Professorin ajatuksia: Kestävyysvaje väestöpyramidin valossa\nSuomessa on viime vuosina puhuttu paljon kestävyysvajeesta. Siis siitä kuinka suurten ikäluokkien eläköityminen heikentää huoltosuhdetta ja siten yhteiskuntamme taloudellista perustaa ja hyvinvointivaltion olemassaoloa.\nAsiaa voidaan tarkastella väestöpyramidin avulla. Muokkasin sen tähän hiukan eri muotoon kuin yleensä on totuttu näkemään.\nKuviosta nähdään, että Suomessa suurin ikäluokka väestöpyramiditilastoa tehtäessä olivat 67-vuotiaat. Heidän jälkeensä 66- ja 68-vuotiaat. Siis ikäluokat, jotka ovat jo lähes kokonaan eläkkeellä. Tästä voisi äkkinäinen tehdä sen johtopäätöksen, etteihän meillä olekaan ongelmaa, koska enää ei ole eläkkeelle siirtymässä yhtä suuria ikäluokkia.\nJohtopäätös on kuitenkin väärä ainakin jos oletamme huoltosuhteen olevan suoraan liityksissä työikäisiin ikäluokkiin. Niiden osalta näemme, että suomalaiset ihmiset vähensivät jostain syystä lisääntymisvolyymiään noin 25 vuotta sitten. Tämä näkyy alle 25-vuotiaiden vanhempia ikäluokkia pienemmissä määrissä.\nKoska nyky-Suomessa suurin osa ihmisistä astuu työelämään juuri 20-25-vuotiaina, pienenee työelämässä toimiva väestö vuodesta toiseen ainakin seuraavan 25 vuoden ajan. Näin siksi, että eläkkeelle jäävät ikäluokat pienenevät työelämään astuvia merkittävästi hitaammin ja ovat jo lähtökohtaisesti suurempia.\nOn kuitenkin syytä tiedostaa, että pienenevät syntyvyysluvut myös vähentävät kestävyysvajetta, sillä vanhemmilla on niiden seurauksena yhä vähemmän huollettavia. Toisaalta väestön ikä kasvaa jatkuvasti, mikä painottaa vanhempien ikäluokkien merkitystä kestävyysvajeen kannalta.\nValitettavasti en löytänyt ennustetta, jossa työikäisten määrä olisi rajattu 20-25-vuotiaisiin, vaan virallisissa tilastoissa käytetään aina 15 vuoden ikärajaa, joka ei Suomen kaltaisessa koulutusyhteiskunnassa ole todellinen. Sellaisen väestöennusteen/tilaston mukaan väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2014 lopussa 57,1 sataa 15-64-vuotiasta kohden.\nEnnusteen mukaan 60 huollettavan raja ylittyisi tänä vuonna (2017) ja 70 huollettavan raja vuoteen 2032 mennessä. Vuonna 2060 väestöllinen huoltosuhde olisi 76.\nTodellisuudessa huollettavien osuudet ovat siis suuremmat kuin virallisessa tilastossa, koska säännöllinen työelämä ei meillä yleensä ala 15 vuoden iässä vaan paljon myöhemmin. Suuntaa antava virallinen tilasto toki lienee.\nKestävyysvaje on siis ikäpyramidin perusteella todellinen ja edelleen kasvava ongelma. Sen selättämiseksi on siten löydettävä ratkaisuja.\nPitkällä aikavälillä on nähtävissä kolme mahdollisuutta. Ensimmäinen on työn tuottavuuden nostaminen siten, että jokainen työtä tekevä pystyy osallistumaan entistä enemmän työelämän ulkopuolella olevien elättämiseen.\nTässä aivan keskeinen tekijä on toisaalta nettovarallisuutta tuottavan (lähinnä) yksitysen sektorin ja toisaalta huollettavien ylläpitoon osallistuvan (lähinnä) julkisen sektorin tehokkuus. Lienee sanomattakin selvää, että suuret hallintorakenteet ovat tässä suhteessa pelkkä rasite.\nToinen keskeinen tekijä on työurien pituus. Jos eläkkeelle siirrytään nykyistä myöhemmin, helpottaa kestävyysvaje. Samalla tavalla työelämän aikaistaminen johtaa kestävyysvajeen helpottamiseen. Valtiovalta on puhunut molemmista: sitähän eläkeuudistus ja toisaalta puhe jatko-opintojen nykyistä nopeammasta aloittamisesta tarkoittivat.\nTyöelämään siirtymisen aikaistaminen ei kuitenkaan liene realismia. Näin siksi, että Suomen kaltaisessa kehittyneessä yhteiskunnassa ammatit muuttuvat yhä vaativammiksi ja siten myös niihin valmistava koulutusaika pitenee.\nSen sijaan eläkkeen myöhäistäminen on hyvinkin perusteltua eliniän pidentyessä. Ongelmaksi siinä saattaa muodostua se, että ikääntyneet työntekijät muodostavat tulpan nuoremmille ja siten lisäävät työelämästä syrjäytymistä.\nOngelma ratkeaa vasta sitten, jos yhteiskuntaan syntyy työvoimapula. Se ei valitettavasti juuri nyt ole näköpiirissä, sillä Suomessa on virallisesti 213 000 työtöntä, mikä tarkoittaa noin 21-kertaisesti 65- ja 20-vuotiaiden määrien eroa. Käytännössä iso osa työttömistä on kuitenkin vaikeasti työllistettäviä nykyisessä työelämässä, joten tilanne ei ole koulutuksesta valmistuvien nuorten kannalta aivan näin paha (eikä kestävyysvajeen kannalta hyvä).\nKolmas kestävyysvajeen ratkaisumalli liittyy ikäluokkien kokoon. Pitkällä aikavälillä kestävän kehityksen kannalta paras ratkaisu on väestön koon säilyminen ennallaan tai lievässä laskussa.\nSiten ikäluokkien nykyisen kaltainen nopea pieneneminen ei missään tapauksessa ole suotavaa. Optimaalinen taso saavutettaisiin silloin, kun lapsia syntyisi keskimäärin noin 2,1 tai hiukan vähemmän jokaista naista kohden. Suomalaisten naisten nykyinen hedelmällisyysluku on vain 1,65 (2015).\nTodettakoon tässä, että maahanmuuton lisääminen voi myös olla ratkaisu kestävyysvajeelle. Se tarkoittaa sellaisen väestön rekrytoimista, joka työllistyy ongelmitta.\nSiten nykyisin paljon huomiota saanut kehitysmaista Suomeen suuntautuva pakolaisuus ei ole kestävyysvajeen kannalta toimiva ratkaisu, koska suurimmat maahamme humanitaarisin perustein saapuneet väestöryhmät eivät näytä työllistyvän riittävän hyvin edes pitkällä aikavälillä, ja siten muodostuvat pysyväksi taakaksi koko yhteiskunnalle lisäten kestävyysvajetta entisestään.\nLopuksi on vielä todettava, että huoltosuhde ei ole käytännössä muuttunut ongelmaksi työelämälle. Maassamme on edelleen työttömiä, jotka voidaan tarvittaessa rekrytoida työelämään. Sen sijaan se on omiaan lisäämään painetta verojen nostoon ja julkisen sektorin paisuttamiseen.\nVäestöpyramidista näemme, että jatkossa tilanne tulee mitä todennäköisimmin heikkenemään, ellei sitten työelämän kehittyminen - robotisaatio ja tuotannon siirtyminen ulkomaille - tee suomalaisesta työvoimasta pysyvästi tarpeetonta ja pane koko kestävyysvaje-ajattelua uusiksi.\nTunnisteet: eläke, haava, hoito, kestävyysvaje, kuntoutus, leikkaus, luonnontuote, lääke, nyhtökaura, sairaus, syöpä, terveys, vamma, vitamiini, väestö, yhteiskunta\nYksi Turkkulaanen 7. tammikuuta 2017 klo 10.46\nYksi Turkkulaanen 7. tammikuuta 2017 klo 10.47\nJospa vaikka löysättäisiin hiukan vaatimuksia? Jos työnantajat ottaisivat töihin halukkaita ILMAN kolmea loppututkintoa ja kuutta eri (kallista) korttia? Ihminen kuitenkin oppii parhaiten asioita niitä tehdessään, ei koulunpenkillä istuessaan.\nEi tuokaan ehdotus ole täydellinen, mutta nykytilanne, missä käydään 12-20 vuotta kouluja ja valmistutaan työttömyyskortistoon ellei ole sukulaisuussuhteita joitten avulla saa akateemisen suojatyöpaikan yhteiskunnan kustannuksella (kallis tapa jakaa työttömyyskorvausta) ei ainakaan toimi hyväksyttävästi.\nProfessori 7. tammikuuta 2017 klo 12.16\nJotain tuollaista kai Sipilä tarkoitti yhteiskunnan liiallisesta sääntelystä puhuessaan.\nTuossahan on ongelmana se että koulutusta käytetään työelämässä nykyään pikemminkin eräänlaisena minimikunnollisuuden merkkinä, kuin lisäarvoa tuottavana toimintana.\nKun lukion jälkeen kouluttautumisen lopettanut nuori hakee töitä, työnantaja olettaa koulutustaustan keveyden tarkoittavan että hän on joko tyhmä, tai laiska. Ja kuka haluaisi palkata henkilön joka on suurella todennäköisyydellä vähintäänkin toista näistä, jos hänestä eroon pääsemiseen vaaditaan hirvittävä paperisota ja YT-neuvottelut?\nKun sama nuori hankkii maisterintutkinnon joltain alaa sivuavalta koulutushaaralta, työnantaja mielellään palkkaa hänet, vaikkei hänen koulutustaustastaan suoraan olekaan mitään hyötyä itse työssä.\nEsimerkiksi Nokialla oli aikoinaan paljon geologeja koodareina. Geologitaustasta ei sinällään ollut mitään hyötyä, mutta he osoittivat olevansa älykkäitä, ja olivat ehkä käyneet muutaman ohjelmoinnin perusteet -kurssin.\nTämän ongelman aiheuttaa ilmainen koulutus ja suuret sisäänottomäärät.\nUnknown 7. tammikuuta 2017 klo 17.01\nOngelma on oleellinen. Parhaat ratkaisut löytyvät tuottavuuden kasvattamisesta ja eläkeiän nostamisesta. Tuottavuuden kasvu vaatisi mm työelämän joustavuuden radikaalia lisäämistä, mikä ei ole näköpiirissä. Syntyvyyden kasvu olisi hyvä, mutta vaikea toteuttaa. Kaiken kaikkiaan väestöpyramidin läpikululla on aikansa. Väkimäärä ei sinänsä ratkaise yhtesikunnan varallisuutta.\nAnonyymi 7. tammikuuta 2017 klo 18.02\nJos maailma jatkuu edes suht' koht' nykyisen kaltaisena niin ratkaisu tuskin voi poiketa radikaalisti elintason laskemisesta. Kun muistelen millä tavara- ja palvelutasolla elettiin vaikkapa 60-luvulla ja oltiin yhtä tyytyväisiä kuin nytkin olemme tässä ylikulutuskulttuurissamme niin kysymykseksi nousee, että miten muutos saataisiin aikaiseksi ilman romahduksia? Taitaa juuri nyt olla se vanha vainooja, kateus suurin ongelmamme. hh\nPs. 30-luvullakin katsoivat useimmat maan puolustamisen arvoiseksi.\nAnonyymi 8. tammikuuta 2017 klo 12.25\nKomppaan muutamaa aiempaa kommenttia:\nNykyään ei ole tärkeää mitä osaat, vaan minkälainen koulutustitteli/-kortti sinulla on. :(


Juuresten saunailta (Uunikasvikset) - Lettupannu - Vuodatus.net -\nkeskiviikko, 12. syyskuu 2007\nMeille uunikasviksista on tullut sesonkiruokaa puolihuomaamatta : syksyisin niitä tehdään aika ajoin, muulloin ne tuppaavat täysin unohtumaan. Näiden kanssa piti olla soijarouhepyöryköitä, mutta laiskuus iski, ja ne jäävät nyt toiseen kertaan.\nPese ja lohko perunat. Kuori kaikki muut kasvikset ja pilko sopiviksi paloiksi: bataatti kannattaa jättää reilusti muita isommaksi, punajuuret sen sijaan melko pieniksi. Sipulin saa pysymään paremmin kasassa, kun jättää sipulin päätyyn hieman kantaa jäljelle, ja leikkaa sitten isoiksi lohkoiksi. Kokoa kaikki kasvikset kulhoon, lorauta päälle reilusti öljyä ja ujo liraus balsamicoa. Lisää muita mausteita maun mukaan, kunhan niitä on reilusti. Kippaa kasvikset pellille mahdollisimman erille toisistaan, lykkää pelti uuniin 225C, ja unohda asia ainakin pariksikymmeneksi minuutiksi. Parinkymmenen minuutin jälkeen kannattaa tarkistaa tilanne: kääntele kasvikset, ja seuraile tilannetta kunnes homma on valmis (riippuu kasvisten koosta). Tarjoa esimerkiksi soijapyöryköiden kera.\nLähettänyt: lettupannu - 12.9.2007 klo 20.43


Perheet tukemisen arvoisia - Keskustelu - Savon Sanomat\nKirjautumiskäytäntö Savon Sanomien keskustelupalstalle on muuttunut. Lue lisää täältä.\nViimeisimmät keskustelut Kuumimmat keskustelut Jäsenlista Rekisteröidy / Kirjaudu sisään * Perustelu\nPerheet tukemisen arvoisia\nKeskustelupalstan etusivu » Kotimaa Kirjoittaja\nOtsikko: Perheet tukemisen arvoisia\nVeikko Vilmi, Kuopio\nLiittynyt: 22.6.2010 17:07:41\nEi kirjautuneena Yhteiskunta on kiinnostunut perheasioista, sillä esimerkiksi koulusuunnittelu ottaa huomioon perheet. Käytäntö on osoittanut, että kodin kannustava ilmapiiri tukee lapsia ja nuoria koulutyössä. Perheissä tapahtuvan kotihoidon pituutta on pohdittu joskus työurien pidentämisen kannalta. Perhemyönteinen politiikka on kuitenkin kriittinen tällaista ajattelua kohtaan. Työurien pidentämiseen on mietittävä muunlaisia keinoja. Perheiden tukeminen on yhteiskunnan arvovalinta, jolla on myönteiset seurausvaikutukset. Perheiden hyvinvointi on yhteydessä palvelujen järjestelyihin. Miten toisaalta monilapsisten perheiden lapset ja nuoret voivat käyttää maksullisia harrastusmahdollisuuksia hyväkseen?\nKäytäntö ja tutkimus ovat osoittaneet, että perheiden sisäiset suhteet ovat tärkeä kasvualusta lasten ja nuorten hyvinvoinnin kannalta. Tärkeä kysymys on, miten perheiden sisäiset suhteet pääsevät kehittymään. Miten työelämän haasteet heijastuvat perheisiin? Perheiden sosiaalinen ympäristö vaikuttaa perheiden tilanteisiin. Yhteiskunnan on tuettava eri tavoin vaikeuksissa olevia huoltajia, kun turvataan lasten ja nuorten kasvu. Kun näin menetellään, estetään ongelmien haittavaikutuksia. Perheitä koskevissa asioissa on mietittävä tarkoin, miten pitkälle ulottuu perheen itsenäinen päätöksenteko tehtäviä arvioitaessa. Ihmisten on koettava yhteiskunta sellaiseksi, että heillä on mahdollisimman hyvät edellytykset tyydyttää fysiologisia ja turvallisuuden tarpeitaan. Yhteenkuuluvuuden ja itsensä toteuttamisen tarpeiden tyydyttämiset ovat myös tärkeitä. Lapset ja nuoret joutuvat kuitenkin joskus elämään sellaisissa oloissa, jotka eivät ole aina myönteisiä kasvun kannalta. Yhteiskunnan palvelujärjestelmän on tässä tapauksessa toimittava siten, että uhkaavat tekijät eivät pääsisi vaikuttamaan haitallisesti lapsiin ja nuoriin. Julkisuudessa esitetyt toimintatavat näyttävät olevan hyödyllisiä lasten ja nuorten kasvuprosessin kannalta ja estävät jopa syrjäytymistä. Terveisin\nOtsikko: Vastaus:Perheet tukemisen arvoisia\nLiittynyt: 16.6.2010 09:28:51\nEi kirjautuneena Veikko Vilmi osuu tärkeäään asijaan ja täysin naulankantaan tämänkin keskustelun avauksessa, jota sopii kommentoida ken haluaa ja on kiinnostunut aiheesta. itseäni tämä aihe on kiinostanut jo vuosikaudet, se miten jopa ennaltaehkäisevästi ja miksei jälkeenkin päin lapsiperheiden mahdollisuudesta löytää ja harrastaa kullekkin sopivia harrastuksia, taikka tukea lapsiperheitä eteenpäin monenlaisissa elämän tilanteissa, jopa sivuraiteilta pois. Ensimmäisenä pidän tärkeänä jotta Kuopion kaupunki avaa omilla nettisivuillaan lapsiperheille keskustelusivut, joissa tarvittaessa apuun tulee asiantuntija antamaan omaa apuaan, tämä on välttämätöntä tätäpäivää elettäessä, perheitä tukien. Veikki Vilmi nostaa aiheesta monta tärkeää asijaa keskusteluun, johon sopii vastata ken haluaa ja osaa, Veikolla on vuosien kosketus aiheeseen kasvatustieteilijänä. Itse pantillisten tölkkien öisenä kerääjänä, kuopion puistoista, kaduilta ja rannoilta en voi olla kauhistelematta sitä miten murrosikäinen jälkikasvu voikin esiintyä päihtyneinä Kuopion yössä, ilman jotta se ketään muita kiinnostaa kuin Kuopion Poliisia! Herää kysymys minkälaiset kasvatustavat ja vastuut sekä perheolosuhteet näillä päihtyneillä lapsilla kodissaan on? Ongelma ei ole pelkästään köyhien perheiden ongelma, taustalta löytyy monensortin perhetaustaa ja kirjoa.\nKuopiossa lapsiperheiden asiat eivät ole niin hyvässä kunnossa kuin kulissit viestivät, eikä ongelmia ratkaista kaupungin johdon pelkällä hymyile kanppanjalla, ei, ei, ehei....... ttietysti on niitäkin perheitä joilla menee lastensa kanssa OK. Mutta niitä pitää tukea eniten joilla on lastensa kanssa ongelmia, tässä kohtaa kentällä on viellä paljon tehtävissä, jota ei voi kuitata pelkällä sanalla: Perheneuvolat! Veikko Vilmin asiantuntemus on kuin tilaus tähän keskusteluun, jolle on aina tilausta. Veikko Vilmi onkin ainoa selkeä perheiden hyvivoinnista ja ongelmista keskustelua herättelemään pyrkinyt jopa syksyn kunnallisvaaliehdokas (kesk) kukaan muu ei tätä avausta ole koskaan aijempinkaan tehnyt Kuopiossa.\nAihe kiinnostaa ainakin minua siksi, kirjoitukseni on väsyttävän pitkä lukea, varsinkin jos se ei kiinnosta "ketään" Ette kait ole vaijenneet kuoliaaksi Veikon nostamaa lapsiperheiden keskusteluaihetta?\nEino Pelkonen. Itsekkin kriisiytyneen nuoruuden kokennut yhteiskunnan rasite, kivenä pienen eliitin kengässä ahneuden tavoittessaan.\nTätä viestiä on muokattu 2 kertaa. Viimeksi 13.10.2012 22:10:54\nEi kirjautuneena Kävin jättämässä kaupunginhallitukselle toimenpidepyynnön, nettisivun avaamiseksi perhekeskustelulle, tukemaan perheitä jossa tarvittaessa asiantuntija antaa tukensa ja apuaan ongelmista keskusteleville perheille. Samalla pyydän kaupunginhallitukselta vastausta ja asiantuntijan lausuntoa, miksi alaikäiset ovat viikonloppuisin päihtyneinä Kuopion keskustassa ja puistoissa? Nähtäväksi jää mitä tulee toimenpidepyynnölleni käymään? Käykö näin jotta kaupunginjohtaja esittää ettei toimenpide pyyntöni johtasi enempiin toimenpiteisiin kh:lle annettavaa ilmoitusta enempää.\nElikkä kh ei ottaisi mitään kantaa ja vastuuta aiheestani jota siltä nyt perään toimepiteenä.\nEhkä äänestäjä onkin kolmannenluokan heittiö, jolle ei kannata korviaan lotkauttaa tässäkään tapauksessa. Herra ja piällysmies on kaupunginjohtaja.\nEino Pelkonen. Pantillisten tölkkien öinen kerreejä. Kuntalainen. Kuopio.\nEi kirjautuneena Hyväksyisitkö sinä lapsesi hengailevan perjantaiyössä ympäri päissään kaupungilla ja kaupungin puistoissa?\nEino Pelkonen. Pantillisten oluttölkkien öinen kerreejä. Kuopio.\nLiittynyt: 21.6.2010 15:48:39\nEi kirjautuneena Eino Pelkonen, Päiväranta, kuopio. wrote:Kävin jättämässä kaupunginhallitukselle toimenpidepyynnön, nettisivun avaamiseksi perhekeskustelulle, tukemaan perheitä jossa tarvittaessa asiantuntija antaa tukensa ja apuaan ongelmista keskusteleville perheille. Samalla pyydän kaupunginhallitukselta vastausta ja asiantuntijan lausuntoa, miksi alaikäiset ovat viikonloppuisin päihtyneinä Kuopion keskustassa ja puistoissa? Nähtäväksi jää mitä tulee toimenpidepyynnölleni käymään? Käykö näin jotta kaupunginjohtaja esittää ettei toimenpide pyyntöni johtasi enempiin toimenpiteisiin kh:lle annettavaa ilmoitusta enempää.\nKaupunginhallitus tuskin on oikea taho vastaamaan kysymykseen"miksi alaikäiset on viikonloppuisin päihtyneinä Kuopion keskustassa ja puistoissa?"...\nVastuu lapsista on yksiselitteisesti heidän vanhemmillaan. Mutta taitaa olla niin, että monelta on se vanhemmuus hukassa..\nDosentti Vilmi on oikeassa siinä, että perheiden tukitoimia ei saa laiminlyödä, vaan kehittää. Suurimmalla osalla perheistä asiat on ihan hyvin, mutta vaaravyöhykkeessä ovat juuri Vilmin mainitsemien ongelmaperheiden lapset.\nMiten heitä sitten autetaan ja miten ongelmiin puututaan, onkin sitten vaikeampi juttu. Usein puuttuminen tapahtuu vasta sitten, kun asiat on menneet ns. liian pahalle tolalle...\nEi kirjautuneena Perheet tukemisen arvoisia, kirjoittaa dosentti Veikko Vilmi.\nPerheet taitavat kuitenkin olla tiukan viranomaiskontrollin ja holhouksen sekä suurennuslasin alla, tukemisen sijaan, jossa toinen antaa ja toinen ottaa pois lopputuloksena. Jo asumisesta rahastetaan perheitä enemmän kuin on perheillä siihen varaa. otan yhden esimerkin: jos jollakin perheen jäsenellä on takamuksessaan yksi vaikea peräpukama, jonka pitää poistaa Yliopistollisessa sairaalassa, siihen voi mennä vuosia ja kuitenkin vuotava yksi peräpukama on haitta perheen jäsenelle! Onko tämä perheen tukemista, haitassa joka vaivaa päivittäin, kun sen poistamista pitää jonottaa vuosien ajan yliopistolliseen sairaalaan.\nJos perhe on veloissaan menetetyn työnsä seurauksena, kukaan ei käytännössä tue eikä auta perhettä tässäkään kohtaa vaan velkoja perii kylmästi joka kuukausi pelkkiä velan korkoja, mutta ei itse velkapääomaa.\nEino Pelkonen. Immeinen.\nLiittynyt: 16.6.2010 22:37:00\nEi kirjautuneena Mielipiteeni mukaan Veikko Vilmi tuo avauksessaan esille kokonaisuuksia.\nYksittäiset tapaukset tulee hoitaa eritavalla, kun keskustelupalstalla keskustelemalla.\nEinon kertomat tapaukset on nopeampaa apua tarvitsevia.\nYksikin hoitamaton tapaua on liikaa ja tavallaan koko perhettä kitudetaan turhaan.\nJossakin mättää jo pahasti, jos näille ihmisille ja perheille ei apua löydy. Väittäisin, ettei Kuopiossa perheitten huolia käsitellä riittävän nopeasti. Byrotratia pyörittää tätä yhteiskuntaa monessa asiassa liikaa,\nKuopiossa se on todettu jo monta kertaa.\nSitten päättäjät aina vaan selittelee, mites se nyt näin pääsi käymään ? ?\nLiittynyt: 29.3.2012 17:54:22\nEi kirjautuneena Hallitusojelman kirjattu tavoitte, nuorten syrjäytymisen estämisestä, on vimmeaikoina herättänyt kansalaisten taholla vikasta keskustelua. Viimmeksi vauhtia mielipiteiden vaihdolle antoi presidentin asettama, saman kysymykseen ratkaisuja etsivän työryhmän jättämä raportti. Samoin jonkin verran herätti keskustelua lapsiin kohdistuva perheväkivalta ja lasten huostaanotto kysymykset sekä siihen liittyvä viranomaistoiminta. Myös esille nostettu, lasten ja nuorten kotiintuloajoista tehty ehdotus herätti joitakin ilmaisemaan mielipiteensä. Jääkiekkoväkivallan esikuvallisuus nuorten käyttäytymisessä sivuaa myös hyvin läheisesti tätä aihetta. Sen kysymyksen eettisestä puolesta käytiin vilkasta keskustelua. Nämä kysymykset liittyvät hyvin läheisesti vanhempien työ- ja perhe-elämässä kokemiin paineisiin, sekä perheisiin kohdistuvaan yhteiskunnan viranomaistoimintaan sekä yhteiskunnan tuottamiin perheiden tukipalveluihin. Toivottavsti keskustelu näistä perhepolitiikkaan läheisesti liittyivstä kysymyksistä yhteikunnassa jatkuu.\nKunnilla on erityisen tärkeä rooli siinä työssä jossa lasten turvallisuus taataan ja nuorten syrjäytymisen estäminen on otollisinta. Kuten Veikko Vilmi kirjoittaa. "Perheiden tukeminen on yhteiskunnan arvovalinta, jolla on myönteiset seurausvaikutukset." Veikko Vilmi tiivistää perhepoliittiset tavoitteet: "Ihmisten on koettava yhteiskunta sellaiseksi, että heillä on mahdollisimman hyvät edellytykset tyydyttää fysiologisia ja turvallisuuden tarpeitaan. Yhteenkuuluvuuden ja itsensä toteuttamisen tarpeiden tyydyttämiset ovat myös tärkeitä. Lapset ja nuoret joutuvat kuitenkin joskus elämään sellaisissa oloissa, jotka eivät ole aina myönteisiä kasvun kannalta. Yhteiskunnan palvelujärjestelmän on tässä tapauksessa toimittava siten, että uhkaavat tekijät eivät pääsisi vaikuttamaan haitallisesti lapsiin ja nuoriin."\nOlen aivan samaa mieltä hänen asiantuntevalla tavalla esittämän, yksilöön kohdistuvaa perhepoliittisia tavoitteita esittävän mielipiteensä kanssa.\nTätä viestiä on muokattu 2 kertaa. Viimeksi 24.9.2012 07:04:16\nEi kirjautuneena Poliittisia julistuksia ja julkilausumia ei toteudu käytännön elämässä! Tämän tietää jokainen perhe ja ihminen omasta elämästään nähden.\nPoliittiisilla julistuksilla ja julkilausumilla kohotetaan poliittista uskottavuutta ja imagoa kulloisenkin vallassa olevan hyväksi!\nKäytännön ruohonjuuritason elämä on aivan toista luokkaa. Kahtia jako ja kuilu rikkaiden ihmisten ja köyhien ihmisten välillä vain syvenee ja pahenee.eikä kirjasivistynyt akateemisesti valjastettu yläluokka edes tiedä miten köyhiä ihmisiä autetaan saatikka tuetaan, heillä on käsitys jotta kun köyhillle jakaa eu:n ruoka-apu paketteja niin siitä se köyhien nälkä tulee tyydytetyksi ymmärtämättä moniko köyhä valmistaa niistä oikeaa ruokaa ja osataako ruokaa niistä avustuspaketeista edes valmistaakkaan.......... Eikä tämäkään tapa poista köyhyyttä maailmasta mitenkään.......\nEino Pelkonen. Virallisen valopiirin ulkopuolelta. Ilmoita asiattomasta viestistä\nEi kirjautuneena Itse asun rivitalon pimeällä puolella jossa ei ole ulkovalaistusta lainkaan, talojen takana kulkevalla tiellä, tätä voidaan kutsua slummiasutusalueeksi.\nEino Pelkonen. Ääni sorettujen slummista.\nEi kirjautuneena Kuopiota riivaa järjestelmällinen kaiken kattava alibudjetointi pyrkimyksenä kaiken kattamisessa!\nPerheiden tukemiseen ei riitä kuopiossa rahat vappua pidemälle, koska valtuusto on budjettirahoistaan antanut tarkoitukseen alibudjetoidun rahamäärän, lukuisten muiden hankkeiden alibudjetoinnin tapaan, sekä myös ala-torin hankeen jo alusta saakkka alibudjetoinnin takia jatkuvan lisäkustannusten tarpeen rahoittamiseksi. Valtuusto kuvittele jotta yhdet sen budjettirahat voidaan jakaa mahdollisimman moneen tarpeeseen alibudjetoidusti jossa rahat loppuvat aina vappuun mennessä ja lisää on löydyttävä rahaa vaikka lakkauttamalla ja myymällä kouluja osaksi budjettirahoitusvajetta esimerkiksi ala-torin hanketta ja sen 10 miljoonaneuron tapiolle mennyttä pysäköintipaikka myyntiä. Näin myös lapsilta, vanhuksilta ja sairailta leikataan alibudjetoinnilla rahaa moneen eri alibudjetoituun hankeeseen, velkarahan lisäksi ja silti mikään ei riitä.\nNäin valtuusto pelaa kuoleman rulettia alibudjetoinnillaan sairailla ihmisillä, koulujen lakkautuksilla ja leikkauksilla! vain korkeapalkkaisilta johtajilta ei oteta mitään pois!\nSosiaali. ja terveyshallinnon erialat kärsivät tuntuvasta alibudjetoinnista aina vapusta eteenpäin joka vuosi koska rahat on syöty loppuun ja lisää pitää kinuta valtuustolta budjetin ylitysten kattamiseksi loputtomasti vuodesta toiseen.\nEino Pelkonen. Pantillisten tölkkien öinen kerreejä Kuopio. Summa, sum maarum......\nEi kirjautuneena Kotkalainen nuorimies sieppasi 8-vuotiaan tytön koulumatkalla Kotkan Tavastilan kylässä. Hän kuljetti tytön mökkiinsä Kotkan Pernooseen.\nTapauksessa on nyt epäilty, että tämä teko olisi ollut mallikäyttäytymistä telkkarin Mentalist rikos-sarjassa olleen samankaltaisesta fiktiivisestä tapahtumasta. Toimiko teon stimulanttina televisiosarja, niin sitä nyt näköjään pohditaan. Johtavalääkäri Markku Eronen ei usko yleisesti tv-sarjojen vaikutuksiin. Hänen mielestään sellainen on hyvin poikkeuksellista. Hän myöntää kuitenkin, että "joskus sairaan ihmisen todellisuudentaju voi alkaa pettää ja television tapahtumat vaikuttavat todelta. Maailma muuttuu kapeammaksi, ja televisio tai netti on tärkeintä maailmassa. Ihminen erakoituu, kun oikeat kontaktit ympäröivään maailmaan puuttuvat."\nUutisoiduista Kotkalaisen tekijän taustoista ja hänen käyttäytymisestään nuorten joukossa voi vetää johtopäätöksiä, että ehkä juuri hänellä oli näitä erakoitumispiirteitä ja hänen kontaktit samanikäisiin nuoriin olivat vähäisiä ja ongelmallisia. Voiko tätä pitää yleisemminkin nykyaikaisen kiireisen perhe-elämän lieveilmiönä. Vanhemmat eivät työkiireiltään ja työn vallatessa kokonaisvaltasesti perhe-elämän, jaksa kiinnittää tarpeeksi aikaa lastenkanssa olemiseen. Lapset korvaavat näitä puutteita entistä enemmän televisiolla, nettipelaamisella ja puhelimilla. Yleensä sähköisillä kontakteilla.\nVeikko Vilmi pohtii täytä kysymystä: "Tärkeä kysymys on, miten perheiden sisäiset suhteet pääsevät kehittymään. Miten työelämän haasteet heijastuvat perheisiin?" Lasten kasvatuksen kannalta tämä on mielestäni erittäin tärkeä kysymys. Eikö yhteiskunnassa pitäisi ottaa nämä singnaalit, kuten tämän nuoren tekemä lapsen sieppaus, nuorten kännikaahailut ja toistuvat poliisiin pysähtymiskäskyn noudattamatta jättämiset, vakavan perhe- ja kasvatuspoliittisen pohdinnan kohteeksi?\nMinun mielestäni pitäisi. Se pitäisi ottaa pohdinnan kohteeksi jo näissä kunnallisvaaleissa. Missä on nykyisin esimerkiksi kuntien ennaltaehkäisevä perhetyö? Kuinka lastensuojelukysymykset nykyisin virkatasolla hoidetaan?\nTätä viestiä on muokattu 1 kerran. Aika 28.9.2012 05:51:22\nEi kirjautuneena Ammattini oli sellainen, että näin kaiken hyvin läheltä, en kerro ihmisistä, enkä myöskään tee vertailija heidän kodeistaan.\nMielestäni nämä nykyiset lasten ja nuorison käyttäytymiset pohjustaa pitkälle, aikaan kun pienten-lasten äidit aloittivat säännöllisen työelämän.\nYhteiskunta muuttui kilpailu-yhteiskunnaksi, kun naapurilla meni hyvin, niin miksipä ei meilläkin.\nLapset jäi monesti yksin kotiin ja seuraukset oli joskus järkyttävää nähtävää.\nMuutos alkoi näkyä myös Lasten ja nuorison käytäytymisenä.\nRumat sanat alkoivat lennellä niin kotona kuin koulussakin ja sitä myötä myös katu-kieli muuttui kaiken haistatteluksi.\nYhteiskunnalla ei ollut paljon annettavaa kotiin yksin jääville Lapsille. Mielestäni välillä oli parempiakin aikoja, nyt ollaan taas menossa huonompaan suuntaan.\nKukaan ei näytä ottavan vastuuta Lapsista ja heidän eduistaan, esim. Päiväkodeissa ja Kouluissa Sisäilmaogelmista sairastuneet ja jatkuvasti sairastavat Lapset. Kysynkin kuka vastaa Kuopion kaupungin omistamissa rakennuksissa Sisäilmaongelmista sairastuneista Lapsista?\nTämä on vain yksi kyseen alaistettava-asia, mitä Lapset ja nuoret vielä kouluissa tekevät ?\nOnko kotona tai jo pienten-Lasten leikeissä väkivalta se ensiksi opittu asia ?\nTässä on myös nähtävissä mitä seuraava sukupolvi saa aikaiseksi !\nMiten on mahdollista, että 8 vuoden ikäinen poika antaa turpiin neljälle opettajalle ?\nKyllä maaliman kirjat ja Yhteiskunta on mennyt jo pahasti\nEi kirjautuneena Venäläisessä mediassa on viime aikoina herättänyt suurta huomiota tapaus, jossa Vantaalla otettiin huostaan venäläisnaisen neljä lasta. Huostaanottoon on liittynyt paljon väärinkäsityksiä ja vääriätietojen levitystä joita Peruspalveluministeri Maria Guzenin-Richardson on selvittänyt Venäjän median edustajille.\nVantaan Meripihan perhekodissa pohdittiin 8-vuotiaan tytön sijoittamista, mutta kun isä vastusti huostaanottoa tyttö annettiin isän ja äitipuolen luokse pieneen yksiöön. Kun tyttö palautetaan isälleen, tytön mustelmien havaitiin lisääntyneen ja tyttö kuolee hämärissäolosuhteissa henkirikoksen uhrina.\nNuo esimerkitapaukset jotka otin, ovat varmasti ääriesimerkkejä. Mutta vaikka huostaanotto on lastensuojelutyön viimesijaisin keino turvata lapsen turvallisuus, kasvu ja kehitys. Ja vaikka se on toimenpide, jossa puututaan voimakkaasti lapsen oikeuksiin sekä toisaalta Euroopan ihmisoikeussopimuksen takaamaan perheen itsemääräämisoikeuteen, niin sitä pitäisi vaikeudestaan huolimatta osata kunnissa oikein käyttää. Veikko Vilmi kirjoittaa: "Perheitä koskevissa asioissa on mietittävä tarkoin, miten pitkälle ulottuu perheen itsenäinen päätöksenteko tehtäviä arvioitaessa. Ihmisten on koettava yhteiskunta sellaiseksi, että heillä on mahdollisimman hyvät edellytykset tyydyttää fysiologisia ja turvallisuuden tarpeitaan. Lapset ja nuoret joutuvat kuitenkin joskus elämään sellaisissa oloissa, jotka eivät ole aina myönteisiä kasvun kannalta." Veikko Vilmi pohtii asiantuntevasti näitä kysymyksiä.\nEi kirjautuneena Pittäähän vanhempien teinille moppoon pensarahhoo antoo jotta teini piäsöö mopollaan kaahoomaan kaapunin ja lähiönsä katuja, toivossa jotta kunhan ei vain Polliisi osuisi paikalle ja ajan kaahoominen loppus siihen, tätä ennen kaapunti laittoo rätkäyttöö kaaharin ajaman kavun keskelle ajohidasteita jopa parriin paikkoon, paikallisten asukkaiden lukuisten pyyntöjen perustella, kun kerran teinä ei suaha kotoa käsin hallintaan ja kaahailu häirihtöö asukaihen elämöö jopa kovaäänisesti moottoria huuvattamalla aina aamun tunneille suakka!\nMinulla on Skootteri jota yritti suaha asiattomilla perättömillä puhheilla ja syyttömiä haukkumalla tiukaan valvontaansa omasta asuinyhteisöstämme innokas "pihapolliisi" kun sammaan aikaan paikallisen koulun pihalla on usein jumalaton kauvas kuuluva moporalli aina yöän myöhään suakka. siihen ei "pihapoliisimme" puuttunut mitenkään. Itse asiassa en ollut viellä edes aloittanut mopoajelun kesän avaustakaan, kun jo "innokas pihapolliisimme" oli asuntomme nurkilla vahtimassa viellä talviseisonnassa olevaa moppooni! Itse ajeli aatollaan jossa oli nollarenkaat kulutusuriltaan pitkin katuja ja jopa kaahaili aatollaan talvella koko ajokaistaa poikittain perä heitellen kuin kulkukoira.\nLieneekö ollut kuvitelen isä minulle, mutta kiisti sen kun sitä häneltä kyselin.\nUsein parasta on kahtoo kokovartalopeilistä onko suvussa muita hulluja!\nEino Pelkonen. Kunnollinen immeinen. Potkulaata pyörän ajomestari.\nTätä viestiä on muokattu 1 kerran. Aika 14.10.2012 22:37:15\nKeskustelupalstan etusivu » Kotimaa Mene kohtaan: Valitse aihealue\tSäännöt ja ohjeet\nPääkirjoitukset, mielipiteet ja kolumnit\nPolitiikka Auto, liikenne ja tekniikka Asuminen ja rakentaminen


Vanhukset BBW teen vietteli vanhus Seksi HD vanhusten Sex live sexi parhaat seksi videot leikkeet, porno putki, Kaikki porno videoita Kiimainen punatukkainen seksitär masturboi isolla punaisella dildolla kireä märkä pilluaan ja voihkii hulluna kiimasta. Pikkuhousut porno Suomalaisen tytön eka kerta perseeseen porno ilmaiseksi! Parfaite jeune salope française baiser et prise par son petit cul. Org halpoja hotelleja helsingissä ruskeaa vuotoa silikooni seuraa lahdesta sexsi seksiä fi sex seuraa strapon domina sexwork lahti lauttasaari hieronta upea lesbians ilmaiset gay videot parhaat seksi videot kinopalatsi oulu salatut elämät tissit suvi thai hieronta kemi naisen ejakulaation saaminen omia luomutissit ilmaiset gay videot. Lisätty: 9 kuukautta sitten Lävistys Vagina Kusessa Kukko Ja Lelu. Helsinki sensuelli hieronta pikkarit myy iskuri kokemuksia eroottisia valokuvia tekniikka seksi pillu treffit varatuille mansen sex shop tampere sex shop pengerkatu suomi24 treffit kotirouvat seksi videoita. Seksinovelli hoitajana seksiä juhannuksena parinvaihtoa kauhajärvi lapua.\nAmateur Fisting, Nyrkkinainti gay äiti, raju seksi. Mahajataha prinssi albert lävistys Prinssi Albert on genitaalilävistys. I tku wilma puumanainen etsii seksiseuraa seinäjoelta. Parhaat asennot seksi chat ilmainen Seksi chat ilmainen parhaat seksi asennot Parhaat : Seksi chat ilmainen parhaat seksi asennot, kun löydät sopivan oloisen käyttäjän, lähetä hänelle privaviesti tai aloita privachat hänen kanssaan. Ilmaiset fistaus Aasialainen Kolme naiset haluavat toisiaan ja he nuolla pillua Kaksi rasvaa naiset vietellä hyvän näköinen mies lähellä joulukuusi ja ne vittu kolmikko. Rotujenvälinen Seksi, vanhemmat Alastomat naiset Avulias lihava suvakki antaa matulle seuranhakuilmoitus s24 treffi suihinoton, tämä on sitä vapaaehtoistyötä ja sopeuttamista parhaimmillaan. Hameen alle Suomalainen kimppahuora saa kyrpä Gynekologi tutkii teinitytön pillun Ilkeä mies pakottaa teinitytön väkisin seksiin. Elokuvia löydetty ja lajiteltu suosion, gay party live sexi parhaat seksi videot musta miesten homo 00:27:52, trio GAY-puolue homo 00:25:21. Tirkistelijä porno Näytetän Tirkistelijä Seksi Elokuvat - Päivitetän ikkutyttö masturboi tiukkaa teinipilluaan sormilla, ja saa lopuksi voimakkaan orgasmin.\nHomo iso homokyrpä, joka ei innostu naisista. Parhaimmat, seksiasennot, pillun energiahalli lahti parhaimmat seksiasennot. Naiset paras porno alasto suomi johanna pulkkinen alastonkuvat miss gina porno seksi chat ilmainen bi-vaimo seksiseuraa rovaniemi thai. Ilmaiset Porno: Miten saa orgasmin parhaat live sexi parhaat seksi videot seksi videot. Kuumassa homo pornossa miehet eivät häpeile haluaan saada isoa kullia tiukkaan anukseen, ja palkinnoksi he saavat muhkeat orgasmit joka kerta. Sukkahousut porno putket Pornovideoita XXX kuvia - sexy XXX Sukkahousut porno kuvia ja valokuvia ammunta aikana seksiä - teini, aikuinen, amatöri, arabit, intiaanit. Näen itseni nautinnossa ja koen sen kehollisesti, kunnes olen täysin tyydytetty ja mielellisesti tyytyväinen. Käyttöauto Oy, jyväskyl ä, nettiauto. Lajittelu elokuvia: Parhaat ;. Miesten siveysvyö parhaat porno / Cougared oulu Paras porno video seksiä turku.\nPostitettu 31.08.2017 31.08.2017 vuoteen live sexi parhaat seksi videot\nPrinssi albert lävistys seinäjoki suomalaiset tytöt alasti lapsi seksitarinat mökillä etsii sinulle kaupungin parasta seksiseuraa Turusta! Treffit Kuhmo porno chat suomi sortavalan huorat October 02, 2012 : Porno chat suomi sortavalan huorat ja missä parhaat naiset? Suomen suosituin gay - chat! Suomi, tosi porno chat Suomen chatit, parhaat paikat LiveJasmin - Watch parit live sex cam osoittaa Ilmaiseksi. Suomi, tosi, porno chat, Suomen chatit, parhaat paikat, Finland. Tilfeldig sex gratis nettsted kajaani, milf 40 topkani ilmaiset pelit, ei seksiä nainen etsii miestä seksiä. Hieronta 45min Haukantie 6, Tuusula. Kenen kanssa hieronta raahe. Hänelle annettiin kasa matemaattisia tehtäviä, joita hän jäi suorittamaan yksin neuvotteluhuoneeseen. Haluamme tarjota sinulle ehdottomasti maan suurimman valikoiman ilmaisia seksivideoita, siksi lisämmekin joka viikko satoja uusia seksi- ja pornovideoita katsottavaksi ilmaiseksi. Haluton nainen porno karvattomat pillut suomi seksi videoita runkkaava mies loimaa ammattikoulu elokuvateatteri seinäjoki äidin kanssa. Squirt Sana vapaa Online XXX Naisen orgasmi Porno, paras Paneminen Täydellinen jalkatyö! Nainen tummissa piano riihimäki, pattaya massage Search Lotus, tantric Massage, karvainen Pillu, video Big, boobs, film tube - Ukki - Suosittu (1293 videot) Keskustelu - Parhaat asennot? Vuosia kannattaa alussa olla varovainen ja edetä hitaasti. Ilmainen Netti esityksiä, teinitytöt Live-kamerassa: 18-v Teinit Seksi Merkillistä Phoebe eroottinen video chat tekee maagisen on Camgirl wi Rankka anaalipano sattuu vaimoon ja hän voihkii kiimaisena kun mies survoo kovaa kyrpä ahtaaseen persereikän kuin sonni konsanaan.\nLive sex: Live sexi parhaat seksi videot\nSex flash games sexwork girl fin 914\nPeltolan ammattikoulu turku pornotarinat 942\nRintojen väliin paneminen rentouttava hieronta helsinki 932\nLive sexi parhaat seksi videot 327\nThai hieronta mikkeli xxx free Videot web seksiä seksiseuraa netissä puhelin seksi wilma esbo sex shop vantaa nettidigiboksi s seuraa lpr seksi asento kotivideo seksi ilmaista puhelinseksiä ravintola laguna espoo milf escort helsinki seksitreffit nainen etsii miestä jalka mariah pornotähti escort service finland pillun nuolemista panoseuraa fi seksireffit seksisuhde eturauhashieronta. Videos, stepbrother Creampies Me While Mom Showers Virtual POV. Parhaat seksiasennot thai hieronta leppävaara - Iskuri Thai Hieronta Seksi Striptease Espoo seksiseuraa pornoa suomenkielistä pornoa seksitreffit turku wap yhteys thai hieronta seinäjoki saana uimonen alasti uusi bite tattoo. Parhaat seksi videot hieronta pitäjänmäki / Livesex sex. Ilmaiset gay videot parhaimmat seksiasennot / Suruaika Gay -pornovideot, ilmaiset, xXX, gay -elokuvat - Sivu Etsi tuloksia : ilmaiset gay videot elokuvat.\nLive sexi parhaat seksi videot - Parhaat seksi videot\nS24 treffi, pillu kuvia gaymiesten kidutusta isojen. On enemmän casual dating on seksi Sex secrets keskustelualue suomi seksi videot bb inka porno tuppu Jumppa Videot Lesbot Tupakoiva nainen erotiikka kuvia seksi omakuva bb inka munks. Hieronta, tmi Jussi Mäkinen, hieronta tuusula Haukantie 6). Kuka nainen antaa pilluu veli free6 anaalipano äitiä. Häpyhuulet Sukupuoli, brunette masturboi pölynimurilla Nuori tuhma tytär antaa isälleen kunnon tyydytyksen jouluna. Mukava 50v, "pilluun eroottinen hieronta espoo". Nämä rohkeat pojat tyydyttävät himonsa seksillä vahvojen miesten ja nuorten poikien kanssa, ja ehkä jopa useiden kumppaneiden kanssa yhtäaikaisesti, jotka stimuloivat heidän herkkiä alueitaan. Arvostele näitä miehiä tässä homot-kategoriassa. Parhaat seksi asennot seksi shat - Parhaat. Parhaat seksi asennot turku thai Cams Homoseksuaaliseen Xxx Parhaat Wanker Lab Ilmainen Porno, homo : 2619460 videot XXX, gay -elokuvat - MinuPorno Energiahalli lahti parhaimmat seksiasennot / Qun tele Fetish Tube / Homo Anal Sex Puhelinseksi numerot homoseksuaaliseen kauneimmat kalu.


Matkapuhelinliittymien myynnissä kuluttajille vakavia puutteita - Kilpailu- ja kuluttajavirasto\nAsiakkailla on vain harvoin mahdollisuus tutustua myymälässä matkapuhelinliittymän sopimusehtoihin ennen sopimukseen sitoutumista. Osa asiakkaista ei saa lainkaan sopimusehtoja itselleen. Tämä selviää Kilpailu- ja kuluttajaviraston ja Viestintäviraston yhteistyössä teettämästä tutkimuksesta. Viranomaiset edellyttävät operaattoreilta toimenpiteitä asiakkaiden oikeusturvan parantamiseksi.\nMatkapuhelinliittymäsopimus on tehtävä kirjallisesti ja kuluttajan on saatava sopimusehdot itselleen. Kuluttajalla on myös oltava mahdollisuus tutustua ehtoihin ennen sopimuksen tekemistä. Kilpailu- ja kuluttajavirastoon kuluttaja-asiamiehelle sekä Viestintävirastoon tulleiden yhteydenottojen perusteella monet kuluttajat eivät kuitenkaan ole saaneet myyntitilanteessa riittävästi tietoa liittymäsopimuksen keskeisistä ehdoista tai eivät saa kirjallisia sopimusehtoja lainkaan. Ongelmat ovat jatkuneet edelleen vuosia kestäneestä valvontatyöstä huolimatta.\nSaadakseen käsityksen ongelmien laajuudesta Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) ja Viestintävirasto teettivät mystery shopping -tutkimuksen. Tutkimuksessa selvitettiin DNA:n, Elisan ja TeliaSoneran matkapuhelinliittymien myyntiä myymälöissä.\nTutkimustulokset vahvistavat liittymämyynnissä esiintyvät ongelmat\nTutkimustulosten perusteella operaattorit eivät anna asiakkaille mahdollisuutta tutustua keskeisiin sopimusehtoihin riittävästi ennen sopimuksen tekemistä. Asiakkaista vain 3 prosenttia sai tutustua kaikkiin matkapuhelinliittymäsopimusta koskeviin ehtoihin sopimusta solmiessaan. Keskimäärin joka neljäs sai tutustua osaan ehdoista.\nSen sijaan kirjallisten sopimusehtojen antamisessa asiakkaille oli suuria eroja eri operaattoreiden välillä. TeliaSoneran asiakkaista kukaan ei saanut kaikkia sopimusehtoja itselleen. DNA:n asiakkaista 90 prosenttia ja Elisan asiakkaista 92 prosenttia sai joko myymälässä tai myöhemmin sähköpostitse kaikki sopimusehdot.\nTutkimuksessa selvitettiin myös muita matkapuhelinliittymän myyntiin liittyviä menettelytapoja, kuten hinnan ilmoittamista ja suostumusta sähköiseen suoramarkkinointiin. Myös näissä asioissa oli merkittäviä puutteita.\nKuluttaja-asiamies ja Viestintävirasto: tutkimustulokset kuluttajan kannalta huolestuttavia\nEnnen liittymäsopimuksen tekemistä pitää käydä selväksi, mitä ehtoja sopimukseen kuuluu. Niihin on myös oltava mahdollista tutustua.\n"Kuluttajan ei pidä joutua kyselemään sopimusehtojen perään, vaan myyjän velvollisuutena on antaa kuluttajalle mahdollisuus tutustua ehtoihin vaivattomasti sopimusta tehtäessä. Myyjän ei tarvitse myyntitilanteessa käydä ehtoja läpi kokonaisuudessaan. Hinta ja siihen liittyvät rajoitukset sekä palvelun keskeiset ominaisuudet on kuitenkin aina käsiteltävä yhdessä asiakkaan kanssa ennen sopimuksen tekemistä", toteaa Kilpailu- ja kuluttajaviraston ylijohtaja, kuluttaja-asiamies Päivi Hentunen.\nKuluttajan on myös saatava sopimusehdot itselleen kokonaisuudessaan, jotta hän tietää oikeutensa ja velvollisuutensa ja pystyy toimimaan tehokkaasti mahdollisissa kiistatilanteissa. Ehtoja ei välttämättä tarvitse antaa paperilla myymälässä, vaan ne voidaan asiakkaan suostumuksella lähettää sähköisesti.\n"Ilman sopimusta asiakas ei edes tiedä, mitä palvelulta voi edellyttää. Virhetilanteissa asiakkaan oikeusturva on silloin heikko. Sopimusehtojen antaminen asiakkaalle pitäisi olla itsestäänselvyys", painottaa johtaja Johanna Juusela Viestintävirastosta.\nKuluttaja-asiamies ja Viestintävirasto ovat pyytäneet operaattoreilta selvitystä siitä, mihin toimenpiteisiin ne ryhtyvät tutkimustulosten johdosta. Vastausten pohjalta virastot päättävät tarvittavista valvontatoimenpiteistä.\nTutkimus kohdistui kolmeen isoon operaattoriin: DNA:han ja Elisaan, joka myy kuluttajille Saunalahden liittymiä, sekä TeliaSoneraan, joka myy kuluttajille sekä Soneran että TeleFinlandin liittymiä. Tutkimus toteutettiin mystery shopping -menetelmällä. 150 testiasiakasta osti huhti-toukokuussa 2014 matkapuhelinliittymiä operaattoreiden omista myymälöistä ja myyntipisteistä pääkaupunkiseudulla, Jyväskylässä, Turussa ja Oulussa. Tutkimuksen toteutti TNS Gallup Oy.\nMerja Saari, Yleispalvelu-ryhmän päällikkö, Viestintävirasto, p. 0295 390 541\nAnu Kettunen, lakimies, Viestintävirasto, p. 0295 390 536\nHenriikka Rosti, lakimies, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, p. 029 505 3175\nMiina Ojajärvi, lakimies, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, p. 029 505 3155\nTutkimus: Mystery shopping -tutkimus matkapuhelinliittymien myymälämyynnistä\nLue lisää: Halpa hinta ei riitä, kun ongelmia on perusasioissa, Kuluttaja-asiamiehen uutiskirje 4/14\nPäivitetty 10.9.2014 Tulosta


KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman (EMRP) väliarviointi\nKOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman (EMRP) väliarviointi /* COM/2012/0174 final */\nEurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman (EMRP) väliarviointi\n1. EMRP-ohjelma: tausta ja yleiskatsaus\nEU päätti 16. syyskuuta 2009 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä osallistua yhteiseen eurooppalaiseen metrologian tutkimusohjelmaan (European Metrology Research Programme, EMRP) enimmillään 200 miljoonan euron rahoitusosuudella kaudella 2009–2017. EU:n rahoitusosuus on yhtä suuri kuin EMRP-ohjelmaan osallistuvien 22 valtion rahoitusosuudet yhteensä. Mainittu päätös, jäljempänä ’EMRP-päätös’, perustuu SEUT-sopimuksen 185 artiklaan (entinen EY:n perustamissopimuksen 169 artikla). Tämä artikla mahdollistaa sen, että monivuotisen puiteohjelman toteutuksen yhteydessä voidaan koordinoida kansallisia tutkimusohjelmia osallistuvien valtioiden keskinäisessä vapaaehtoisessa yhdentymisprosessissa, joka kattaa tieteelliset, hallinnolliset ja rahoitukselliset näkökohdat. Kansallisten tutkimusohjelmien yhteinen toteuttaminen edellyttää erityisesti sitä varten tarkoitetun rakenteen perustamista tai olemassaoloa. Osallistuvat valtiot ovat sopineet, että EURAMET e.V. toimii tällaisena erityisenä täytäntöönpanorakenteena EMRP:n toteuttamiseksi. Erityisen täytäntöönpanorakenteen olisi toimittava unionin rahoitusosuuden saajana ja varmistettava EMRP:n tehokas täytäntöönpano.\nEMRP:n tehtävänä on antaa rahoitusta useiden kumppanien muodostamille monikansallisille hankkeille, joissa toteutetaan tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen, koulutukseen ja tulosten levittämiseen liittyviä toimia, jäljempänä ’EMRP-hankkeet’. Koska metrologian alalla valmiudet ovat keskittyneet, EMRP-hankkeiden ydinosan toteutuksesta vastaavat osallistuvien valtioiden kansalliset metrologialaitokset ja ns. nimetyt laitokset (tietyistä kansallisten metrologialaitosten toimialaan kuulumattomista kansallisista standardeista ja niihin liittyvistä palveluista vastaavat asiantuntijalaitokset). Metrologian alan valmiuksien lisäämiseksi ja monipuolistamiseksi EMRP:stä rahoitetaan myös eri tutkija-apurahaohjelmia, joilla täydennetään EMRP-hankkeita.\nParlamentti ja neuvosto totesivat EMRP-päätöksessään, että metrologia on monitieteellinen ala, joka on äärimmäisen tärkeä osa nykyajan osaamisyhteiskuntaa. Luotettavilla ja vertailtavissa olevilla mittausstandardeilla ja asianmukaisesti validoiduilla mittaus- ja testausmenetelmillä tuetaan tieteen edistymistä ja teknologista innovaatiota, ja niillä on siten merkittävä vaikutus talouteen ja elämänlaatuun Euroopassa.\nEU:n Eurooppa 2020 ‑kasvustrategian puitteissa hyväksytyssä Innovaatiounioni-lippulaivahanketta koskevassa tiedonannossaan komissio painotti älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun merkitystä Euroopan kansalaisille ja määritteli tavoitteita ja toimia EU:n tasolle ja kansalliselle tasolle. EU:n strategian keskiössä ovat toimet Euroopan unionin muuttamiseksi innovaatiounioniksi.\nHiljattain neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassaan tiedonannossa komissio esitteli ajatuksen eurooppalaisista tutkimus- ja innovaatioalan kumppanuuksista voimavarojen yhdistämiseksi, läpimurtojen aikaansaamiseksi ja yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi. Neuvosto totesi päätelmissään, että kumppanuudet voivat helpottaa resurssien optimaalista käyttöä ja siten ne voivat edistää Euroopan henkisen pääoman täyttä hyödyntämistä ja ERAn yhdentymistä ja vähentää tarpeetonta päällekkäisyyttä. Kumppanuudet kokoavat yhteen sekä Euroopan tason että kansallisia toimijoita. Näin voidaan luoda tarvittava kriittinen massa, kehittää yhteisiä visioita ja strategisia linjauksia sekä hyödyntää toiminnan joustavuutta, laaja-alaisuutta ja mittakaavaetuja. Vuonna 2009 käynnistyneessä EMRP-ohjelmassa on tällä tavoin luotu vahva kumppanuus ohjelmaan osallistuvien 22 valtion välille.\nEMRP-päätöksen mukaan komissio tekee EMRP-ohjelmasta väliarvioinnin riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella kolme vuotta EMRP-ohjelman käynnistymisen jälkeen. Arviointi kattaa edistymisen tavoitteiden saavuttamisessa ja EMRP-ohjelmaa koskevat suositukset soveltuvimmista tavoista, joilla voidaan edistää edelleen yhdentymistä ja täytäntöönpanon laatua ja tehokkuutta, tieteellinen, hallinnollinen ja taloudellinen yhdentyminen mukaan luettuina. Lisäksi arvioidaan, onko osallistuvien valtioiden rahoitusosuus asianmukainen, kun pidetään mielessä niiden kansallisten tutkimusyhteisöjen mahdollinen kysyntä.\nKomissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvioinnin päätelmät sekä niihin liittyvät huomautuksensa.\nKomissiota tuki arvioinnin tekemisessä asiantuntijalautakunta, joka esitti havaintonsa ja laati väliraportin, jäljempänä ’arviointiraportti’. Arviointiraportissa analysoidaan EMRP-ohjelmaa perusteellisesti sen kannalta, miten se on edistynyt alkuperäisten tavoitteiden saavuttamisessa, ja annetaan suosituksia soveltuvimmista tavoista, joilla voidaan edistää edelleen yhdentymistä ja ohjelman laatua ja tehokkuutta.\nTässä kertomuksessa esitetään komission kanta asiantuntijoiden arviointiraportissa antamiin pääsuosituksiin.\n2. Riippumattoman asiantuntijaryhmän väliarviointi: Komission huomiot\nArviointiryhmän raportti kattoi kaikki EMRP-päätöksessä vaaditut näkökohdat ja sisälsi suuren määrän faktoja, huomioita ja suosituksia. Komissio katsoo, että arviointiraportti muodostaa kokonaisuudessaan olennaisen osan väliarviointiprosessia. Komissio keskittyy tämän luvun seuraavissa kappaleissa havaintoihin ja suosituksiin, joilla on suurin merkitys EMRP-ohjelmaa ajatellen, ja esittää näkemyksensä niistä.\n2.1 Täytäntöönpanon laatu ja tehokkuus\nKomissio siirsi EMRP-ohjelman toteutuksen erityiselle täytäntöönpanorakenteelle noudattaen SEUT-sopimuksen 185 artiklan määräyksiä ja välilliseen keskitettyyn hallinnointiin varainhoitoasetuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä. Erityiseksi täytäntöönpanorakenteeksi valittiin EURAMET e.V., jonka hallintorakenne on osoittautunut tehokkaaksi ja laadukkaaksi EMRP-ohjelman täytäntöönpanoa varten. Ottaen huomioon EMRP-ohjelman toiminnallisen vahvuuden ja tieteellisen sisällön lautakunta totesi, että EMRP-ohjelman näkyvyyden lisäämisestä metrologiayhteisön ulkopuolella olisi hyötyä laajemmalle sidosryhmien yhteisölle ja koko yhteiskunnalle.\nKomissio panee tyytyväisenä merkille EURAMET e.V:n ja EMRP-komitean vahvan sitoutumisen ja ammattimaisen hallinnon EMRP-ohjelman täytäntöönpanossa vuoden 2009 jälkeisenä ensimmäisenä kolmivuotiskautena ja kannustaa kaikkia EMRP-ohjelman täytäntöönpanoon osallistuvia tahoja jatkuvasti parantamaan täytäntöönpanon laatua ja ohjelman näkyvyyttä.\nKomissio tukee lautakunnan suositusta ottaa käyttöön keskeinen suoritusindikaattori avustussopimusten tekoon kuluvalle ajalle ja asettaa tavoitteita tilanteen parantamiseksi siten, että kaikki hankkeet käynnistyisivät mahdollisimman pian niiden valinnan jälkeen.\n2.2 Osallistuvilta valtioilta tulevat rahoitusosuudet\n(1) EMRP-päätöksessä unionin rahoitusosuuden ehdoksi asetettiin se, että kukin osallistuva valtio sitoutuu virallisesti suorittamaan osuutensa EMRP-ohjelman rahoituksesta ja että rahoitusosuus maksetaan tosiasiallisesti tuensaajille. Ohjelmaan osallistuvien 22 valtion kansallisten rahoitussitoumusten vähimmäissuuruudeksi vahvistettiin 200 miljoonaa euroa, josta 10 prosenttia maksetaan käteisvaroina lähinnä EMRP-ohjelman hallinnon juoksevien kustannusten kattamiseksi (enimmillään 16 miljoonaa euroa) ja loput apurahajärjestelmien kautta. Lisäksi EURAMET on saanut osallistuvilta valtioilta riittävät taloudelliset takeet EMRP-päätöksen 8 artiklan mukaisesti. Osallistuvien valtioiden takaamat määrät lasketaan kullekin osallistuvalle valtiolle ennalta määritetyn kiinteän osuuden mukaisesti. Takeet on saatu osallistuvilta valtioilta tai niiden kansallisilta metrologialaitoksilta takaus- tai vastuuilmoitusten muodossa.\n(2) Tähän mennessä kaikki osallistuvilta valtioilta tulevat rahoitusosuudet on maksettu sitoumusten mukaisesti ja EMRP-ohjelman täytäntöönpanomenettelyjä noudattaen. Rahoitettavaksi valittuihin hankkeisiin suoritettavat kansalliset rahoitusosuudet on maksettu sovittuja menettelyjä noudattaen.\nKomissio toteaa, että osallistuvat valtiot ovat noudattaneet alkuperäisiä EMRP-päätöksessä vahvistettuja sitoumuksiaan, ja on lautakunnan kanssa yhtä mieltä siitä, että EMRP-ohjelman rahoitusmallilla on päästy pitkälle vietyyn taloudelliseen yhdentymiseen.\n2.3 Kansallisten metrologian tutkimusohjelmien yhdentyminen\nEMRP-aloitteen tavoitteena on koordinoida ja yhdentää asiaankuuluvia kansallisia metrologian tutkimustoimia, jotta voidaan luoda yhteinen tieteellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti yhdennetty tutkimusohjelma.\nTieteellisen yhdentymisen tasoa voidaan pitää EMRP-ohjelman keskeisenä saavutuksena ja merkittävänä hyötynä ohjelmaan osallistuville kansallisille metrologiaohjelmille. Suuriin haasteisiin keskittyvä lähestymistapa on edistänyt suuresti tieteiden välistä yhteistyötä kansallisten metrologian tutkimusohjelmien välillä. Vaikka myös kolmannet osapuolet ovat jossain määrin mukana EMRP-ohjelman hankkeissa, niiden osallistuminen ja vaikutus ohjelmasuunnitteluun vaikuttaa osin vähäiseltä, ja sitä voitaisiinkin lisätä aloilla, jotka ovat luonteeltaan selkeästi monitieteisiä. EMRP-ohjelman kohdistaminen pääasiassa kansallisten metrologialaitosten tai alan erikoistuneiden laitosten osaamisen ja valmiuksien kehittämiseen ja vahvistamiseen näyttää edelleen tarkoituksenmukaiselta, mutta lautakunta katsoo kuitenkin, että kolmansien osapuolten asiantuntijat voisivat tuoda lisäarvoa tähän erikoisalan yhteisöön. Laajemman tutkimusyhteisön mukanaoloa voitaisiin edelleen lisätä tietyillä aloilla, jotka menevät tyypillisiä metrologian tutkimusnäkökohtia pidemmälle.\nEMRP-komitea sopii yhteisesti potentiaalisista tutkimusaiheista kutakin ehdotuspyyntöä varten ja päättää aiheiden valinnasta, ja tällä tavoin se luo yhteisen strategisen linjauksen metrologiatutkimuksen painopisteistä Euroopassa. Lautakunta toi esille, että EMRP-ohjelman tutkimusaiheet ovat hyvin valittuja, että EMRP-ohjelma tunnustetaan maailmanlaajuisesti ja että sen avulla voidaan välttää hyvin kalliiksi tulevaa päällekkäisyyttä. Koska arviolta 50 prosenttia kansallista investoinneista koordinoidaan nyt EMRP-ohjelman ja sen tutkimusaiheiden puitteissa, on selvää, että kansallisessa perusrahoituksessa on päästy merkittävään tieteelliseen yhdentymiseen.\nEMRP-ohjelmaan sidotuissa resursseissa on kuitenkin huomattava ero suurten ja pienten maksajien välillä, kuten EMRP-päätöksessä on sovittu. Tieteellinen osaaminen ja käytössä olevat tutkimusinfrastruktuurit vaihtelevat sen vuoksi paljon, mikä osin vaikeuttaa tieteellisen yhdentymisen saavuttamista kaikkien 22 osallistuvan valtion välillä. Pienten ja kehittyvien kansallisten metrologialaitosten esteenä on niiden rajallinen kapasiteetti osallistua tarpeeksi asiantuntevalla henkilöstöllä EMRP-ohjelman hankkeisiin ja niiden rajalliset taloudelliset resurssit. Lautakunnan mukaan tästä aiheutuu suuri riski, että vakiintuneiden, isojen metrologialaitosten ja kehittyvien pienten metrologialaitosten välinen ero osaamisessa ja valmiuksissa kasvaa entisestään sen sijaan että se pienenisi.\nKomissio katsoo lautakunnan tavoin, että kapasiteettikuilu näyttää kasvavan osallistuvien valtioiden välillä joissain tapauksissa, ja on lautakunnan kanssa samaa mieltä siitä, että tutkijoiden apurahajärjestelmää voitaisiin käyttää tehokkaammin mahdollisuuksien lisäämiseksi sellaisissa maissa, joissa metrologian tutkimusvalmiudet ovat rajalliset. Komissio tukee lautakunnan suositusta tarkastella sitä, miten suurta joustavuutta liikkuvuusapurahojen hallinnoinnissa voitaisiin soveltaa, jotta tutkimuslaitosten välisiin siirtoihin liittyvät esteet voitaisiin poistaa.\nHallinnollinen yhdentyminen on toteutunut hyvin EURAMET e.V:ssä, joka on osoittautunut ammattimaiseksi ja hyvin toimivaksi organisaatioksi. Hallintoon on tehty ja tehdään yhä tarpeen mukaan parannuksia, ja EMRP-ohjelman täytäntöönpano voidaan katsoa tehokkaaksi. Nykyistä hallintorakennetta voidaan pitää sekä tehokkaana että yhdennettynä.\nLautakunta totesi kuitenkin tarpeen selvittää, miten voitaisiin vähentää ja yksinkertaistaa tarpeettomia byrokraattisia menettelyjä. Koordinaattoreille ja osallistujille koituvaa hallinnollista taakkaa pidetään suurena, ja hankkeiden toteutus voi viivästyä apurahasopimuksiin liittyvien vaikeuksien takia. Tutkija-apurahojen vakiosopimusta on vuonna 2011 parannettu siten, että se kattaa vuodesta 2012 lähtien vain apurahan olennaiset näkökohdat. Näistä parannuksista huolimatta lautakunta pani merkille yleisen mielipiteen, jonka mukaan tutkija-apurahajärjestelmä ei toimi kaikilta osin asianmukaisesti ja kaipaa uudelleentarkastelua.\nUseat EMRP-komitean jäsenet ja lautakunta ovat myös painottaneet, että hankkeille tarvitaan riittävästi ja tarpeeksi päteviä hankekoordinaattoreita, jotka käynnistävät hankkeet mahdollisimman pian valintapäätöksen jälkeen. Lautakunta totesi, että ammatillisen pätevyyden puute näyttää yleisesti vaivaavan monimutkaisten kansainvälisten tutkimushankkeiden johtoa.\nSen vuoksi komissio on lautakunnan kanssa yhtä mieltä siitä, että hallintomenettelyjä on edelleen yhdenmukaistettava, ja kannustaa EURAMET e.V:tä tarjoamaan hankekoordinaattoreille ja potentiaalisille hankekumppaneille koulutusta eurooppalaisten tutkimushankkeiden hallinnoinnista.\nEMRP-ohjelman taloudellinen yhdentyminen on toteutunut laajassa mitassa, ja lautakunta totesi, että sitä olisi vaikea enää lisätä johtuen kansallisten laitosten kertaluonteisesta rahoituksesta, joka vastaa osallistuvien valtioiden kansallisia sitoumuksia. EMRP-ohjelmassa käytetään ”virtuaalisten yhteisvarojen” mallia, johon sisältyy asianmukainen vararahoitusmekanismi. Näin hankkeet voidaan rahoittaa ”todellisen yhteisvarojen” mallin mukaisesti. EMRP-ohjelman hallintotapa ja pitkälle viety taloudellinen yhdentyminen takaavat, että ehdotuspyyntöä varten käytettävissä oleva rahoitus vastaa aina ehdotettuihin hankkeisiin liittyvää tarvetta. Keskitetyissä ja riippumattomissa arvioinneissa määritettyä paremmuusjärjestystä on tämän vuoksi voitu noudattaa poikkeuksitta kaikissa kolmessa ehdotuspyynnössä.\n2.4 Eteneminen kohti tavoitteita\nAnalysoidakseen etenemistä kohti EMRP-ohjelman tavoitteita lautakunta otti lähtökohdaksi ohjelmaa edeltäneen vaikutusarvioinnin, jossa esiteltiin EMRP-ohjelman yleiset strategiset tavoitteet, erityistavoitteet ja toiminnalliset tavoitteet.\nYleisten strategisten tavoitteiden osalta lautakunta toteaa, että EMRP-ohjelma on olennaisesti edistänyt osaamisen vapaata liikkuvuutta eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA). Alan tutkimuksen keskeisten toimijoiden välille on syntynyt vahva yhteistyö, joka tukee tietämyksen kasvua ja kehitystä ja sitä kautta Euroopan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Ohjelma keskittyy osittain suuriin energia-, ympäristö- ja terveyshaasteisiin, mikä on lisännyt metrologian tutkimusyhteisössä tieteidenvälistä yhteistyötä yhteiskunnallisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Lautakunta toteaa, että EMRP-ohjelma edistää ERAn toteuttamista luomalla aidon ”eurooppalaisen metrologian tutkimusalueen” (MERA).\nErityistavoitteiden osalta lautakunta painottaa jäsentävää vaikutusta, joka perustuu jo EMRP-ohjelman ensimmäisinä vuosina toteutuneeseen taloudellisen yhdentymiseen. EMRP-ohjelmalla on havaittu myös toinen hyödyllinen jäsentävä vaikutus, joka näkyy siinä, että yhteisten ehdotuspyyntöjen painopisteiden huolellinen vuotuinen määrittämisprosessi näyttää vaikuttavan kansallisiin painopisteisiin joissain maissa. Tutkimustoimia jäsentävä ja niiden hajanaisuutta korjaava vaikutus on selvästi suurempi sellaisissa maissa, joilla on keskitetty metrologiajärjestelmä. On liian aikaista arvioida näitä jäsentäviä vaikutuksia teollisuuden, yhteiskunnan ja uusien teknologioiden hyödyntämisen kannalta, mutta lautakunta on vakuuttunut kriittisen massan muodostumisesta, mihin ei oltaisi päästy ilman EMRP-ohjelmaa.\nEMRP-ohjelman toiminnalliset tavoitteet liittyvät suuriin haasteisiin, valmiuksien kehittämiseen, infrastruktuurien avoimeen käyttöön, yhteistyön lisäämiseen laajemman tiedeyhteisön kanssa, modernisointiin, nuorten tutkijoiden liikkuvuuteen, kansainvälisten asioiden koordinoinnin parantamiseen, sääntelyn ja standardien tukemiseen sekä teollisuuden ja taloudellisen kasvun tukemiseen. EMRP-päätöksen mukaan ohjelmalla on tarkoitus päästä toiminnallisiin tavoitteisiin seuraavasti:\na) Yhdistetään metrologisen tutkimuksen huippuosaaminen perustamalla kilpailukykyisiä yhteisiä tutkimushankkeita (jäljempänä ’EMRP-hankkeet’), joiden avulla yhdistetään osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten verkostojen tarjoama riittävä kriittinen massa, jotta voidaan ratkaista Euroopan kohtaamat suuret metrologian alan haasteet.\nb) Avataan järjestelmä parhaalle tieteelle lisäämällä laajemman eurooppalaisen tutkijayhteisön osallistumista tutkija-apurahojen avulla.\nc) Kehitetään valmiuksia lisäämällä eurooppalaisen metrologian tutkimusyhteisön valmiuksia tutkijoiden liikkuvuusapurahoilla, joiden kohteena ovat ne kansallisten metrologialaitosten yhteistyöelimen (EURAMET) jäsenvaltiot, joiden metrologian tutkimusvalmiudet ovat rajalliset.\nLautakunta totesi, että metrologian tutkimuksen huippuosaamisen yhdistäminen on toteutunut hyvin Euroopan metrologiayhteisössä. Lautakunnan mukaan EURAMET e.V:tä ja EMRP-komiteaa voidaan onnitella siitä, että ne ovat pystyneet helpottamaan tieteellistä koordinointia. Lautakunta kannusti mahdollisiin parannuksiin strategisten tutkimusaiheiden valintaprosessissa yksittäisten ehdotuspyyntöjen osalta, sillä tämä voisi avata EMRP-ohjelman entistä laajemmin kaikkien sidosryhmien tarpeille. Tällainen lähestymistapa voisi tukea paremmin tulosten hyödyntämistä teollisuuden ja sääntelyviranomaisten piirissä. Edellytyksenä voi olla, että nykyisiä metrologiatutkimuksen valmiuksia laajennetaan kansallisissa laitoksissa ja niiden ulkopuolella.\nKomissio tukee lautakunnan suositusta ja kehottaa EURAMET e.V:tä tarkastelemaan mahdollista lisäarvoa, jota voitaisiin saada järjestämällä sidosryhmien työryhmätapaamisia strategisten tutkimusaiheiden priorisoimiseksi etenkin suuria haasteita koskevissa ehdotuspyynnöissä, joiden suhteen olisi toivottavaa omaksua avoimempi kulttuuri.\nKomissio tukee myös lautakunnan suositusta, jonka mukaan joissakin tutkimusaiheissa olisi hyödyllistä painottaa enemmän vaikutuskriteerejä, jotka koskevat tulosten nopeaa hyödyntämistä Euroopassa.\nHuippuosaamisen yhdistäminen itse metrologiatutkimuksen piirissä on ollut suuri menestys, mutta järjestelmän avaaminen parhaalle tieteelle on toistaiseksi jäänyt vähäiseksi. Lautakunta toteaa, että EMRP-ohjelman ulkopuolella ohjelma selvästi mielletään melko suljetuksi laajemmalle eurooppalaiselle tutkijayhteisölle.\nTästä syystä komissio kannustaa EURAMET e.V:tä lautakunnan suositusten mukaisesti tarkastelemaan tapoja käyttää apurahajärjestelmiä paremmin yhteyksien luomiseen Euroopan parhaisiin huippuosaamiskeskuksiin.\nAnalyysissään lautakunta toteaa myös, ettei EMRP-ohjelmalla ole ollut toivottua vaikutusta valmiuksien luomiseen maissa, joissa ei ole metrologia-alan tutkimusvalmiuksia tai joissa nämä valmiudet ovat rajalliset. Jotkin maat ovat hyödyntäneet ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia valmiuksien kehittämiseen strategisesti tärkeillä aloilla, mutta juopa tutkimusintensiivisimpiin maihin näyttää kasvavan.\nOn huomattava, että EMRP-ohjelman nykyiset mekanismit, jotka liittyvät järjestelmän avaamiseen parhaalle tieteelle ja valmiuksien kehittämiseen, perustuvat etupäässä EMRP-ohjelman apurahajärjestelmään. Apurahajärjestelmän rahoituskapasiteetti ei itsessään näytä muodostavan merkittävää pullonkaulaa. Lautakunta muistuttaa, että ohjelma on nykymuodossaan suunniteltu EMRP-päätöksen mukaisesti tutkimusohjelmaksi, jossa pyritään erityisten toiminnallisten prosessien ja rahoitusvälineiden avulla tieteelliseen huippuosaamiseen ja että EMRP-ohjelman toteutuksella ei voida tämän lisäksi helposti tukea monimutkaista valmiuksien kehittämistä. Lautakunta on tähän liittyen antanut kiinnostavia ja tärkeitä suosituksia EMRP-ohjelman mahdollisesta pitemmän aikavälin tulevaisuudesta.\nKomissio jakaa lautakunnan raportissa esittämät näkemykset etenemisestä kohti tavoitteita ja hyväksyy täysin suosituksen asiantuntija-avustajien käytöstä helpottamaan sitä, että rajallisia metrologiavalmiuksia omaavat maat voivat paremmin osallistua EMRP-ohjelmaan kuroakseen kiinni edistyneempien maiden etumatkan.\n2.5 EMRP-ohjelman eurooppalainen lisäarvo\nLautakunta ilmaisi kantanaan, että EMRP-ohjelma on erinomainen esimerkki siitä, mihin voidaan päästä koordinoimalla perusrahoitettuja kansallisia t&k-ohjelmia. Lautakunta nosti esiin kolme erityistä EMRP-ohjelman näkökohtaa, jotka tuovat olennaista eurooppalaista lisäarvoa:\n· EMRP-ohjelma kokoaa kriittisen massan jopa sellaisten kompleksisten tieteidenvälisten tutkimusaiheiden kuin edellä mainittujen suurten yhteiskunnallisten haasteiden tarkasteluun, joiden ratkaisemiseen yksittäisen maan valmiudet eivät riittäisi.\n· EMRP-ohjelma yhdistää merkittäviä voimavaroja ja kokoaa yhteen metrologian alan tutkimustoimintaa 22 maasta. Lautakunnan arvion mukaan noin 50 prosenttia metrologiaan Euroopassa kohdistetusta rahoituksesta koordinoidaan nyt EMRP-ohjelman kautta. EU:n rahoitus mukaan luettuna kyseessä on 400 miljoonan euron rahoitus yhdessä yhteisessä ohjelmassa.\n· Lautakunta panee merkille, että tutkimustoimien hajanaisuus on korjaantunut ja että tarpeettomasta päällekkäisyydestä ollaan pääsemässä ehdotuspyyntöjen huolellisen suunnittelun ja toteutuksen (yhteisen ohjelmasuunnittelun) avulla.\nTätä taustaa vasten lautakunta kehottaa EURAMET e.V:tä harkitsemaan, miten EMRP-hankkeen tuloksia voitaisiin hyödyntää nopeasti Euroopan teollisuudessa, ja kiinnittämään enemmän huomiota innovointiin ja osaamisen siirtoon pitemmällä aikavälillä.\nSekä eurooppalaista että kansallista lisäarvoa saadaan myös siitä, että EMRP-ohjelma tukee sääntelyä ylipäänsä, esimerkiksi ympäristöalan sääntelyä, muun muassa Euroopan vesipolitiikan puitedirektiiviä. Lautakunta muistutti, että sääntelyn metrologisten näkökohtien kehittäminen ja määritteleminen ovat esimerkkejä osa-alueista, joilla EMRP-ohjelman ja EURAMET e.V:n puitteissa yhteistyötä tekevän metrologia-alan tutkimusyhteisön tulisi olla johtavassa roolissa, kun kehitetään uusia mittausmenetelmiä sääntelyn tueksi. Lautakunta katsoo tämän edellyttävän laaja-alaisia ennakoivia toimia sekä poliittisten päättäjien ja sääntelyviranomaisten mukanaoloa jo varhaisessa vaiheessa kansallisella ja Euroopan tasolla. Tämän tason yhteistyö on edellytys sille, että EMRP-ohjelma kykenee hyödyntämään koko potentiaalinsa unionin politiikan tukemisessa.\nKomissio kehottaa EURAMET e.V:tä tarkastelemaan lautakunnan suosituksen pohjalta vaihtoehtoja ennakoivien työryhmätapaamisten järjestämiseksi ministeriöiden, virastojen ja asianomaisten komission pääosastojen kanssa.\nLautakunta totesi, että sääntelykysymyksiin liittyvien ennakoivien toimien lisäksi uusiin teknologioihin liittyvät metrologianäkökohdat ovat osa-alue, jolla metrologiayhteisö voi tukea uusien alojen kasvua kehitettäessä uusia tai tarkempia mittausmenetelmiä. Uusien teknologioiden alalla tulisi harjoittaa enemmän yhteistyötä laajemman tiedeyhteisön kanssa sekä suoraan EMRP-ohjelman hankkeissa että koordinoimalla tutkimustoimintaa sitä täydentävien seitsemännen puiteohjelman hankkeiden ja toimijoiden kanssa\nKomissio tukee lautakunnan suositusta tarkastella lisäarvoa, jota voitaisiin saada luomalla kannusteita EMRP-ohjelman ja seitsemännen puiteohjelman toimijoiden ja hankkeiden välisen yhteisvaikutuksen lisäämiseksi.\n2.6 EMRP-ohjelman tuleva kehittäminen seitsemännen puiteohjelman ulkopuolelle ja opetukset tulevia yhteisiä ohjelmia varten\nLautakunta katsoo, että mahdollisten edellä mainittujen parannusten lisäksi, jotka voitaisiin ottaa huomioon EMRP-ohjelman toteutuksessa, ohjelman toiminnasta on saatu opetuksia, jotka voitaisiin ylipäänsä ottaa huomioon tulevissa yhteisissä ohjelmissa. Osa näistä opetuksista on yleisiä ja osa koskee nimenomaisesti Euroopan metrologiayhteisöä – esimerkiksi kansallisen institutionaalisen rahoituksen tai yhdellä kertaa annettavan rahoituksen laajamittainen käyttö.\nKomissio suhtautuu myönteisesti lautakunnan aloitteeseen neuvonpidosta yhdessätoista mahdollisessa kysymyksessä, jotka tulisi ottaa huomioon mahdollisissa tulevissa ohjelmissa, jotta EURAMET e.V. voisi yltää laajempaan eurooppalaiseen yhdentymiseen. Tämä riippuu kuitenkin päätöksistä, jotka tehdään EMRP-ohjelman tulevaisuudesta seitsemännen puiteohjelman jälkeiseksi kaudeksi.\nMitä tulee opetuksiin tulevia yhteisiä ohjelmia varten, lautakunta totesi kantanaan, että EMRP-ohjelma voisi joissain tapauksissa toimia esimerkkinä ohjelmien yhteissuunnittelulle tai muille aloitteille tapauksissa, joissa hyödynnetään SEUT-sopimuksen 185 artiklaa yhteisen ohjelman toteuttamista varten. Lautakunta katsoi, että kaikilla kiinnostuneilla jäsenvaltioilla ei ehkä ole vielä käynnissä sopivia ohjelmia yhdistettäväksi yhteiseen ohjelmaan tai niiden ohjelmat eivät ole tarpeeksi joustavia tähän tarkoitukseen. On otettava huomioon, että useimmissa EU-maissa on saatavilla vain rajoitetusti kilpailurahoitusta Euroopan tason koordinointia varten.\nAsiantuntijalautakunnan mukaan 185 artiklan mukaisissa aloitteissa on erityisen vaikea saada aikaan yhdennettyä rahoitusmallia ja EMRP-ohjelma on malliesimerkki siitä, miten luontoissuorituksiin perustuvalla ”virtuaalisten yhteisvarojen” mallilla voidaan päästä hyvin pitkälle vietyyn taloudelliseen yhdentymiseen.\nKomissio suhtautuu myönteisesti lautakunnan päätelmiin tulevista yhteisistä ohjelmista ja aikoo jatkaa koordinointitoimiaan käynnissä olevien 185 artiklan aloitteiden välillä. Se ottaa huomioon saadut opetukset mahdollisten julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien tukemiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa.\nVuonna 2009 käynnistynyt EMRP-ohjelma on saavuttanut toiminnallisen kypsyysasteen 22 osallistuvan valtion yhteisenä tutkimusohjelmana, jonka toteutuksesta vastaa EURAMET e.V. Osallistuvien kansallisten ohjelmien katsotaan yhdentyneen pitkälti. Komissio aikoo tämän vuoksi jatkaa ohjelman tukemista EMRP-päätöksen mukaisesti.\nEMRP-ohjelmassa on saavutettu hyviä tuloksia useimmissa sen alkuperäisissä toiminnallisissa tavoitteissa, jotka kattavat lähes 85 prosenttia EMRP- ohjelman resursseista, nimittäin metrologian tutkimuksen huippuosaamisen yhdistämisessä. Konkreettiset tulokset ovat kuitenkin jääneet huomattavasti odotuksista kolmen laadullisen vaikutusindikaattorin suhteen: valmiuksien kehittäminen, vuorovaikutus laajemman tiedeyhteisön kanssa sekä liikkuvuus.\nEURAMET e.V:tä ja EMRP-komiteaa pyydetään EMRP-ohjelman päättävinä eliminä ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin tilanteen parantamiseksi ohjelman jäljellä olevana aikana. Alkuperäiseen päätökseen ei katsota tarvittavan muutoksia, mutta EURAMET e.V:n olisi pantava täytäntöön edellä mainitut lautakunnan suositukset sekä mahdolliset muut toimenpiteet, joita EURAMETin jäsenet pitävät hyödyllisinä tai tarpeellisina valmiuksien kehittämisen tehostamiseksi, vuorovaikutuksen lisäämiseksi laajemman tutkijayhteisön kanssa ja liikkuvuuden tehostamiseksi EMRP-ohjelman puitteissa.\nLisäksi komissio on seuraavien vuosien aikana valmis ryhtymään EURAMET e.V:n kanssa alustaviin keskusteluihin nykyisen EMRP-ohjelman mahdollisesta jatkosta seuraavan ohjelmakauden aikana. Päätös riippuu kuitenkin Horisontti 2020 ‑puiteohjelmaa ja EU:n monivuotista rahoituskehystä koskevasta lopullisesta päätöksestä, ja siinä on otettava huomioon Eurooppa 2020 -strategian laajempi poliittinen kokonaisuus.\n Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 912/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja kehittämisohjelmaan (EUVL L 257, 30.9.2009, s. 12).\n Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä Norja, Sveitsi ja Turkki.\n Saksan lainsäädännön mukainen voittoa tavoittelematon yhdistys.\n Komission tiedonanto Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010.\n Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni, KOM(2010) 546 lopullinen, 6.10.2010.\n KOM(2011) 572 lopullinen Kumppanuus tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa.\n Euroopan unionin neuvosto, Bryssel 8. joulukuuta 2011, 18349/11 RECH.\n SEC(2008) 2949 Vaikutusten arviointia koskeva raportti.