C., Dunn, J. R., Schaffner, W., & Jones, T. F. (2017). Population survey of attitudes and beliefs regarding organic, genetically modified, and irradiated foods. Nutrition and Health, 23(1), 7-11.\n2: Hughner, R. S., McDonagh, P., Prothero, A., Shultz, C. J., & Stanton, J. (2007). Who are organic food consumers? A compilation and review of why people purchase organic food. Journal of Consumer Behaviour, 6(2‐3), 94-110.\n3: Kareklas, I., Carlson, J. R., & Muehling, D. D. (2014). “I eat organic for my benefit and yours”: Egoistic and altruistic considerations for purchasing organic food and their implications for advertising strategists. Journal of Advertising, 43(1), 18-32.\n4: Smith-Spangler, C., Brandeau, M. L., Hunter, G. E., Bavinger, J. C., Pearson, M., Eschbach, P. J., et al. (2012). Are organic foods safer or healthier than conventional alternatives? A systematic review. Annals of Internal Medicine, 157(5), 348-366.\n5: Magkos, F., Arvaniti, F., & Zampelas, A. (2006). Organic food: Buying more safety or just peace of mind? A critical review of the literature. Critical Reviews in Food Science and Nutrition, 46(1), 23-56.\n6: Hole, D., Perkins, A., Wilson, J., Alexander, I., Grice, P., & Evans, A. D. (2005). Does organic farming benefit biodiversity? Biological Conservation, 122(1), 113-130.\n7: Tuomisto, H. L., Hodge, I., Riordan, P., & Macdonald, D. W. (2012). Does organic farming reduce environmental impacts?–A meta-analysis of european research. Journal of Environmental Management, 112, 309-320.\n8: Kirchmann, H., Bergström, L., Kätterer, T., Andrén, O., & Andersson, R. (2009). Can organic crop production feed the world? Organic crop production–Ambitions and limitations (pp. 39-72) Springer.\n9: Basset-Mens, C., & Van der Werf, H. M. (2005). Scenario-based environmental assessment of farming systems: the case of pig production in France. Agriculture, Ecosystems & Environment, 105(1), 127-144.\n10: Korsaeth, A. (2008). Relations between nitrogen leaching and food productivity in organic and conventional cropping systems in a long-term field study. Agriculture, ecosystems & environment, 127(3), 177-188.\n11: Torstensson, G., Aronsson, H., & Bergström, L. (2006). Nutrient use efficiencies and leaching of organic and conventional cropping systems in Sweden. Agronomy Journal, 98(3), 603-615.\n12: MTT (2013): Suomen ruokaturvan ja elintarvikehuollon nykytila ja tulevaisuuden näkymät. http://www.mtt.fi/mttraportti/pdf/mttraportti80.pdf\nLähettänyt Riikka M klo heinäkuuta 24, 2017\nTunnisteet: luomu, ravinto, terveellisyys, tieteellinen tieto\nNimetön 24. heinäkuuta 2017 klo 20.09\nNiin. Eli sillä ei ole väliä, että maaperä köyhtyy, käytetään kasvinsuojeluaineita,jotka on tutkitusti aiheuttaneet mm mehiläisten joukkokuolemia? Järki käteen nyt.\nNimetön 24. heinäkuuta 2017 klo 22.45\nTäh? Maaperä köyhtyy jos sieltä otetaan enemmän kuin laitetaan. Normaalisti lannoitetussa maassa maaperä ei pääse köyhtymään, toisin kuin luomussa.\nRiikka M 25. heinäkuuta 2017 klo 12.10\nLinkkaatko jotain dataa tästä maaperän köyhtymisestä? Ja suosittelen samalla tutustumaan, miten luomuviljelyssä käytetty auraus lisää eroosiota ja tuhoaa humuskerrosta.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 13.37\nMaaperä köyhtyy nimenomaan tavanomaisessa viljelyssä, ei luomussa. Monet luomutilat ovat myös kotieläintiloja, ja nurmikierto kuuluu oleellisen osana niiden viljelykäytäntöjä. "aurausta", eli oikealta termiltään kyntämistä, käytetään myös tavanomaisilla tiloilla.\nNimetön 26. heinäkuuta 2017 klo 1.33\n"Linkkaatko jotain dataa" on sun vastaus kaikille. Linkkaa ite jotain dataa. Normituotannossa voi olla PAKKO lisätä ravinteita koska se maaperä on tosiaan päässyt niin köyhäksi. Kannattavampaa olis jos se maaperä pysyis itsestään hyvänä, eikö?\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 13.53\nVoit nyt lukea kattavamman vastaukseni luomun ympäristövaikutuksista blogitekstin perästä osiosta "Vastauksia kritiikkiin".\nHyshys 24. heinäkuuta 2017 klo 20.16\nAivan järjetön postaus! Kaikki väittämät voisi kumota (ja ihan niillä tieteellisillä todisteilla, mittauksilla etc.) On hyvin suuri merkitys sillä, kuka tilaa tutkimustulokset ja mistä!\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 0.07\nOn eri asia puhua kumoamisesta ja kumota. Taisi osua arkaan paikkaan..\nRiikka M 25. heinäkuuta 2017 klo 12.08\nJään odottelemaan, että linkkaat näitä tutkimustuloksia, jolla väitteeni kumoat 😊\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 15.33\nJään odottamaan Riikka sun loppuja lähteitä väitteisiisi. Ihan mielenkiinnosta. Kun niin tieteellisiin faktoihin nojaat. Yliopistotasoisena tiedät, että jos väität jotain faktaksi, muut tieteilijät haluavat todisteita. Original artikkelia kehiin vaan. Ei riitä kolme lähdettä. Perunajuhlat oli sen verran läppä asia (siis ne ihmiset on läppiä), että lähteet siitä ois jo pelkästään hulvattomat.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 13.55\nVoit nyt lukea kattavamman vastaukseni kritiikkiin blogiteksin lopusta lähteineen.\nNimetön 24. heinäkuuta 2017 klo 20.24\nMielenkiintoinen postaus aihe :) Jäin lukijaksesi <3\nRiikka M 25. heinäkuuta 2017 klo 12.12\nKiitos Happystarhome! 😘\nNimetön 24. heinäkuuta 2017 klo 20.33\nBlogin kirjoittaja voi olla vaikka mikä biologi, muttei hän ainakaan maataloudesta (ruuan tuotannosta) mitään tiedä. Luomuviljelijät korjaa tällä hetkellä tehoviljelyn aiheuttamia tuhoja (maan rakenne, pieneliötoiminta etc). Toki saman voi tehdä valveutunut tavanomainen tuottajakin, mutta se on työlästä ja kallista, joten ei taida kannattaa. Suosittelen arvon blogistia nappaamaan lapion olkapäälle ja lähtemään pelloille tutkimaan rakenteita. Tosin siinä hommas voi mennä multaa kynsien alle...\nHanna Haliseva 24. heinäkuuta 2017 klo 22.45\nNäin juuri! Myöskään se köyhä maaperä ei ruoki ihmisiä tulevaisuudessa. Ai niin, kirjoittaja tietää varmasti superkemikaalit tähänkin ongelmaan. Harmi vaan että sitten aikojen päästä huomataan että hups-niiden ansiosta taas joku eläin- tai hyönteislaji on kuolemassa sukupuuttoon tai kuollut jo...\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 0.40\nMaatalouden tuottajat tuottavat juuri sitä mikä heidän lähtökohdistaan on kannattavinta. Toki luomuakin nyt voi joku haluta muutenkin tuottaa jos sen vain kannattavasti voi tehdä. Nyt eletään kuitenkin 30 vuotta Suomen lannoitusmäärien huippujen jälkeistä aikaa, ja määriä tarkennetaan edelleen jatkuvasti. Ei puhuta todellakaan mistään ylilannoituksesta nykypäivän rajoitteilla normaalituotannossakaan. Kuten lannoitteita, säädellään kasvinsuojeluaineitakin viranomaistaholta, ja viljelijähän käyttää oman tuotantosuuntansa mukaisesti tehokkainta keinoa taata puhdas- ja hyvälaatuinen sato myyntiin. Kaikki paine jostain aineista, kuten nyt tuo yksi joka rypsillä/rapsilla on aiheuttanut noita mehiläiskuolemia, tulee osoittaa viranomaispuolelle jotta asiaan löydetään viljelijöille toimiva ratkaisu. Kuluttajan näkökulmasta ruoka on tuotettu jo, eikä millään luomun ostolla tai ostamattomuudella pitäisi olla mitään väliä. Toki kysynnällä voidaan ohjata tarjontaa pidemmällä aikavälillä.\nErinomainen teksti, Riikka! Tosiaan itse Mikael Fogelholm on todennut, että onhan se luomu ihan kaunis ajatus..\nHanna Haliseva 25. heinäkuuta 2017 klo 9.45\nTalidomikin oli aikoinaan tutkittu ja viranomaistahoilla hyväksytty. Hormonihäirirsijöitä ei saada pois kosmetiikasta kosmetiikkateollisuuden lobbauksen vuoksi. Tutkimuksia voi aina teettää suuntaan jos toiseenkin ja tulokset riippuvat rahoittajasta.\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 10.39\nSitten päästäänkin lähdekritiikkiin - jokaiselle mielipiteelle kun löytyy nykyään tukevaa tutkimustulosta. Esimerkiksi pohjoismaisiin ravitsemussuosituksiin, joista Suomen kansalliset ravitsemussuosituksen on johdettu, käytetty tutkimusaineisto kutistui vain murto-osaan koko läpi käydystä aineistosta epäselvien tutkimusasetelmien ja otantojen vuoksi. En usko että EU:ssa tai Suomessa lobbauksella on niinkään suurta vaikutusta näissä asioissa, ainakaan enää, ottaen huomioon miten esimerkiksi tuota mehiläiskuolema-asiaa on käsitelty julkisuudessa. Toista on sitten esimerkiksi Amerikassa jossa esim monsantolla on lonkeroitaan aivan joka paikassa.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 14.06\nVoitte nyt lukea tarkemman vastaukseni kritiikkiin blogitekstin lopusta lähdetietojen kera. Haluan myös huomauttaa, että en koe olevani tarpeeksi asiantuntija tehdäkseni mitään johtopäätöksiä omien havaintojeni perusteella eri maatilojen maaperän kunnosta. Sen sijaan luotan mielummin vertaisarvioituihin tieteellisiin julkaisuihin, jotka tarjoavat aiheesta kvantitatiivista dataa.\nHyshys 24. heinäkuuta 2017 klo 20.43\nJa mistä ihmeen kiinalaiselta sivustolta tuo porkkanakuva, vuodelta 2011! Ennen julkaisemista tulisi tietää edes hieman mistä puhuu!\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 0.23\nMiksi sitten julkaisit kommentin?\nRiikka M 25. heinäkuuta 2017 klo 12.28\nKuva on netissä julkaistusta tieteellisestä esseestä, jonka lähde tosiaan on kuvan alla.\nHuman 24. heinäkuuta 2017 klo 22.39\nTorjunta-aineiden käyttö ei pitkällä tähtäimellä lisää tuottavuutta, sillä luonto seuraa perässä. Hyönteisten evoluutio on nopeaa ja ei ole mitään järkeä juosta kilpaa sen kanssa. Liian suuri riski, että hyönteiset voittaa ja näihin superhyönteisiin ei sitten enää olekaan mitään torjuntatapaa. Joten lähtökohtaisesti olisi hyvä käyttää luomuviljelyn metodeja torjunnassa, jotta tulevaisuudessakin olisi ruokaa.\nRiikka M 25. heinäkuuta 2017 klo 12.30\nLinkkaatko mielipiteellesi jonkun lähteen?\nNimetön 26. heinäkuuta 2017 klo 13.40\nMielipiteet on mielipiteitä, faktalähteet on faktalähteitä. Pidä tyttö ne erillään. Mielipideasioista ei voi kiistellä, mutta erilaisia tutkimustuloksia voi pallotella ees taas. Eikö sun nyt biologina pitäis ite jo ymmärtää tuo hyönteisten evoluutio? Arms race you know? Ihan samalla tavalla kuin kehittyy esim. antibioottiresistenssejä bakteerikantoja. Siihen sä osaat etsiä itekin lähteitä ja tiedät sen todeksi ilman et linkkaan sulle siitä. Yhtä lailla kuin kehittyy ns. superbakuja, voi kehittyä ja kehittyy torjunta-aineille vastustuskykyisiä tuholaisia. Sitten kehitellään vaan parempia torjunta-aineita, mutta tuleeko raja joskus vastaan? Who knows. Sä et nyt yhtään halua edes yrittää ymmärtää mitä muut sanoo. Ihan kuin joku 5-vuotias. Hänen mielestään olisi hyvä käyttää luomuviljelyn metodeja torjunnassa, ja tämä mielipide on perusteltu ennen statementtia. Tajuatko, mielipide ja tieteellinen tulos ei ole sama asia. Pesticide resistancesta on olemassa kirjojakin.\n"Despite all of the problems, chemical\ncontrol is still being achieved in the majority\nof cases, but we may be running out\nof time. The decline in the introduction of\nnew pesticides in recent years suggests that\nthe progress of resistance may outpace the\ndiscovery of effective new materials.\nthe advent of DDT, more than one million\nchemicals have been tested for pesticide activity\nand, despite recent relaxation of federal\nregistration procedures, it will be increasingly\ndifficult and expensive to design,\ndevelop, and introduce new pesticides that\ncan stem the rise of resistant pests to the\nuncontrollable status, which appears to be\nimminent for a number of very serious\npests. For example, the Colorado potato\nLöytyy esimerkkejä resistensseistä tuholaisista. Niitä tieteellisiä faktoja. Ja niitä löytyy monesta muusta artsusta. Ja löytyy niitä tutkimuksia, joissa on kehitetty uusi hyvä torjunta-aine. Mikä tässä tieteellisessä tutkimuksessa on sulle niin vaikeaa käsittää?\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 14.12\nVoit lukea tarkemman vastaukseni kritiikkiin lähdetietoineen blogitekstin lopusta. Ja kyllä, ensimmäinen kommenttisi kuulosti enemmän mielipiteeltä kuin faktalta.\nNimetön 24. heinäkuuta 2017 klo 22.41\ntämähän on yksinkertaisesti täyttä potaskaa. eli sinusta on ok että maaperä köyhtyy ja kuivuus lisääntyy? juuri liia tehokas tuotanto on yksi syy maailman kuivuus ongelmaan. Tule nyt päivän valoon ja lakkaa huutelemasta tälläsiä kun et ole alaa opiskellut ja elämääsi tätä työtä tehden elänyt\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 14.21\nOlisin toivonut kattavampaa vastausta, mikä tekstissäni ei pidä paikkansa. Voit lukea laajemman vastaukseni kritiikkiin lähteineen blogitekstin lopusta.\nNimetön 24. heinäkuuta 2017 klo 22.47\nKuinkakohan paljon ko. bloggaaja on käynyt maatiloilla ja käytännön kokemusta aiheesta, vaikkapa tavallisesta maanviljelysyä ja etenkin luomusta.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 14.15\nOlen vieraillut sekä luomu- että perinteisillä tiloilla. En kuitenkaan koe olevani tarpeeksi asiantuntija tehdäkseni mitään johtopäätöksiä omien havaintojeni perusteella eri maatilojen maaperän kunnosta tai ympäristöystävällisyydestä. Sen sijaan luotan mieluummin vertaisarvioituihin tieteellisiin julkaisuihin, jotka tarjoavat aiheesta kvantitatiivista dataa. Voit lukea tarkemman vastaukseni kritiikkiin blogitekstin lopusta.\nNäinhän tuo suurinpiirtein menee. Sitä ei vaan saa sanoa ääneen... �� Entäs, mikäs olikaan sen oikean luomu-ihmisen keskimääräinen elinikä?\nNimetön 24. heinäkuuta 2017 klo 22.56\nMelko yksipuolinen kirjoitus biologilta, suosittelen myös tutustumaan lisää niihin tausta-aineistoihin joita sinun piti tätä kirjoitusta varten etsiä. Väittämistäsi hyväksyn sen että yhtä tehokasta luomuviljely ei ole tehoriistoon verrattuna. Prosenttiluvut eivät kuitenkaan varmasti täysin pidä paikkaansa.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 14.22\nVoit lukea tarkemman vastaukseni kritiikkiin lähteineen blogitekstin lopusta.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 9.11\nHurjat kolme lähdettä, jossa yhtenä on video Jussi Tammisolan luennosta.. Tämä Jussi onkin eläkkeelle jäänyt kaveri, joka on avoimesti luomua vastaan ja ruuan GEENImuuntelun puolestapuhuja.\nOpiskelet yliopistossa ja muodostat oman näkemyksesi asiaan käytännössä yhden henkilön vaikuttamana. Mitäpä jos tutustuisit muutamaan muuhunkin tutkimukseen? Kun olet lukenut n.60 TIETEELLISTÄ julkaisua aiheesta voit ehkä saada pienen käsityksen mistä puhut.\nNoloa lukea lähinnä tunnepohjaisuuteen perustuvaa keuhkoamistekstiä naiselta joka varmasti muuten on fiksu, mutta joka ei ole perehtynyt kirjoittamaansa aiheeseen..\nRiikka M 25. heinäkuuta 2017 klo 12.26\nEn toki ole muodostanut käsitystäni näiden kolmen lähteen tai yksittäisen henkilön mielipiteiden perusteella, vaan tieteellisiin faktoihin nojaten. Tämän kirjoituksen lähteet ovat valikoituneet suuremmalle yleisölle helposti lähestyttävyytensä vuoksi.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 18.10\nOn täällä muitakin korkeakoulutettuja kuin sinä. Suosittelen hakemaan yliopiston tietokannoista monista eri näkökulmista niitä artikkeleita. Tutkija ei koskaan kirjoita yksipuolista näkemystä vaan on uskottava jos ottaa myös vastapuolen huomioon. Maalaat aika mustavalkoisen totuuden.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 14.27\nHuomautan, että en ole tutkija, mutta olen toki valmis muokkaamaan näkemyksiäni hyvien perustelujen pohjalta, jos löydät tekstistäni merkittäviä asiavirheitä. Lue myös laajempi vastaukseni kritiikkiin blogitekstin lopusta lähteineen.\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 11.07\n"luomuruualla ei ole sen suurempia terveysvaikutuksia kuin tavanomaisilla elintarvikkeilla"\nEi kuulukaan olla. Luomun tarkoitus on olla ekologisempi vaihtoehto, ei mikään erityinen terveystuote. Tästä asiasta monella on väärä käsitys. Toki kemikaalijäämiä saattaa olla luomutuotteissa vähemmän.\n"Kenellä on varaa ostaa niitä? Ihmisten vihannesten syönti vähenee hinnan vuoksi ja terveysvaikutukset jäävät kokonaan saamatta."\nVihannesten syönti vähenee niillä, jotka eivät niiden syömisestä välitä. Jos ihmisellä ei ole varaa luomuun, hän ostaa vierestä tavanomaisesti tuotetun? Luomutuotteiden hinnoittelu on myös kaupan asia ja niiden vääränlainen asema "luksus-terveystuotteina", myös helposti saa kaupan nostamaan katettaan niiden kohdalla. Luomua voi myös ostaa edullisemmin tuottajilta tai ruokapiireistä, jos on viitseliäs.\n"Suomessa torjunta-aineiden käyttö on hyvin säädeltyä ja jäämät ovat tavallisessakin tuotannossa hyvin vähäiset."\nEnnen kuin mahdolliset jäämät päätyvät tai eivät päädy lautasellesi, torjunta-aineet aiheuttavat tuhoa pelloilla ja ympäröivässä luonnossa. Myös "tavanomaisten" lannoitteden käyttö voi lopulta köyhdyttää maata humuskerroksen vähentyessä.\n"Esimerkkinä turvallisuudesta yksittäisenä ruoka-aineena voisi nostaa luomuväen suosiman raakamaidon"\n"Luomuliikkeeseen kuuluu myös mahdollisimman vähän jalostettujen lajikkeiden ihannointi."\nEnpä ole tällaisestä ikinä kuullut. Tarkoitat varmaan, että luomuliikkeessä ihannoidaan pellolla kestäviä lajikkeita? Miksi puhut villiporkkanasta, vaikka luomuvilejlijät viljelevät aivan tavallista porkkanaa? Nykyaikaiset jalostusmenetelmät kuuluvat suoraa geenimuokkausta lukuunottamatta luomunkin arsenaaliin ja nykyiset yleisesti viljelyssä olevat lajikkeet ovat turvallisia. Mielestäni tämä kirjoituksesi osa on turhaa pelottelua ja tyhjää propagandaa.\n"Luomuviljely tuottaa vain 25 % normaalein maatalouden menetelmin tuotetusta sadosta ... Lisäksi luomuviljely tuottaa muuten kiitettävät määrät voikukkaa, eli pellot seisovat tyhjinä"\nTotuus ei kyllä aivan taida olla tuolla 25%:n vaan noin 50%:n kohdalla. Kasvilajeilla on myös suuria eroja. Tämä on luomussa selvä heikkous verrattuna tavanomaiseen viljelyyn. Luomussa panostetaan maan viljavuuden säilymiseen, joten voikukillakin on sijansa. Voikukan sijaan luomuviljelijä taitaa kuitenkin yrittää kasvattaa typpeä (lannoitetta) maahan sitovia kasveja pellolla ennen varsinaista viljelykasvia.\nRuoan riittävyytyysongelmaan on pystyttävä vastaamaan muilla tavoin, kuten massiivisen hävikin poistamisella jakeluketjusta ja kuluttajien kohdalta. Myös uudenlaiset ruoantuotantotavat, kuten vertikaaliset viljelmät kaupunkialueilla ja viherkattojen todellinen hyödyntäminen tuovat varmasti lisää kaivattua satoa.\nEn väitä, että luomu on kaikkivoipa ja pyhä ratkaisu maailman ja ihmisen ongelmiin, mutta sitä on tällaisillä päättömillä kirjoituksilla aivan turha yrittää lytätä.\n"Mun mielestä niitä eläimiä voisi kasvattaa paremmissa oloissa ihan ilman sitä luomumerkkiä"\n".. koska ne on saatana KASVEJA .."\nPerustuuko tämä saatana kasvien olemassaolo myös tietellisiin faktoihin?\n"Esimerkiksi vuonna 2010 Kurikan kunnanvaltuustossa yksimielisesti torjuttiin kasvien geeniperimän muuttaminen. Eli kiellettiin toisin sanoen jalostus ja samalla koko evoluutio."\nEi kai evoluutio ole perustunut vieraiden geenien istuttamiseen toisiin organismeihin viruksien avulla, biologi? Ja on nyt sitten kai pakko olla kehittymästä evolutionäärisesti, kun se on Kurikassa kielletty. Nyt on jossain kohtaa tässä väittämässä tai sitten Kurikassa hieman oikaistu.\n"No mutta, onneksi me kaikki voidaan vaikuttaa siihen, tuomitaanko me tulevat sukupolvet kärsimään nälkää tukemalla luomua, vai siirrymmekö takaisin moderneihin menetelmiin ja yritämme tosissamme turvata ruuan riittävyyden."\nVoimme tuomita tulevat sukupolvet kärsimään nälkää tappamalla mehiläiset sukupuuttoon ruiskuttamalla tuholaismyrkkyjä arkisen tasaisella tahdilla. Tai voimme köyhdyttää peltomaat kemiallisilla lannoittella niin, että he eivät niillä pysty viljelemään pitkiin aikoihin.\nMyös luomu voi olla modernia ja kehittyy koko ajan. On olemassa myös viljelysuuntaus nimeltään integroitu viljely, joka käyttää luomumenetelmiä, mutta äärimmäisen tilanteen vaatiessa turvautuu kasvinsuojeluaineisiin.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 15.18\n- Kuten blogitekstin loppuun lisätyssä laajemmassa vastauksessa kerron, terveysvaikutukset ja turvallisuus ovat merkittävä syy, miksi ihmiset ostavat luomua. Tämän vuoksi käsittelin sitä myös kirjoituksessani.\n- Esimerkiksi S-ryhmän tekemän kyselyn (https://patarumpu.fi/2017/01/09/kasvisten-kulutus-riippuu-hinnasta-ja-ilmansuunnasta/) mukaan, 55 % vastaajista lisäisi kasvisten ostoa, jos hinta olisi halvempi. Eli vihannesten syönti ei riipu ainoastaan välittämisestä, vaan myös hinnasta. Ja luomutuotteiden hinnoittelu ei ole ainoastaan kaupan asia, vaan hinnan määräytymiseen vaikuttaa korkeampi tuotanto- ja sisäänostohinta.\n- Tiedostan kyllä torjunta-aineden vaikutukset ympäristössä, mutta onneksi niitä seurataan tarkasti (esim. http://www.tukes.fi/fi/Toimialat/Kemikaalit-biosidit-ja-kasvinsuojeluaineet/Kemikaalit-ja-ymparisto/Kasvinsuojeluaineet-ja-ymparisto/) ja määriin voidaan puuttua. Humuskerrosta vähentää muuten myös luomutuotannossa käytetty kyntäminen.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 15.19\n- Luomuväen niputtaminen yhteen ei ole hyvä idea, kuten jo pidemmässä vastauksessani totesin.\n- Luomuun liitettyjä mielikuvia ovat “luonnonmukainen” ja “sellaisena kuin luonto sen tarkoitti”. Asiaan perehtynyt ymmärtää, että tottakai luomussa ja tavanomaisessa viljelyssä käytetään ihmisen jalostamia lajikkeita, ja villiporkkana onkin vain demonstroimassa eroa villilajikkeen ja jalostetun lajikkeen välillä.\n- Luomuviljelyn satoja ilmoitettaessa ei oteta huomioon vuoroviljelyn aiheuttamia välivuosia ruokakasvien tuotossa. Luomussa ruokakasvia tuotetaan käsittääkseni joka kolmas vuosi, kun taas perinteisessä viljelyssä pelto on vain joka kolmas vuosi kesannolla.\n- Kyllä, nämäkin keinot ovat ehdottoman tarpeellisia ruuan riittävyysongelman ratkaisussa. Ne eivät kuitenkaan liity luomuviljelyyn, joten en ole niitä tekstiini sisällyttänyt.\n- Huomautan, että tämä kirjoitus ei ole tieteellinen essee vaan blogikirjoitus, miksi itse en tue luomua. Olen toki valmis muokkaamaan näkemyksiäni hyvien perustelujen pohjalta, jos tekstistäni löytyy asiavirheitä.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 15.20\n- Toivottavasti ymmärrät, että sana “saatana” toimi tässä tapauksessa kielellisenä tehokeinona. En usko saatanallisten kasvien olemassaoloon :D\n- Itseasiassa virukset ovat siirtäneet geenejä organismien välillä jo kauan ennen ihmistä. Kasvien geenimuuntelussa käytetään lisäksi myös agrobakteeria, joka kykenee liittämään omaa perimäänsä osaksi kasvin genomia. Kurikassa taidettiin tosiaan hieman vetää mutkia suoriksi, ja toivottovasti ovat käsityksensä korjanneet. Tarkoitus ei ollut tietenkään pilkata kyseisiä henkilöitä, vaan antaa esimerkki, miten politiikassakin voidaan tehdä päätöksiä asiasta mitään ymmärtämättä.\n- Tiedostan kyllä, että perinteisellä viljelyllä on omat ongelmansa, joista kirjoitan tarkemmin laajemmassa vastauksessani kritiikkiin.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 12.51\nKylläpä surettaa lukea tämänkaltaisia tekstejä. Kannattaisi leventää näkökulmaa ja tarkastella eri tuotantotapoja mm. energiankulutuksen, paikallisuuden, biodiversiteetin ja ravintosisällön osalta. Oma kysymyksensä on toki sekin, kuinka suurta populaatiota on järkeä edes yrittää ruokkia. Jos näkee luomussa vain fossiilikapitalistisen kulutuskoneiston markkinointilupaukset, ei kannata aiheesta paljon julkisesti kirjoitella.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 15.23\nTämän kirjoituksen ei ollut tarkoitus olla tieteellinen essee luomun monista puolista, vaan kertoa, miksi itse en luomua suosi. Olen kuitenkin kirjoittanut laajemman vastauksen kritiikkiin lähteineen, joka löytyy blogikirjoituksen lopusta. Tässä otan kantaa myös mainitsemiisi seikkoihin.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 13.48\nKirjoittajalla on nyt menneet puurot ja vellit sekaisin ja jutut on temmattu täysin tuulesta.\nTässä teille tutkittua tietoa lähdeluetteloineen; https://theseus.fi/bitstream/handle/10024/131295/Ruuska_Karoliina.pdf?sequence=1&isAllowed=y\n"Keinolannoitteet ja torjunta-aineet mahdollistavat vuosia kestävän yksipuolisen viljelykierron, eli monokulttuurin. Vähän orgaanista ainesta maahan jättävien kasvien viljely, kuten viljat ja juurekset hidastavat orgaanisen aineksen kertymistä maahan ja yksipuolistavat maan laatua. Lisäksi monokulttuuri lisää\nkasvitauti- ja tuholaispainetta sekä rikkakasvien määrää, mikäpuolestaan lisää maa-\ntalouskemikaalien käyttöä ja niiden haitallisia vaikutuksia ympäristöön(Mts. 35-36)."\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 15.28\nOlisin toivonut kattavampaa analyysiä siitä, mikä tekstissäni ei pidä paikkansa. Voit lukea laajemman vastaukseni kritiikkiin lähteineen blogitekstin lopusta.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 13.49\nTekstissä on paljon hyviä näkökulmia, joita monikaan "luomuväkeläinen" ei varmasti tiedä. Aiempien tekstien perusteella luulin sua kuitenkin fiksummaksi kuin tämä. Ehkä kannattaisi tutustua niihin TIETEELLISIIN FAKTOIHIN vähän paremmin ja useammasta eri näkökulmasta. Joillekin luomussa on kyse nimenomaan eläinten hyvinvoinnista, eikä se automaattisesti tarkoita sitä, että luomuelukoilla syötetään huonoa ruokaa. Tuskin suurin osa luomuväestä on mitenkään modernia teknologiaa vastaa. Oletko käynyt luomutiloilla? "Normaaleilla" tiloilla? Perustuuko mielipiteesi vain muiden kirjoituksiin? Ehkei tolla omalla kanansyönnilläs kannattas alkaa sohimaan pesää, jossa moni välittää eläinten hyvinvoinnista paremmin kuin sinä. Suuri osa ihmisistä on pimennossa, ostaa luomua vain koska siinä nyt lukee et se on luomua, jotenkin must be good. Mut tällä tavalla luomua käyttävien lyttääminen, markkinatalouteen painottuen eikä siihen mikä aate on taustalla, on aika köyhää propagandaa. Odotin asiallisempaa tekstiä, joka keskittyisi moniin eri näkökulmiin. Eikä tällaista noloa paasausta. Eihän luomun tarkoitus ole olla mitenkään terveysvaikutteisempi, jos luulet näin, niin on kyllä aika iso osa koko ideasta mennyt sinulta ohi. Eikä kukaan yritä ruokkia koko maapallon väestöä luomulla, ei sitä sen takia harrasteta. Kuten sanoin, tekstissä on hyviä pointteja, mutta kokonaisuudessaan aika skeidaa. Kannattaisiko keskustella asiasta enemmän "luomuväen" kanssa, ennen kuin alat tällaista soopaa suoltamaan totuutena. En tunnista tekstistä ollenkaan sitä "luomuväkeä", jonka itse tunnen. Noh, herättääpähän keskustelua. Mutta tais olla viimeinen teksti, jonka sinulta ikinä luen.\nT. maametsisläinen, toinen TIETEELLISIIN FAKTOIHIN mielipiteensä perustava\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 15.39\nTämän kirjoituksen ei ole tarkoitus olla tieteellinen essee, vaan blogikirjoitus, jossa kerron, miksi itse en luomua tue. Kuten jo aiemmin totesin, olen käynyt sekä luomu- että omien havaintojeni pohjalta tehdä johtopäätöksiä näistä kahdesta tuotantotavasta. Sen sijaan luotan mieluummin tutkimustuloksiin, jotka sisältävät kvantitatiivista dataa kummastakin viljelytavasta ja ovat vertaisarvioituja tieteellisiä julkaisuja. Terveysvaikukset otin blogissani käsittelyyn, sillä tutkimusten mukaan se on ihmisten suurin syy ostaa luomua. Jos mielestäsi luomulla ei ole tarkoitus ruokkia koko maapallon väestöä, niin kenet sitten? Ja haluan vielä sullekin erikseen todeta, että luomuväen niputtaminen yhteen oli huono idea, enkä itsekään yleistämisestä pidä. Samoin tekstissä ei ole tarkoitus lytätä ketään, vaikka asiaan tunnepitoisesti suhtautuvat voivatkin sen henkilökohtaisesti ottaa. Lue vielä pidempi vastaukseni kritiikkiin, joka lähteineen löytyy blogikirjoituksen perästä.\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 18.11\nHaluun sanoo jotain, mut en tiedä tarkkaan mitä ja miten sen muotoilisin. Pää huutaa don’t go there, mutta sormet käy jo. Somessa ja kirjoittaen on muutenkin niin hankalaa tuoda kaikkia pointtejaan esille kattavasti, kun ei voi käydä välitöntä vastavuoroista keskustelua. Mut jos nyt lähen siitä, että päällimmäinen ensimmäinen ajatukseni oli "luoja mitä paskaa". Aloin lukemaan tekstiä innolla, odottaen monipuolisia näkökulmia, niin luomun puolesta kuin vastaan. Nope. Ja mietin et miks tällainen puolustusreaktio, kun kuitenkin olen myös samaa mieltä osasta kirjoituksesta.\nAlla olevat kommentit kirjoitukseen on sit ihan omia mielipiteitä, näkemyksiä ja luuloja. Turha väittää että jokainen sun sanas ois pelkästään tieteeseen perustuva.\n”--kiukuttaa, miten ihmisiä huijataan romantisoimalla maataloutta ja ihmisen suhdetta luontoon istuttaen tunteisiin vetoavaa täysin väärää informaatiota ihmisten päähän.” Toki, näin tapahtuu ja se on paskaa. Mut öö mikä mainonta ei koittais vedota tunteisiin, faktoihin, ”faktoihin” tai muuhun liirumlaarumiin. Yhtä lailla tämä teksti on täysin samanlainen tunteisiin vetoava, osittain tietysti – ei kokonaan. Ihan kuin olisit just katsonut jonkun jenkkidokkarin asiasta, ja homma on menny pikkase liikaaki tunteisiin… Ihan kuin ite teininä, kun vouhotti eläinten oikeuksista ilman riittävää faktapohjaa.\n”--luomuruualla ei ole sen suurempia terveysvaikutuksia kuin tavanomaisilla elintarvikkeilla.” Öh miten tämä liittyy asiaan? Hei ei kaikki syö luomua lähinnä siks, et terveysvaikutukset olis paremmat? Jos syö, niin sit on tosiaan faktat hukassa. En lähe nyt luomun terveellisyyteen sen enempää, mainitsemiis kivennäisainepitoisuuksiin tm, koska itsellä ainakaan se ei ole se syy, miksi kuluttaisin luomua.\n”Ihmisten vihannesten syönti vähenee hinnan vuoksi—” Joo kyseessä oli sensaationhakuinen skenaario, mut voi lol eihän kukaan oikeasti ole korvaamassa kaikkia ”normikasviksia” kalliimmalla luomulla. Ei se ole luomun vika, jos jengi ei syö vihanneksia riittävästi, syy on silloin jossain muussa. Vielä on varaa valita, riehutaan tästä sitten kun ei ole enää varaa valita.\n”Suomessa torjunta-aineiden käyttö on hyvin säädeltyä ja jäämät ovat tavallisessakin tuotannossa hyvin vähäiset. ” En tiedä asiasta tarpeeksi, joten kommentoin/kysyn että mites muualta maailmasta Suomeen tuodut ruoat?\nPliis älä tunge kaikkia luomua käyttäviä yhteen könttään luomuväeksi. Meistä on moneksi, myös niihin hörhöiksi, jotka ei oikeasti tiedä yhtään mistään mitään ja kailottavat vaan, että luomu best koska luomu best. On niitä, jotka haluavat ehkä hypätä sinne luolamiesaikaan, mut c’mon mitä yleistystä. Ostin luomumaitoa, nyt olen luomuväkeä ja ihannoin villiporkkanaa? Okei nyt kärjistän, mut sitä on lähes koko sun tekstiskin. Perunan kiitosjuhlia viettävät on oma lukunsa ja saavat sinne jäädäkin. Ja on kyllä aika lol jos sellaiset on ”luomuliikkeen johdossa” vai miten asian kirjoitit. Mut entäs muut ”luomuväkeläiset”, ne järkevämmät? Myönnän et otan tässä liikaa itseeni ja liian henkilökohtaisesti. Vihaan vaan yleistystä niin paljon.\n”Luomuliikkeeseen kuuluu myös mahdollisimman vähän jalostettujen lajikkeiden ihannointi.” Please do tell mikä tämä luomuliike on. Never heard. Ehkä menee samaan kategoriaan perunafanien kanssa :D Yleistystä.\n”Luomuviljely tuottaa vain 25 % normaalein maatalouden menetelmin tuotetusta sadosta.” En nyt lähtis sekoittaa luomua ja maailman nälänhätää toisiinsa. Toki luomusato on pienempää kuin ns. normaali, mut eihän luomun tarkoitus ole ratkaista maapallon ylikansoittumista. Mut siis samaa mieltä, luomu ei todellakaan ole ratkaisu ihmiskunnan ruokkimiseen, ja jos se on yks syy sille ettet syö luomua niin se on fine. (jatkuu)\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 18.14\nAinoa hyvä asia, jonka mainitsit luomussa, on eläinten hyvinvointi. Mutta kun juuri se voi olla monelle koko luomun pääjuttu. Että tuotantoeläimillä olisi edes vähän parempi olla. ”--kaukana se on silti luonnonmukaisesta, sillä eihän näistä lajeista mikään ole alkuperäinen villilaji--” Kuka järkevä luomutyyppi tässä nyt onkaan menossa back to the 5000 BC, tai jonnekin, historia ei oo mun vahvuus. Eikä se tarkoita automaattisesti, että luomutiloilla eläimille syötettäisiin huonoa rehua. Ja aika alhaista leimata luomutilalliset EU-tukien havittelijoiksi. Joo kyllä mä tiedän, että sitä tuskin tarkoitit, mutta sen kuvan tuosta saa. Yleistystä. Oletko käynyt luomutiloilla tai millään tiloilla itse katsomassa ja tutustumassa toimintaan? Ihmisiin, jotka luomua harjoittavat tiloillaan? Mitkä ovat heidän perustelut asiaan? On hyvä perustaa mielipide tieteellisiin faktoihin, vähempää en meiltä biologeilta odottaisikaan, mutta tämän perusteella tuntuu, että sun tieteellinen fakta asiaan on tosiaan lähinnä joku jenkkiläinen propagandavouhotusdokkari asiasta. Koska siltä tää tekstikin vaikuttaa suurilta osin, huonoa propagandaa. Ja huom. tuntuu, luotan siihen et oot lukenu aiheesta, mut ootko lukenut tarpeeks artsui kaikista näkökulmista? Eikä vain siltä puolelta, joka vahvistaa sun omaa näkökantaa. Koska tän perusteella faktas ovat yhtä hataria kuin niiden, jotka tekstiäs kommentoi ilman faktalähdeviitteitä. Taitaa Luomuilluusio-dokkari olla katottuna (hyvä dokkari, ei siinä).\nHyvä että puhut kuitenkin mielipiteestäsi, etkä siitä, että TÄMÄ ON TOTUUS. Ja tietysti hyvä, että asia aiheuttaa keskustelua, sitä varmasti halusitkin. Mielestäni teksti olisi voinut olla vain nnnniiiin paljon enemmän niihin TIETEELLISIIN FAKTOIHIN perustuva ja ennen kaikkea asiallisempi. Okei sun blogi, sun tyyli, haters gonna hate, mutta tällä tavalla et mun mielestä todellakaan saa ”luomuväkeä” ajattelemaan luomun ongelmakohtia, joiden käsittely on jäänyt aika vajavaiselle tasolle. Itsellä heräs vaan ärtymystä ja myötähäpeää, sen sijaan että olisi saanut oikeasti jotain järkeviä perusteluita luomua vastaan, muuta kuin se et ”luomuliikkeessä” on mukana ”hörhöjä”. Vastustatko biologista tutkimusta, koska sieltä löytyy jos jonkinlaista hiihtäjää? Trust me, niitä löytyy. Koska luomussa on paljon ongelmia, joista yks on just toi tunteisiin vetoaminen, järjetön vouhotus ilman faktoja ja tiedettä. Kaveri sanoi ihan hyvin ”Se (luomu) palvelee enemmän hyvin toimeentulevien länsimaalaisten huonoa omaatuntoa. Vähän kuin nykyinen Greenpeacekin, molemmat konseptit eivät perustu mihinkään tieteelliseen, vaan ovat puhdasta anekauppaa”. Ainakin luomua valvotaan (käsittääkseni). Tosin samainen tyyppi heitti, että ilmeisesti metiköstä ammuttu hirvi tm. ei mene kuitenkaan luomukategorian alle (?), vaikka sehän just onkin sinänsä luomua :D Tricky business. ”--luomusta ja GMO:sta tehdään päätöksiä täysin tunneperäisesti biologiasta mitään ymmärtämättä.” Siis todellakin. Ja se on suuri ongelma, koska ei kaikki ihmiset voi olla perillä kaikkien asioiden kaikista faktoista. Ei saa kannattajia pelkästään vetoamalla järkeen, pitää vedota myös tunteisiin. Mainonta is what it is ja sen ongelmat on oma lukunsa. Tää maailma ei valitettavasti pyöri vain tieteellisten faktojen ympärillä.\nVeikkaan, että meillä on about samat tiedot asiasta, melkein kehtaan väittää että omat tiedot on paremmat – tietäen kuinka paljon elämästäni olen aikaa kuluttanut sen pohtimiseen, miten söisin ekologisimmin ja miten pelastan maailmaa omalta osaltani ym. hippinoloutta. Voin toki olla väärässä, ehkä oot tehnyt samoin. Silti tiedän, että omat (myöskin tieteellisiin faktoihin, mutta myös tilallisten ja muiden asiasta kiinnostuneiden näkökulmiin ja tietoihin perustuvat) tiedot aiheesta ovat silti niin riittämättömät ja mielipiteet vajavaisia, että en ikinä kehtaisi alkaa kirjoittaa aiheesta tällä tavalla. Etenkään jos pysyisin suppeassa näkökulmassa, enkä tarkastelisi asiaa perusteellisesti puolesta ja vastaan. Ne koviten huutaa, jotka vähiten tietää – ainakin tuntuu että politiikassa näin. (jatkuu)\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 18.16\n”No mutta, onneksi me kaikki voidaan vaikuttaa siihen, tuomitaanko me tulevat sukupolvet kärsimään nälkää tukemalla luomua.” No mutta, se ei ole luomun vika että tällä pallolla on ihan liikaa ihmisiä sen kantokykyyn ja nykyiseen ruoantuotantoteknologiaan nähden. Vai? Ehkä luomusta luopuminen vois auttaa ehkäisee osaltaan tulevaisuuden hätää, en tiedä, mutta en usko että vaikutus olisi kauhean iso?\nJa nyt kun olen pari tuntia asiaa pureskellut, niin en enää edes ole varma mikä mua niin paljon vituttaa. Tai alkoi vituttaa, ei mua enää ärsytä. Koska jos puhuttais aiheesta kasvotusten, oltas varmasti pitkälti samaa mieltä aiheesta. Koska luomussa ON ongelmia, joita tässä on mainittukin. Mutta niin on normaalissakin tuotannossa. Ehkä se on toi yleistys ja provakatiivisuus, kun itse suosii kaikessa tieteessä neutraalia puolesta ja vastaan-asettelua. Ja musta on ihan ok ostaa luomua fiilispohjalta, ei se ole se luomu, joka ihmiskunnan tuhoon ajaa. Kun nyt kerran sen näkökulman halusit ottaa. Tai ehkä mua vaan ärsyttää se, kuinka alleviivaat nojaavasi tieteellisiin faktoihin, vaikkakin kirjoitus ois ihan yhtä hyvin voinut olla tuulesta temmattu. En sano, että olet väärässä, mutta missä ovat nämä faktalähteet? Muut kuin nuo kolme populaaritason juttua. Jokainen voi väittää nojaavansa faktoihin. Ja kirjoituksen tarkoitus olikin ilmeisesti otsikon mukaan kertoa, miksi sinä et tue luomua, ja syyt sille on ihan fine. You do your own decisions. Mua ei haittaa, jos joku on luomua vastaan, se ei ole multa mitään pois. Ehkä mua alko ärsyttää, et tää teksti ei vaan millään mun mittapuulla ole yhtään hyvä kertomaan siitä, miksi luomua ei kannata suosia. Kärjistys ja provakatiivisuus, sitähän ne perunafiestalaisetkin käyttää. Ja ihmiset yleensä kun käyvät mielipidesotaa. Ehkä odotin asiallisempaa otetta, ja sehän taas on kyl ihan mun ongelma. Sul on oikeus kirjoittaa blogiis just niin kuin tykkäät. Keskustelin asiasta muiden biologikaverien (luomua käyttävien ja ei-käyttävien) kanssa, jotta sais muita näkökulmia, yks kommentti oli ihan hyvä mun mielestä kuvaamaan tätä: ”Joo ei se kyl oo mikään ok kirjoitus, oli luomusta mitä mieltä tahansa.” Varmasti moni ajattelee tästä mun tekstistä, et luoja mitä paskaa, enkä kyl todellakaan kailota et luomu ois ratkaisu mihinkään tai fanita luomua kuin teinitypy Bieberiä.\n”Toivottavasti tämä mun tieteellisiin faktoihin perustuva mielipiteeni saa myös sut ajattelemaan luomun järkevyyttä - tai pitäisi ehkä sanoa järjettömyyttä.” Luomuun, kuten moneen muuhunkin asiaan saa liitettyä järjettömyyttä. Tää koko maailma on hyvin pitkälle ihan järjetön. Tämä teksti ei tosin saanut mua ajattelemaan luomun järkevyyttä. Enemmän kirjoittajan järkevyyttä. Jotenkin en saa sun pointista kiinni. Tosin en saa kyl enää omastakaan pointistani kiinni. Onhan se paskaa, kun luomutuotanto on liittynyt markkinatalouden rattaisiin ja hommaa tehään rahankiilto silmissä, ja ollaan unohdettu mistä siinä oli alun perin kyse (eikä se tarkoita että kaikki luomutuotanto olis tällaista). Mut jos se on sun perustees sille, ettet käytä luomua, niin joudut jättää samalla periaatteella aika monen muunkin asian kuluttamisen. On niitä ongelmia normaalissakin tuotantotaloudessa, aivan samoja kuin luomutuotannossakin. Haluun tähän loppuun alleviivata vielä, et en missään nimessä tarkoita negata sua henkilökohtaisesti, ihmisil on eri mielipiteitä, se on ok. Mua ei kiinnosta mitä sä syöt. Uskon, että oot tutustunu aiheeseen monipuolisesti, se vois näkyä vaan paremmin. Tieteellisiä tuloksiakin kun voi olla samasta aiheesta monia erilaisia. (jatkuu)\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 18.20\nOlen samaa "mieltä" faktoista, koska faktat on faktoja, neutraaleja. En lähe kieltää luomun huonoja puolia, koska niitä on, kuten tässä kerroitkin. Mua taas kiukuttaa tekstin yksipuolisuus. Kyllä luomusta saa kirjoittaa provokatiivisesti, mun mielestä se tyyli ei nyt tässä asiassa vaan todellakaan saa ihmisiä pohtimaan "tosiaan, luomussa on ongelmia". Enemmä näyttäs tulevan närkästynyttä puolustusreaktiota. Todellista kokonaiskuvaa on niin hankala muodostaa näin isoista jutuista. Perusteet, joilla lyttäät luomua - lyttää nyt edes samoilla perusteilla sitten normaaliakin tuotantoa niiltä osin kuin on soveliasta. "Näin biologina mun käteen tulee viimeistään tässä vaiheessa rasitusvamma face-palmauksien määrästä." Näin biologina, niin tulee mullekin.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.10\n-Olen kirjoittanut laajemman vastauksen kaikkeen kritiikkiin, jossa käsittelen myös sun esille tuomia asioita, ja joka löytyy blogitekstin lopusta lähteineen.\n-Kuten jo laajemmassa vastauksessa totesin, tämän kirjoituksen ei ole tarkoitus olla tieteellinen essee, joka käsittelee luomun monia puolia, vaan blogiteksti, jossa kerron, miksen itse luomua tue.\n-Tämä teksti onkin blogikirjoitus, jossa oma mielipide saa näkyä. Faktat pidän kuitenkin faktoina. Ja ei, en ole onneksi aiheesta katsonut minkään sortin dokkaria, vaan google scholar on mun kaveri.\n-Tutkimusten mukaan ihmisten suurin syy ostaa luomua, on sen kuvitellut terveysvaikutukset. Tämän vuoksi sisällytin tekstiini terveysnäkökulman.\n-Itseasiassa esim. tämän (https://patarumpu.fi/2017/01/09/kasvisten-kulutus-riippuu-hinnasta-ja-ilmansuunnasta/) S-ryhmän tekemän kyselyn mukaan, juurikin hinta on merkittävä syy, miksi ihmiset eivät kasviksia osta. Ja tuosta, etteikö luomukasviksia oltaisi korvaamassa, niin siltä ne Suomen tavoitteet ainakin näyttävät, että luomuruuan osuutta koitetaan lisätä.\n-Tässä on esimerkiksi Eviran vastauksia aiheesta: https://www.evira.fi/yhteiset/vierasaineet/kasvinsuojeluainejaamat/usein-kysyttya/ Mutta yleisesti ottaen muualta tulleissa kasviksissa jäämiä on enemmän.\n-Tästä mä olen itsekin samaa mieltä, on ollut todella huolimatonta tunkea kaikki luomuihmiset samaan joukkoon. En itsekään yleistämisestä pidä, ja mua harmittaa, että olen huolimattomuuksissani tällaisen kuvan antanut, että kuvittelen kaikkien luomua käyttävien olevan samanlaisia. Joten pyydän anteeksi kaikilta, keitä tämä mun huolimattomuus on loukannut.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.11\n-Viittaan luomuliikkeellä samanlaisia arvoja luomusta kannattaviin järjestöihin.\n”Luomuviljely tuottaa vain 25 % normaalein maatalouden menetelmin tuotetusta sadosta.” En nyt lähtis sekoittaa luomua ja maailman nälänhätää toisiinsa. Toki luomusato on pienempää kuin ns. normaali, mut eihän luomun tarkoitus ole ratkaista maapallon ylikansoittumista. Mut siis samaa mieltä, luomu ei todellakaan ole ratkaisu ihmiskunnan ruokkimiseen, ja jos se on yks syy sille ettet syö luomua niin se on fine.\n-Miksi luomutuotannon lisääminen ja maailman nälänhätä eivät liittyisi toisiinsa? Toki nälänhätää ei ratkaista pelkästään viljelymetelmällä, vaan kysessä on paljon laajempi ja monisyisempi ongelma. Enkä ole väittänytkään, että luomu yrittää ratkaista ylikansoittumisen.\n-En missään väittänytkään, että luomutilalla syötettäisiin huonoa rehua. Vaan tehottomasti ja kurjissa oloissa tuotettua. Näin kärjistäen. Miksei eläimiä voisi pitää paremmissa oloissa ja syöttää tehokkaasti tuotettua rehua? Olen vieraillut sekä luomu-, että tavallisilla tiloilla, mutta en koe olevani tarpeeksi asiantuntija, että voisin tehdä johtopäätöksiä kumpaankaan suuntaan pelkästään omien havaintojeni perusteella. Miksi sanot, että leimaan luomutilalliset EU-tukien havittelijoiksi, kun en niin tee, ja itsekin sen vielä toteat? Yleissivistyksessäni taitaa olla aukko, sillä en ole kyseistä dokkaria nähnyt.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.12\n-Kirjoituksen tyyli ei sinänsä vaikuta asiasisältöön, kaikkiin väittämiini löytyy fakta noista kolmesta lähteestä. Tieteelliseen tekstiin kolme lähdettä olisi aivan naurettavan vähän, mutta tähän kirjoitukseen halusin nimenomaan helposti lähestyttäviä suomenkielisiä lähteitä. Olen täydentänyt lähdeluetteloa pidempään vastaukseeni kritiikistä, joka löytyy blogitekstin lopusta.\nVeikkaan, että meillä on about samat tiedot asiasta, melkein kehtaan väittää että omat tiedot on paremmat – tietäen kuinka paljon elämästäni olen aikaa kuluttanut sen pohtimiseen, miten söisin ekologisimmin ja miten pelastan maailmaa omalta osaltani ym. hippinoloutta. Voin toki olla väärässä, ehkä oot tehnyt samoin. Silti tiedän, että omat (myöskin tieteellisiin faktoihin, mutta myös tilallisten ja muiden asiasta kiinnostuneiden näkökulmiin ja tietoihin perustuvat) tiedot aiheesta ovat silti niin riittämättömät ja mielipiteet vajavaisia, että en ikinä kehtaisi alkaa kirjoittaa aiheesta tällä tavalla. Etenkään jos pysyisin suppeassa näkökulmassa, enkä tarkastelisi asiaa perusteellisesti puolesta ja vastaan. Ne koviten huutaa, jotka vähiten tietää – ainakin tuntuu että politiikassa näin.\n-Tähän vastauksena voisin kehottaa lukemaan laajempi vastaukseni kritiikkiin.\n-Ylikansoittuminen ei tietenkään johdu luomutuotannosta.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.13\n-Korostan edelleen, että kyseessä ei ole tieteellinen teksti vaan blogikirjoitus.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.14\n”Toivottavasti tämä mun tieteellisiin faktoihin perustuva mielipiteeni saa myös sut ajattelemaan luomun järkevyyttä - tai pitäisi ehkä sanoa järjettömyyttä.” Luomuun, kuten moneen muuhunkin asiaan saa liitettyä järjettömyyttä. Tää koko maailma on hyvin pitkälle ihan järjetön. Tämä teksti ei tosin saanut mua ajattelemaan luomun järkevyyttä. Enemmän kirjoittajan järkevyyttä. Jotenkin en saa sun pointista kiinni. Tosin en saa kyl enää omastakaan pointistani kiinni. Onhan se paskaa, kun luomutuotanto on liittynyt markkinatalouden rattaisiin ja hommaa tehään rahankiilto silmissä, ja ollaan unohdettu mistä siinä oli alun perin kyse (eikä se tarkoita että kaikki luomutuotanto olis tällaista). Mut jos se on sun perustees sille, ettet käytä luomua, niin joudut jättää samalla periaatteella aika monen muunkin asian kuluttamisen. On niitä ongelmia normaalissakin tuotantotaloudessa, aivan samoja kuin luomutuotannossakin. Haluun tähän loppuun alleviivata vielä, et en missään nimessä tarkoita negata sua henkilökohtaisesti, ihmisil on eri mielipiteitä, se on ok. Mua ei kiinnosta mitä sä syöt. Uskon, että oot tutustunu aiheeseen monipuolisesti, se vois näkyä vaan paremmin. Tieteellisiä tuloksiakin kun voi olla samasta aiheesta monia erilaisia.\n-Kirjoitukseni pointti oli jo otsikossa: Miksi en tue luomua.\n-Mikä on sitten mielestäsi se oikea tapa kirjoittaa luomusta provokatiivisesti? Halusin valita tähän tekstiin tarkoituksella provokatiivisen otteen keskustelun herättämiseksi, vaikka asiasisältö sinänsä olisi sama ilman provokatiivista näkökulmaa. Kyseessä on kuitenkin blogiteksti, ei tieteellinen essee tai väitöskirja, joten näkökulma ja aihe on rajattava melko tiukasti. Vaikka kirjoituksessani toin esille luomun epäkohtia, en myöskään väittänyt kaiken olevan kunnossa tavallisen viljelyn puolella.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 20.23\nLUOMUn alla tapahtuu niin paljon huijausta, ja koko tuotanto sisältää paljon epäkohtia. Olisit keskittynyt enemmän niihin, tämä yritys meni kyllä aivan aiheen vierestä. Eikä se tehotuotanto ole sen parempi - miksi parjaat vain luomua? Parjaa mieluummin niitä huijareita, jotka väittävät luomuksi jotain, joka sitä ei ole. Luomussa itsessään ei ole sen enempää vikaa kuin tehotuotannossakaan.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.16\nTekstin tarkoitus oli kertoa, miksi en tue luomutuotantoa. Voit lukea tarkemmman vastaukseni kritiikkiin lähdetietoineen blogitekstin lopusta.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 20.36\nMitä sä sit tuet? Broilerin tehotuotantoa? En usko, että omat ruokaostosvalinnat on sen parempia kuin luomuakaan ostavien.\nNimetön 25. heinäkuuta 2017 klo 21.26\nuomutuotantohan on alunperin tarkoitettu vähentää ruuan ylituotantoa yleisesti maailmassa. Monimuotoisuus on Suomessa yleistä, otetaan huomioon pohjoiset olosuhteet, ja maaperän laatu ym. Kuluttajat loppupeleissä määrää, mitä he haluavat ostaa, sitä tuotetaan tulevaisuudessa. Jos luomusta halutaan kuitenkin maksaa tuplahinnat, niin siihen suuntaan mennään. Sadot ovat varmaan pienempiä, ja laatu on mitä on :) Kuluttajat saatte valita.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.18\nEn varsinaisesti tue broilerin tehotuotantoa, vaikka kompromissinä sitä syönkin. Olen vuosien saatossa muuttanut ruokatottumuksiani pikkuhiljaa pois eläinperäisistä tuotteista.\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 21.37\nYhtenä esimerkkinä vain: "The crop yields and economics of organic systems, compared with conventional systems, appear to vary based on the crops, regions, and technologies employed in the studies. However, the environmental benefits attributable to reduced chemical inputs, less soil erosion, water conservation, and improved soil organic matter and biodiversity were consistently greater in the organic systems than in the conventional systems." Pimentel ym. 2005: Environmental, Energetic, and Economic Comparisons of Organic and Conventional Farming Systems.\nPitäishän sunkin nyt tajuta, että esimerkkejä suuntaan ja toiseen löytyy, riippuen mitä julkaisuja eteen sattuu tulee tai millä hakusanoilla niitä etsii. Samasta revarista: "Wander and colleagues (1994) demonstrated that soil respiration was 50% higher in the organic animal system, compared with the conventional system, 10 years after initiation of the Rodale Institute FST. Microbial activity in the organic soils may be higher than in the conventional system's soils and hence could explain the higher metabolism rates in the organic systems (Lavelle and Spain 2001)."\n"Soils farmed with the two organic systems had greater populations of spores of AM fungi and produced greater colonization of plant roots than in the conventional system (Douds et al. 1993). Most of this difference was ascribed to greater plant cover (70%) on the organic systems compared with the conventional corn–soybean rotation (40%)."\n"Initially the three systems had similar percentages of soil nitrogen, or approximately 0.31%. By 2002, the conventional system remained unchanged at 0.31%, while nitrogen levels in the organic animal and organic legume systems significantly increased to 0.35% and 0.33%. Harris and colleagues (1994) used 15N (nitrogen-15) to demonstrate that 47%, 38%, and 17% of the nitrogen from the organic animal, organic legume, and conventional systems, respectively, was retained in the soil a year after application." "Average corn yields in those 5 dry years were significantly higher (28% to 34%) in the two organic systems: 6938 and 7235 kg per ha in the organic animal and the organic legume systems, respectively, compared with 5333 kg per ha in the conventional system"\nSitten from Fliessbach ym. 2007: Soil organic matter and biological soil quality indicators after 21 years of organic and conventional farming. "Biological parameters of soil quality were generally enhanced in organic farming systems--". Ja paljon muuta puolesta ja vastaan.\nSit jotain muita tuloksia luomuviljelyn paremmuudesta tai huonommuudesta http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0038071708001624\nhttps://geneticliteracyproject.org/2016/07/25/organic-vs-conventional-farming-lower-environmental-impact/ jossa linkki alkuperäiseen juttuun, ja järkevämpi pointti "Neither conventional or organic is clearly environmentally superior. " (jatkuuuuuuuuu)\nUnknown 25. heinäkuuta 2017 klo 21.39\nMaeder ym. 2002: "We found crop yields to be 20% lower in the organic systems, although input of fertilizer and energy was reduced by 34 to 53% and pesticide input by 97%. Enhanced soil fertility and higher biodiversity found in organic plots may render these systems less dependent on external inputs." http://science.sciencemag.org/content/296/5573/1694\nPacini ym. 2003: "The OFSs perform better than IFSs and CFSs with respect to nitrogen losses, pesticide risk, herbaceous plant biodiversity and most of the other environmental indicators. However, on hilly soils, erosion was found to be higher in OFSs than in CFSs." http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0167880902000919\nReganold ym. 1987: Long term effects of organic and conventional farming on soil erosion. "This study indicates that, in the long term, the organic farming system was more effective than the conventional farming system in reducing soil erosion and, therefore, maintaining soil productivity."\nKyllähän näitä esimerkkejä löytyy. Joissain kaikki mitatut parametrit on luomutuotannossa parempia, joissain suurin osa, joissain pieni osa jne. Et oliko tarkoitus kritisoida kaikkea sitä "paskaa" ja valetta, mitä luomun alle tungetaan (vaikkei luomua olisi) vai luonnonmukaista tuotantoa ylipäänsä? Minä ei ymmärrä. Missä on tämän kirjoituksen objektiiviset tieteelliset faktat, joihin niin nojaat. Ja lähteet myös. Eroja esiintyy saletisti maiden välillä ja maan sisällä farmien välillä. Aika paha lähteä yleistämään yhtään mitään tai vouhottaa tän tekstin tavalla, tai niiden perunatyyppien tavalla.\nSuomalaisempaa pohdintaa: http://www.tiede.fi/artikkeli/jutut/artikkelit/luomuelain_voi_paremmin_voiko_se_\nps. sori ihanasta muotoilusta, hankala hahmottaa tässä pikkuikkunassa missä menee rivinvaihdot ym\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.22\nNäihin vastauksena kirjoitus blogitekstin lopussa. Kyllä, olen tietoinen että esimerkkejä suuntaan ja toiseen löytyy, mutta jos luomua arvioidaan tuotetun ruuan perusteella eikä pinta-alakohtaisesti, se osoita ylivertaisuutta tavanomaiseen tuotantoon nähden. Tästä tarkemmin yllä.\nUnknown 31. heinäkuuta 2017 klo 13.55\nHeips, hyvä toi lisätty teksti, asiallinen ja saa ajatuksistas paremmin kii. Ehkä tässä on itselle juuri hankalaa tajuta se, kuinka tietämättömiä jotkut ihmiset ovat, ja ostavat luomua juuri siksi että "se on terveellisempää" - ja sit yleistäen viitataan et ikään kuin kaikki tekis niin. Tai muun päättömän syyn takia, syyn joka on täysin temmattu ylikorostavasta ja tunteisiin vetoavasta mainostuksesta. Mut sekin on sit markkinoiden ja mainonnan syy, ei niinkään "alkuperäisen" luomun vika. Ilmeisesti jollain on mainostettava, että kalliimmat luomutuotteet menisivät paremmin kaupaksi. Eikä luomu ole tosiaan millään tavalla ylivoimainen perinteiseen tehotuotantoon verrattuna, minkä pystyy juurikin todistamaan useilla eri tutkimuksilla. Ja se, et jos joku jossain jotain väittää niin pää huutaa LÄHTEET, vaikka kyllä, kyseessähän on blogikirjoitus. Ehkä tää on joku tutkijan ongelma. Silti edelleen koen artsujen ja kokemuksen perusteella (just vietin viikonlopun btw normiviljelytilalla ja asiasta puhuttiin), että luomu on ympäristölle kestävämpi vaihtoehto (paikallisesti tosin juurikin), ja siksi suomalaista luomua kulutan. Anyway, tänks lisäkirjoituksesta, sain mielenrauhan.\nRiikka M 31. heinäkuuta 2017 klo 16.55\nNo kiva kuulla, jos tosiaan avaa alkuperäisen tekstin tarkoitusta enemmän. Mulla nimittäin oli syyni juuri kyseisten aiheiden esille ottamiseen, ja olin niistä etukäteen ottanut selvää, kuten tarkennuksissani kerron. Eli teksti ei todellakaan ole pelkkä tunnepohjalta yhdeltä istumalta väännetty luomu-rant, vaan itseasiassa aika tunteettomasti kirjoitettu keskustelun aloitus provokatiivisella otteella. Toki mua kiukuttaa silti, miten luomulla rahastetaan ja ihmisiä sen avulla huijataan, mutta kuten sanoitkin, se ei ole luomun vika. Mutta mä nään luomun tukemisen samalla niiden ihmisten tukemisena, jotka huijaa ja rahastaa tietämättömiä. Ja en väitä, että kaikki luomutuotannossa mukana olevat näin tekisivät. Itse toki toivon, että tällä hetkellä luomutuotannon tukemiseen menevät rahat menisivät mieluummin tutmimustyöhön, jolla kehiteltäisiin ympäristölle kestävämpi, mutta tuottavampi ratkaisu.\nA 25. heinäkuuta 2017 klo 23.05\nOlipa aika lapsellinen blogikirjoitus, jossa oli kirjoittajalla pahasti puurot ja vellit sekaisin. Muutamia kohtia mainitakseni: 1) luomun pointti on välttää haitallisten myrkkyjen levittämistä ympäristöön ja ihmisiin - sillä ei ole mitään tekemistä elintarvikkeiden ravintoarvojen kanssa. 2) Raakamaidon (ja muun raakaruoan) suosiminen on eri asia kuin luomu. 3) Alkuperäislajikkeiden harrastaminen on eri asia kuin luomu. 4) Ruokamyrkytysepidemia 2011 johtui mikrobeista, jotka olivat päätyneet sarviapilan siemeniin oletettavasti likaisesta kasteluvedestä jossakin Egyptissä. Tällä tapauksella ei ole mitään erityistä yhteyttä luomuun (sekä luomu että ei-luomu voi aivan yhtä lailla saastua likaisesta kasteluvedestä).\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.25\nVoit katsoa laajemman vastaukseni kritiikkiin lähteineen blogikirjoituksen lopusta.\nNimetön 26. heinäkuuta 2017 klo 1.38\nOikeesti, linkkaa ny ite tyttö hyvä sitä tieteellistä dataa ittes tueks. Joku sentään kommenteissa teki edes sitä, ja vielä eri näkökulmia (Jos pääsee käsiks kokoteksteihin). Et todellakaa oo ainoa biologi, joka näihin asioihin on perehtynyt. Tai muutoin enemmän tai vähemmän korkeastikoulutettu. Tää teksti osoittaa aika lapsellista asennetta. Kirjoitettu muka viisaasti, hyvin paistaa läpi.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.26\nVoit lukea laajemman vastaukseni kritiikkiin blogitekstin lopusta.\nBachelor’s Degree Programme in Logistics 26. heinäkuuta 2017 klo 8.38\nRiikka Matikainen on hyvin asiallisesti ja faktatietoon perustuvan näkemyksensä kansa erittäin hyvässä seurassa! Ilkka: Luomu on terveysvaikutuksiltaan pelkkää potaskaa ja luomuun liittyy paljon erilaisia terveysriskejä, väittää Helsingin yliopiston kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisola. Sanomalehti Ilkan haastattelussa Tammisola toteaa jopa, että luomutuotannon suosiminen lisää vakavia sairauksia ja on muutenkin kohtalokasta ihmiskunnalle. Dosentti Jussi Tammisolan mukaan luomuun siirtyminen vähentäisi ruoan tuotantoa jopa niin paljon, etteivät nykyiset peltohehtaarit riittäisi maailman ravinnontarpeen täyttämiseen. https://yle.fi/uutiset/3-5425645\nItse ymmärrän asian näin seuraavasti toisin sanottuna. Jos kaikki eläisivät kuin Intiassa tarvittaisiin ekologisen jalanjäljen perusteella 1 maapallo. Jos ihmiskunta eläisi kuin jenkit varmaan seitsemän. MUTTA HERRAN TÄHDEN! Jos ihmiskunta eläisi kuin metsästäjä- keräilijän kulttuurissa tarvittaisiin ko. menetelmällä hankittuun elantoon varmaan saatannasti*100 maapalloa. Tämä on osittain olkiukko mutta varmaan pointin ymärrätte!\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.28\nKaipaisin tarkempaa analyysiä tekstissäni olevista asiavirheistä, jos niitä mielestäsi löytyy. Lue myös mun laajempi vastaus kritiikkiin blogitekstin lopusta.\nNimetön 26. heinäkuuta 2017 klo 13.46\nSe on faktaa ja väärin, että luomulla olisi mitään terveysvaikutuksia. Se on faktaa, että luomulla ei ruokita koko maailmaa. Eihän kukaan vastarintamassa ole niitä kiistänytkään??? Sulla ja Riikalla menee nyt koko pointti ohi. NÄMÄ EIVÄT OLE LUOMUN ALKUPERÄISIÄ TARKOITUKSIA, eivätkä kaikki luomua kuluttavat kuluta luomua näistä syistä. Nämä ovat ok syitä olla kuluttamatta luomuaa, mut ihan turha tulla huutaa et nykyinen luomutuotteiden käyttö tuhoaa tulevat sukupolvet. Kyl se on tää kaikki muukin ihmisen aiheuttama paska yhtä lailla.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.29\nLue laajempi vastaukseni kritiikkiin blogitekstin lopusta.\nNimetön 27. heinäkuuta 2017 klo 13.06\nMissä on kirjoittaja? Missä ovat hänen loput lähteensä, joita niin vaatii toisilta, jotka ovat eri mieltä. En väitä etteikö kirjoittaja voisi löytää kaikelle sanomalleen lähdettä, mutta anna ne nyt meille muillekin lukijoille. Kun nyt noin tieteellinen olet. Joku täällä sentään on linkannu hyviä, neutraaleja reviw-artikkeleita tai original-artikkeleita.\nOlen samaa mieltä, että luomua hehkutetaan paljon turhilla lupauksilla. Aika monta tuotetta hehkutetaan turhilla lupauksilla. Tämä ei kuitenkaan ole ollut luomun alkuperäinen tarkoitus, ja kuluttajalla on mahdollisuus selvittää mistä luomutuote on peräisin. Ihan oikeastiko et tukisi sukulaisesi luomutilaa, jossa kaikki olisi kunnossa? Tai muuta kotimaista hyvää, asianmukaista luomutilaa. Massatuotannot sikseen, luomua ei ole siihen tarkoitettu. Todella lapsellista vetää se mukaan tähän - eihän nykyisellä tehotuotannollakaan ruokita koko väestöä. Teknologiaa täytyy kehittää. Ja mitä luin noista muutamasta Tiian linkkaamasta artikkelista, näyttäisi siltä, että luomu on kestävämpi ratkaisu maaperän hyvinvoinnin kannalta.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.32\nVoit lukea tarkemman vastaukseni kritiikkiin blogitekstin lopusta. Ja en, en tukisi edes sukulaisen tai tutun luomutilaa, sillä luomun lisääminen tietäisi huonoa Suomen ruuantuotannon omavaraisuudelle.\nNimetön 27. heinäkuuta 2017 klo 13.08\nMmmitä? Miten ihminen, joka tituleeraa itseään kemian ja biologian opettajaksi, voi olla näin vinoutunut mielipiteeltään tämän asian suhteen? Pidän huolen, ettei tarvitse ainakaan meidän kouluun tulla opettamaan ympäristöekologiaa...\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.34\nBlogiteksti ei ole tieteellinen essee tai väitöskirja, vaan mielipiteeni siitä, miksi en tue luomua. Ymmärrän kyllä luomun ja tavanomaisen maatalouden edut ja haitat, ja vastaankin tarkemmin kritiikkiin blogitekstin lopussa lähdeluettelon kera.\nNimetön 27. heinäkuuta 2017 klo 17.14\nOmpa luomu todella herkkä aihe. Itse en maanviljelijänä ikinä ryhdy Luomutuottajaksi nimenomaan eettisistä syistä\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.35\nKiva kuulla maanviljelijän kantaa tähän asiaan! :)\nNimetön 27. heinäkuuta 2017 klo 23.36\n"Miksi sinunkaan ei kannattaisi" - ala vielä näillä perusteilla sanoo muille mitä niiden pitäs tehä :DDDD ei vittu mikä läppä\nNimetön 28. heinäkuuta 2017 klo 0.29\nTääl kans "pari" biologia facepalmaa tälle tekstille...\nNimetön 28. heinäkuuta 2017 klo 15.00\nRiikka, me odotetaan sun lähteitä ja vastausta muiden kommenttoihin. Älä pidä julkista blogia, jos et kestä että muut saattaa olla eri mieltä kanssas.\nRiikka M 30. heinäkuuta 2017 klo 17.38\nOlen lisännyt blogitekstin perään kattavan vastauksen kritiikkiin.\nRiikka M 28. heinäkuuta 2017 klo 22.56\nHei kaikki kommentoijat! En ole teitä unohtanut, vaan olen viettänyt lomaa nettiyhteyden ulottumattomissa. Valitettavasti osui vähän huonoon saumaan keskustelun kannalta, kun olisin toki halunnut päästä mahdollisimman pian vastaamaan.\nMARCUS 16. tammikuuta 2018 klo 15.18\nBlogia kirjoittelee 27-vuotias yliopisto-opiskelija ja mielenterveyskuntoutuja Helsingistä, joka pohdiskelee elämänsä valintoja, treenaa tavoitteellisesti salilla, stressaa liikaa, mutta ei ota elämää liian vakavasti, syö terveellisesti, nauraa vedet silmissä ja rakastaa itsensä kehittämistä.\n15 liikkeen koko kropan mökkitreeni\nMiksi en tue LUOMUa - ja miksi sinunkaan ei kannat...\nQ&A: Treeni, herkuttelu, opiskelu, työt...\nKurkistus treenikassiin - Mitä varusteita käytän s...\nTreenaaminen, aikuisiän akne ja roaccutan\nPunnitsen itseni ja ruokani joka päivä\n#metoo ahdistelu ahdistus ahmiminen aitous akne alekoodi arvonta askelkyykkykävely avoimuus burn out dieetti dieettineuvot eettisyys ekologisuus elämäntapamuutos ennakkoluulot erilaisuus ero esittely fitness fysioterapia GMO haastattelu herkuttelu hiusten hoito huono treeni IBS iho ihonhoito introvertti itsensä kehittäminen itsetuntemus itsetunto jalkaprässi järjellinen ajattelu kehonhuolto kehonkuva kehonpainotreeni kokemuksia kreatiini kuulumiset kyykytön jalkatreeni Kööpenhamina lepoviikko lihasten kasvatus lihattomat proteiininlähteet liikkuvuus Lilja lisäravinteet loma luomu läpiveto taljassa läskiahdistus masennus matkailu menneisyys mielenterveys mielialalääkitys miinuskalorijakso miniloma motivaatio mökkitreeni nuoruus onnellisuus operaatio kroppa kuntoon opiskelu osteopatia paineet pakaran kasvatus pakaratreeni pakko-oireet pakkomielle palautusjuoma paniikkihäiriö parisuhde perse positiivisuus proteiini psykiatrian poliklinikka psykoterapia punnitseminen rakkaus ravinto roaccutan ruoka ruokavalio ruuan hinta sairausloma selviytymiskeinoja shoppailu sokeri some suhde liikuntaan sumomave suoritustekniikka syyllisyys syöminen syömishäiriö tavoitteellisuus terveellisyys terveyskeskus tieteellinen tieto tiimalasivartalo toipuminen treeni treenimokia treeniohjelma treenivarusteet tulevaisuus tuntumatreeni turvotus työt ulkonäkö uusi harrastus valmennus vatsalihakset venyttely vertaistuki vinkkejä aloittelijalle virhekäsitykset volyymitreeni väsymys yhteistyö YTHS\nBannerin kuvat: Janne Karhunen ja Heikki Arra\n© Riikka Matikainen, bannerin kuvat: Janne Karhunen ja Heikki Arra. Teema: Yksinkertainen. Sisällön tarjoaa Blogger.


Hiusöljyt - Osta Hyvä Hiusöljy Luotettavasti Netistä\nKaipaavatko hiuksesi kiiltoa ja eloa? Hiusöljyt hoitavat, suojaavat ja silottavat hiusta. Ne saavat hiuksesi kiiltämään ja näyttämään terveiltä. Hiusöljy on tarkoitettu huonokuntoisille tai luonnostaan karheille tai kiharoille hiuksille. Öljyhoito hiuksille sopii yhtä hyvin niin paksuille kuin ohuillekin hiuksille.\nPitkiin hiuksiin lisätty öljy helpottaa takkujen selvittämistä ja harjaamista. Hennoille hiuksille öljy sopii myös, sillä se kosteuttaa hiuksia ja vähentää niiden sähköistymistä. Hyvä ja nykyaikainen hiusöljy ei tee hiuksista raskaan tuntuisia tai latista hiusta.\nHiusöljyä voi levittää kuiviin tai kosteisiin hiuksiin. Lisää hiusöljyä hiuksen pituuteen ja latvoihin, mutta vältä tyveä, etteivät hiukset latistu. Voit hoitaa latvoja lisäämällä pyyhekuivien hiuksien latvoihin muutaman tipan hiusöljyä.\nVerkkokauppamme tarjoaa kattavan valikoiman hiusöljyjä ja hiusseerumeita. Valitse salonkitason tuotteet hiusten öljyhoitoon - osta hyvä hiusöljy helposti netistä!\nHiusöljyt - tuotevalikoima


Lakialoite tahdosta riippumattoman hoidon maksuttomuudesta - Anna Kontula\nLakialoite laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 4 ja 5 §:n muuttamisesta\nAloitteessa ehdotetaan sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamista siten, että laissa määriteltäisiin maksuttomiksi sosiaali- ja terveyspalveluiksi myös mielenterveyslain tai päihdehuoltolain perusteella määrätty tahdosta riippumaton hoito sekä tahdosta riippumattomaan psykiatriseen hoitoon määräämisen edellytysten selvittämiseksi järjestettävä tarkkailu.\nTäysi-ikäinen henkilö voidaan määrätä mielenterveyslain (1116/1990) tai päihdehuoltolain (41/1986) nojalla tahdostaan riippumattomaan psykiatriseen sairaalahoitoon. Vuonna 2019 Suomessa ilmoitettiin 7 866 tahdosta riippumatonta hoitojaksoa.  Vaikka hoito ei perustukaan vapaaehtoisuuteen, palveluita ei ole säädetty asiakasmaksulaissa sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista (734/1992) maksuttomiksi. Palveluntarjoaja voi siis halutessaan periä asiakkaalta maksun myös tahdosta riippumattomasta hoidosta.\nKäytännössä sairaanhoitopiirit perivät tahdosta riippumattomasta hoidosta asiakasmaksun kuten muistakin palveluistaan. Esimerkiksi Helsingin yliopistollisessa sairaalassa psykiatristen potilaiden lyhytaikaisen laitoshoidon maksu on 17,90 euroa vuorokaudessa ensimmäiset kymmenen potilaalle maksullisen vuorokauden ajan ja pitkäaikaisen laitoshoidon maksut peritään potilaan tulojen perusteella niin, että asiakkaalle jää kuukausittainen 110 euron käyttövara.\nSosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetussa lain (734/1992) 4 ja 5 §:ssä säädetään maksuttomista sosiaali- ja terveyspalveluista. Lain 4 §:ssä luetellaan ne sosiaalipalvelut, jotka ovat asiakkaalle maksuttomia ja 5 §:ssä ne terveyspalvelut, jotka ovat potilaalle maksuttomia.\nLain 5 §:n 2 kohdan mukaan psykiatrisen avohoidon toimintayksikössä annettu hoito siihen liittyvää osittaista ylläpitoa lukuun ottamatta on maksuton terveydenhuollon palvelu. Asiakasmaksulain 4 §:n 7 kohdan mukaan polikliininen päihdehuolto on maksuton sosiaalipalvelu.\nAloitteessa esitetään, että asiakasmaksulain 5 §:n listaukseen maksuttomista terveyspalveluista lisättäisiin mielenterveyslain (1116/1990) 2 luvussa tarkoitettu potilaan tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito ja samassa luvussa tarkoitettu tällaiseen hoitoon määräämisen edellytysten selvittämiseksi järjestettävä tarkkailu. Lisäksi aloitteessa esitetään, että asiakasmaksulain 4 §:n listaukseen maksuttomista sosiaalipalveluista lisättäisiin päihdehuoltolain (41/1986) 12 ja 13 §:ssä tarkoitettu sosiaalihuollon toimenpiteenä järjestettävä tahdosta riippumaton hoito ja vastaavasti asiakasmaksulain 5 §:n listaukseen maksuttomista terveyspalveluista päihdehuoltolain 11 §:ssä tarkoitettu terveydenhuollon toimintayksikössä toteutettava tahdosta riippumaton hoito.\nTahdosta riippumattomasta psykiatrisesta sairaalahoidosta säädetään mielenterveyslain 2 luvussa. Henkilö voidaan määrätä tahdostaan riippumatta psykiatriseen sairaalahoitoon, 1) jos hänen todetaan olevan mielisairas; 2) jos hän mielisairautensa vuoksi on hoidon tarpeessa siten, että hoitoon toimittamatta jättäminen olennaisesti pahentaisi hänen mielisairauttaan tai vakavasti vaarantaisi hänen terveyttään tai turvallisuuttaan taikka muiden henkilöiden terveyttä tai turvallisuutta; ja 3) jos mitkään muut mielenterveyspalvelut eivät sovellu käytettäviksi tai ovat riittämättömiä. Alaikäinen voidaan määrätä tahdostaan riippumatta psykiatriseen sairaalahoitoon myös, jos hän on vakavan mielenterveydenhäiriön vuoksi hoidon tarpeessa siten, että hoitoon toimittamatta jättäminen olennaisesti pahentaisi hänen sairauttaan tai vakavasti vaarantaisi hänen terveyttään tai turvallisuuttaan taikka muiden henkilöiden terveyttä tai turvallisuutta ja jos mitkään muut mielenterveyspalvelut eivät sovellu käytettäviksi. Tahdosta riippumattomaan hoitoon määräämistä edeltää lääkärin tekemän tarkkailulähetteen perusteella sairaalassa tapahtuva tarkkailu sekä viimeistään neljäntenä päivänä tarkkailuun ottamispäivän jälkeen annettava tarkkailulausunto ja määräys hoitoon potilaan tahdosta riippumatta.\nPsykiatrisesta hoidosta vastaavan ylilääkärin tai muun tehtävään määrätyn psykiatrian erikoislääkärin (alaikäisen kohdalla hallinto-oikeuden vahvistamalla) päätöksellä hoitoon määrättyä saadaan pitää hoidossa hänen tahdostaan riippumatta enintään kolme kuukautta. Hoidon jatkamista koskevan päätöksen nojalla potilasta saadaan pitää hoidossa hänen tahdostaan riippumatta enintään kuusi kuukautta. Tämän jälkeen on selvitettävä uudelleen, ovatko edellytykset hoitoon määräämiseen tahdosta riippumatta olemassa.\nPäihdehuoltolain mukaista tahdosta riippumatonta hoitoa on terveysvaaran perusteella terveydenhuollon toimintayksikössä annettava hoito sekä väkivaltaisuuden perusteella sosiaalihuollon toimintayksikössä annettava hoito.\nPäihdehuoltolain 2 luvun mukaiseen hoitoon tahdostaan riippumatta voidaan määrätä henkilö, jonka hoidon ja huollon järjestämisessä vapaaehtoisuuteen perustuvat palvelut eivät ole mahdollisia tai ne ovat osoittautuneet riittämättömiksi ja joka 1) ilman päihteiden käytön keskeyttämistä ja asianmukaista hoitoa on hänellä olevan tai hänelle päihteiden käytöstä välittömästi aiheutumassa olevan sairauden tai vamman johdosta välittömässä hengenvaarassa tai saamassa vakavan, kiireellistä hoitoa vaativan terveydellisen vaurion (terveysvaara) tai 2) päihteiden käytön vuoksi väkivaltaisella tavalla vakavasti vaarantaa perheensä jäsenen tai muun henkilön terveyttä, turvallisuutta tai henkistä kehitystä (väkivaltaisuus). Terveysvaaran perusteella annettavasta hoidosta on säännökset päihdehuoltolain 11 §:ssä ja hoidosta väkivaltaisuuden perusteella 12 ja 13 §:ssä. Päihdehuoltolain 11 §:n mukaan terveyskeskuksen vastaava lääkäri tai sairaalan asianomainen ylilääkäri voi toisen lääkärin antaman lääkärinlausunnon nojalla määrätä henkilön tahdostaan riippumatta hoitoon terveysvaaran perusteella enintään viideksi vuorokaudeksi. Päihdehuoltolain 12 §:n mukaan kunnan sosiaalihuollosta vastaavan toimielimen tehtävään määräämällä viranhaltijalla, jolla on sosiaalityöntekijän ammatillinen kelpoisuus, on oikeus toimielimen vahvistamien perusteiden ja yleisten ohjeiden mukaisesti määrätä henkilö tahdostaan riippumatta hoitoon väkivaltaisuuden perusteella päihteiden käytön katkaisemiseksi enintään viideksi vuorokaudeksi. Päätös, jolla henkilö on määrätty hoitoon tahdostaan riippumatta, on alistettava heti hallinto-oikeuden vahvistettavaksi. Päihdehuoltolain 13 §:n mukaan hallinto-oikeus voi sosiaalilautakunnan esityksestä päättää henkilön määräämisestä hoitoon tahdostaan riippumatta väkivaltaisuuden perusteella enintään 30 vuorokaudeksi, milloin 12 §:ssä tarkoitettu hoitoaika on osoittautunut riittämättömäksi.\nKäytännössä päihdehuoltolain mukaista tahdosta riippumatonta hoitoa ei ole aluehallintovirastojen mukaan lähivuosina toteutettu.\nTahdosta riippumattomassa hoidossa on aina kyse poikkeuksellisesta itsemääräämisoikeuden rajoittamisesta. On kohtuutonta, jos hoitojaksosta aiheutuu potilaalle sellaista taloudellista haittaa, joka voi pahimmillaan johtaa maksukyvyttömyyteen, asiakasmaksujen takaisinperintään ja syvenevään ongelmien kierteeseen. Ulosottolaitoksen mukaan pelkästään vuonna 2021 liki 560 000 sosiaali- ja terveyspalveluiden asiakasmaksua päätyi ulosottoon.\nsosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 4 ja 5 §:n muuttamisesta\nlisätään sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) 4 §:ään, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 1268/2006, 135/2010, 1311/2014 ja 1505/2016, uusi 7 a kohta ja 5 §:ään, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 367/1996, 654/2010, 1329/2010, 468/2015 ja 1201/2020, uusi 2 a ja 2 b kohta seuraavasti:\n7 a) päihdehuoltolain (41/1986) 12 ja 13 §:ssä tarkoitettu sosiaalihuollon toimenpiteenä järjestettävä tahdosta riippumaton hoito;\n2 a) mielenterveyslain (1116/1990) 2 luvussa tarkoitettu potilaan tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito ja tahdosta riippumattomaan hoitoon määräämisen edellytysten selvittämiseksi järjestettävä tarkkailu;\n2 b) päihdehuoltolain 11 §:ssä tarkoitettu tahdosta riippumaton hoito;\nAnna Kontula /vas\n Tahdosta riippumattoman hoidon hoitojaksot 2019. Sotkanetin tulostaulukko. Sisältyy tutkimukseen Suomalaisen aikuisväestön terveyskäyttäytyminen ja terveys. Viitattu 15.2.2022. https://sotkanet.fi/sotkanet/fi/taulukko?indicator=NcwxCoAwEADBF52QmGCxH1Abn5BKLS4kiBLR13uN7bBsoJ_QJznWgflFxiV5fOeIisSCaEP3324zi3RD82-H2WWWEc8ZkqtIsWGrHw==&region=s07MBAA=&year=sy6rAgA=&gender=t&drillTo=5069\n Helsingin yliopistollinen sairaala 1849/2020. Esitys HUS-kuntayhtymän vuoden 2021 talousarvion muuttamisesta.\n STM, 2016. Arviomuistio: tahdosta riippumaton hoito ja pakkotoimet mielenterveyslaissa, päihdehuoltolaissa ja muussa sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädännössä.\n Ulosottolaitos, 2022. Julkisten sosiaali- ja terveyspalveluiden vireille tulleita asiamääriä ulosotossa 2011-2021 (koko maa).\nPirkanmaan aluevaltuuston kokous 8.3.2022


Lukijalta: Digitaalinen henkilöllisyystodistus huomioi eri asiakasryhmät - Lukijalta - Aamulehti\nTietohallintoneuvos: Digitaalinen henkilöllisyystodistus huomioi eri asiakasryhmät\nDigitaaliset lompakot tulevat ihmisten arkeen tavalla tai toisella, ratkaisujen tietoturvallisuuden ja käytettävyyden vuoksi on tärkeää vaikuttaa kehitykseen aktiivisesti, kirjoittaa tietohallintoneuvos Maria Nikkilä.\nRiitta Kuismanen nosti esiin huolen, että digitaalisen henkilöllisyystodistuksen käyttö voi olla vaikeaa ihmisille, jotka eivät hallitse teknologiaa hyvin (AL 14.5.).\nLue lisää: Teknologiaa ei pidä kehittää sitä hallitsevien ehdoilla – henkilökohtaista palvelua pitää olla saatavilla sitä tarvitseville\nDigitaalisen henkilöllisyystodistuksen mobiilisovellus toteutetaan siten, että sen käyttö on helppoa ja saavutettavaa kaikille. Lisäksi digitaalisen henkilöllisyystodistuksen käyttö on vapaaehtoista. Passia ja henkilökorttia voi edelleen käyttää henkilöllisyyden todistamiseen asiakaspalvelutilanteissa ja pankkitunnuksia ja mobiilivarmennetta sähköiseen asiointiin.\nMonelle älypuhelimen käyttö on arkipäivää, ja digitaalinen henkilöllisyystodistus tarjoaa mahdollisuuden todistaa henkilöllisyys kätevästi niin paikan päällä kuin sähköisessä asioinnissa. Jos henkilö ei voi tai halua käyttää älypuhelinta, digitaalisen henkilöllisyystodistuksen rinnalla tarjotaan sähköiseen asiointiin tunnistusväline, jolla voisi asioida viranomaisten digitaalisissa palveluissa. Näin huomioidaan erityisryhmät digitalisaatiota kehitettäessä. Lisäksi panostamme uudistuksessa koulutukseen ja opastukseen.\nEU kehittää parhaillaan yhteistä lainsäädäntöä eurooppalaisille lompakkosovelluksille. Suomella on erinomainen mahdollisuus vaikuttaa siihen, millainen eurooppalaisesta ratkaisusta muodostuu. Päätöksiä siitä, mitä tietoja digitaalisen lompakon kautta voidaan jakaa, ei ole vielä tehty. Tulevaisuudessa digitaaliseen lompakkoon voisi mahdollisesti liittää monipuolisesti henkilöön liittyviä tietoja, kuten tiedon suoritetusta tutkinnosta, ammattipätevyydestä tai voimassa olevasta ajo-oikeudesta.\nKun digitaaliset palvelut lisääntyvät, digitaaliset lompakot tulevat ihmisten arkeen tavalla tai toisella. Jos emme itse ole ohjaamassa tätä kehitystä, niin kaupallisia digitaalisen henkilöllisyyden ratkaisuja on Suomeen tarjolla muista maista. Ratkaisujen tietoturvallisuuden ja käytettävyyden vuoksi on tärkeää vaikuttaa kehitykseen aktiivisesti.


Valtioneuvoston asetus valtionavustuksesta… 680/2014 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2014 › 680/2014\nTässä asetuksessa säädetään valtion talousarvion mukaisen ruokaketjun kehittämiseen tarkoitetun valtionavustuksen myöntämisestä ja käyttämisestä.\nAvustusta voidaan myöntää laajoihin, valtakunnallisiin ruokaketjun toiminnan edistämishankkeisiin, joiden kesto on enintään kolme vuotta.\nAvustettavia hankkeita koskevat yleiset vaatimukset\nTerveellisten ruokailutottumusten edistämiseen liittyviin hankkeisiin voidaan myöntää avustusta, jos hankkeissa noudatetaan elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1924/2006, valtion ravitsemusneuvottelukunnan suosituksia sekä terveyttä edistävän liikunnan ja ravinnon kehittämislinjoja koskevaa valtioneuvoston periaatepäätöstä.\nJäsenyys avustuksensaajana toimivassa yhteisössä ei saa olla edellytyksenä hankkeeseen liittyvien palvelujen saamiselle.\nAvustusta voidaan myöntää tiettyjen maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun komission asetuksen (EU) N:o 702/2014, jäljempänä maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetus, 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille maatalouden alkutuotannon, maataloustuotteiden jalostuksen tai maataloustuotteiden kaupan pitämisen alalla toimiville mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille. Maa- ja metsätalousalan kehitystyöhön liittyviin hankkeisiin ei sovelleta 1 artiklan 1 kohdan a alakohtaa.\nAvustusta voidaan myöntää ja käyttää tietämyksen siirtoon ja tiedotusta koskeviin toimiin edellyttäen, että toiminta on maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan mukaista.\nAvustusta voidaan myöntää ja käyttää maataloustuotteiden menekinedistämiseen edellyttäen, että toiminta on maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetuksen 24 artiklan mukaista.\nAvustusta voidaan myöntää ja käyttää maatalousalan kehitystyöhön edellyttäen, että toiminta on maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetuksen 31 artiklan mukaista.\nMyönnettävän avustuksen enimmäismäärä on 80 prosenttia hyväksyttävistä kustannuksista, jollei hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi välttämättömistä ja perustelluista syistä muuta johdu.\nAvustusta voidaan myöntää tukikelpoisten toimenpiteiden tarpeellisiin ja kohtuullisiin toteuttamiskustannuksiin. Tietämyksen siirron ja tiedotusta koskevien toimien hyväksyttävistä kustannuksista säädetään maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan 3 kohdassa. Maataloustuotteiden menekinedistämisen hyväksyttävistä kustannuksista säädetään maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetuksen 24 artiklan 4 ja 5 kohdassa. Maatalousalan kehitystyön hyväksyttävistä kustannuksista säädetään maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetuksen 31 artiklan 6 kohdassa.\nYleishallinnon kulut ja muut hankkeelle jaettavat kustannukset voidaan hyväksyä vain siltä osin kuin ne kohdennetaan hankkeen toteuttamiseen.\n3) kustannuksista, jotka aiheutuvat avustuksensaajan tavanomaiseen liiketoimintaan kuuluvasta toiminnasta;\n4) luontaisetuina suoritettavista kuluista\nAvustusta ei myönnetä maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan 3 kohdan c ja d alakohtien eikä 31 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisiin kustannuksiin.\nPalkkaus- ja palkkiokustannuksista ei hyväksytä määrää, joka ylittää alalla maksettavien palkkojen ja palkkioiden tason.\nMateriaalit ja välineet on vuokrattava, jollei niiden hankkiminen ole vuokraamista edullisempaa.\nMatkakustannuksina hyväksytään enintään valtion matkustussäännön mukainen verovapaa korvaus.\nKustannuksiin, jotka ovat syntyneet ennen kuin Maaseutuvirasto on myöntänyt ruokaketjun edistämisen avustuksen, ei myönnetä avustusta.\nAvustusta haetaan Maaseutuvirastosta tämän vahvistamalla lomakkeella erikseen ilmoitettavana ajankohtana. Avustusta on haettava ennen hankkeen toteuttamisen aloittamista.\n3) haettavan avustuksen suuruus ja selvitys hankkeeseen haetuista muista julkisista tuista;\n4) tiedot hakijan kolmena edellisenä vuonna vastaavantyyppisiin hankkeisiin saamista julkisista avustuksista;\n6) pyydettäessä hakijan viimeksi päättynyttä tilikautta koskeva toimintakertomus, tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus.\nHankesuunnitelmassa tulee esittää seuraavat tiedot:\n1) hankkeen tavoitteet, niiden toteutumisen seurantatapa ja käytettävät mittarit;\n2) hankkeen toteuttamistapa, toteuttajatahot ja niiden välinen työnjako;\n4) hankkeen kohderyhmät ja aikataulu;\n5) hankkeen rahoitussuunnitelma ja talousarvio toiminnoittain eriteltynä;\n6) hankeviestintä sekä hankkeen tulosten julkaisu- ja hyödyntämissuunnitelma;\n7) hankkeen tuotosten käyttö hankkeen päätyttyä;\n8) arvio henkilötyövuosista.\nAvustuksensaajan on annettava Maaseutuvirastolle selvitys avustuksen käytöstä kolmen kuukauden kuluessa avustettavan toiminnan päättymisestä.\n1) selvitys hankkeen toteuttamistavasta ja sen tavoitteiden toteutumisesta hakemuksessa ilmoitettujen mittarien mukaisesti;\n2) selvitys avustuksen käytöstä hakemuksen mukaisen talousarvion erittelyn mukaisesti;\n3) näytekappaleet kaikesta avustuksella rahoitetusta aineistosta;\n4) selvitys hankintojen tarjouskilpailu- ja valintamenettelyistä;\n5) tilintarkastajan lausunto siitä, onko avustus käytetty avustuspäätöksen mukaisesti ja siitä, ovatko avustuksen myöntäjälle annetut tiedot varojen käytöstä yhtäpitävät avustuksensaajan kirjanpidon kanssa.\nAvustuksensaajan toimintakertomus ja tilinpäätös on toimitettava Maaseutuvirastolle heti niiden valmistuttua, kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua hankkeen valmistumisesta.\nMikäli avustusta siirretään, tulee Maaseutuvirastolle toimittaa selvitys avustuksen siirrosta ja tätä koskevan sopimuksen jäljennös sekä 2 momentin mukaiset tiedot myös siirronsaajan osalta.\nAvustuksen saajan ja mahdollisen avustuksen siirronsaajan tulee pitää hankkeesta kirjanpitolain (1336/1997) mukaista kirjanpitoa erillisellä kustannuspaikalla tai muulla tavalla siten, että avustuksen käytön valvonta on vaikeudetta mahdollista. Avustuksen saajan on säilytettävä kaikki avustettavan hankkeen toteuttamiseen liittyvät tositteet kirjanpitolain mukaisesti.\nAvustus maksetaan kolmessa erässä. Kahden ensimmäisen erän suuruus on 40 prosenttia ja viimeisen erän 20 prosenttia myönnetystä avustuksesta. Valtionavustuksen lopullinen määrä vahvistetaan toteutuneiden hyväksyttävien kustannusten perusteella. Avustuksen viimeinen erä maksetaan sen jälkeen, kun Maaseutuvirasto on hyväksynyt 10 §:n mukaisen selvityksen.\nMaaseutuvirasto vastaa avustuksen hakemiseen, myöntämiseen ja maksamiseen liittyvistä viranomaistehtävistä. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa käsittelyä antamalla haun valmistelun linjaukset ja vahvistamalla hankekohtaisen käyttösuunnitelman.\nMaa- ja metsätalousministeriö antaa vuosittain Maaseutuvirastolle ruokaketjun kehittämisen määrärahan käyttösuunnitelman valmistelun linjaukset ja alustavan määrärahakehyksen seuraavalle vuodelle.\nMaaseutuvirasto laatii maa- ja metsätalousministeriölle ehdotuksen seuraavan vuoden ruokaketjun kehittämisen määrärahan käyttösuunnitelmaksi. Käyttösuunnitelma laaditaan hankekohtaisena ja siihen sisältyvät avustus- ja sopimusehdot.\nMaa- ja metsätalousministeriö vahvistaa käyttösuunnitelman ja antaa sitä koskevan toimeenpanopäätöksen.\nTämä asetus tulee voimaan 26 päivänä elokuuta 2014.\nTämän asetuksen mukaista avustusta voidaan myöntää 30 päivään kesäkuuta 2021.\n1 § - Soveltamisala2 § - Avustuksensaaja3 § - Avustettavat hankkeet4 § - Avustettavia hankkeita koskevat yleiset vaatimukset5 § - Avustettava toiminta6 § - Avustuksen määrä7 § - Hyväksyttävät kustannukset8 § - Hyväksyttävien kustannusten rajoitukset9 § - Avustuksen hakeminen10 § - Selvitys valtionavustuksen käytöstä11 § - Kirjanpito12 § - Avustuksen maksaminen13 § - Viranomaiset14 § - Käyttösuunnitelman valmistelu15 § - Käyttösuunnitelman sisältö16 § - Käyttösuunnitelman vahvistaminen17 § - Käyttösuunnitelman toimeenpano18 § - Voimaantulo


Keskiviikko klo 17.15-18.30\n4. 9. - 11.12.2019\nOnnimannin uusi joogatunti on onnellinen sekoitus Hathajoogan rauhallisia harjoituksia ja hitaita liikesarjoja yhdistettynä Yinjoogan palauttaviin sekä kehoa avaaviin harjoituksiin.\nAloitamme tunnin rauhoittumisella ja hengitysharjoituksella eli pranayamalla. Pranayaman myötä opit tunnistamaan kuinka herkästi keho, mieli ja hermosto reagoivat muutoksiin hengityksessä ja opit myös säätelemään niitä tarpeen mukaan.\nHathajoogan asanat eli jooga-asennot vahvistavat, tasapainottavat ja notkistavat kehoa. Hitaat liikesarjat kehittävät tasapainoa, koordinaatiota sekä keskittymistä ja samalla voit nauttia virtaavasta liikkeestä kehossasi.\nTunnin rytmi hiljenee kohti Yinjoogan palauttavia venytyksiä, joissa voit pysähtyä läsnäoloon itsessäsi. Pitkät venytykset ja tietoinen hengitys antavat sekä kehon että mielen päästää irti ylimääräisestä valmiudesta ja vastustuksesta.\nJoogaperinteen filosofia painottaa elämän kunnioitusta, elämän hyväksymistä itsessä ja toisissa arvokkaana ja ainutkertaisena. Myötätunto, tietoinen läsnäolo ja elämän kunnioitus ohjaavat sinut syvempään ja oivaltavaan yhteyteen itsesi ja ympäröivän elämän kanssa.\nOlet tervetullut juuri sellaisena kuin olet ❤!\n4.9-25.9. Onnijooga tutuksi 4x, 55€\n2.10.-11.12. Onnijooga viikkotunnit 10x,135€