1 Теоретичні основи управління інвестиційними процесами на підприємстві\n1.1 Поняття інвестиційного процесу, його елементи та учасники\nФактори, що впливають на інвестиційну діяльність в Росії\n1.3 Результати економічних реформ в Росії\n1.4 Методи державного регулювання інвестиційної діяльності в Росії\n1.5 Інвестиційний процес в сучасній Росії\n1.6 Макроекономічні передумови розвитку інвестиційного процесу в РФ\nІнвестиційні процеси відносяться до числа найменш вивчених питань розвитку економіки Росії, в першу чергу, внаслідок досить короткого періоду часу, що пройшов з моменту відновлення інвестиційної активності (1999 р.). Разом з тим інвестиції за своєю природою є такої макроекономічної змінної, короткострокова динаміка яких схильна сильним сезонним і календарним коливань і відображає рух лише частини інвестицій, пов'язаних з пристосуванням капіталу фірм до коливань попиту. У той же час процеси зміни масштабу виробництва та досягнення оптимального (з точки зору фірм) обсягу основного капіталу можуть бути простежені тільки на довгих тимчасових інтервалах.\nТаким чином, в академічній літературі практично відсутні дослідження інвестиційних процесів і інвестиційної поведінки російських компаній. До 1999 р. спостерігався спад інвестицій по всіх галузях економіки, викликаний трансформаційними процесами, і вивчення динаміки інвестицій в цей період не представляє інтересу для розуміння поточної ситуації.\nВ даний час економіка України знаходиться на етапі переходу від економічного піднесення, викликаного процесами імпортозаміщення та сприятливої зовнішньої кон'юнктури, до періоду стійкого економічного зростання. Очевидно, що інвестиційні процеси є одним з ключових чинників, що визначають динаміку капіталу в економіці, темпи і характер економічного зростання. Дані про темпи зростання реальних інвестицій в основний капітал за останні роки (2000-2002) свідчать про активність економічних агентів у цій галузі. Разом з тим на динаміку інвестицій в економіці Росії, як і в інших перехідних і розвиваються економіках, накладається безліч процесів, пов'язаних з особливостями формування ринкової економіки і поведінкою фірм.\nУ зв'язку з цим саме в даний час видається надзвичайно актуальним розглянути передумови розвитку інвестиційного процесу в Російській Федерації на макрорівні.\nВсе вищесказане стосується першої (теоретичної) частини курсового проекту.\nУ другому розділі оцінюється ефективність інвестиційного проекту за допомогою системи кількісних показників та обліку факторів ризику.\nІнвестиційний процес - функціонування механізму, який зводить тих, хто пропонує гроші, кошти, з тими, хто пред'являє на них попит; в ході інвестиційного процесу приймаються рішення, пов'язані з інвестуванням. Сторони інвестиційного процесу зазвичай зустрічаються в фінансових інститутах або на фінансовому ринку.\nМоже скластися, здавалося б, інша ситуація - на підприємстві приймається рішення про інвестування власних коштів. Але не треба забувати, що «власні кошти» не належать підприємству, їх власником є власники підприємства, наприклад, акціонери.\nРозглянемо елементи інвестиційного процесу.\nФінансові інститути - організації, які приймають внески і дають залучені гроші у борг або інвестують в інших формах.\nФінансовий ринок - механізм, який для укладення угод зводить всіх тих, хто пропонує гроші, з тими, хто їх шукає.\nРинкова ціна - ціна, що врівноважує інтереси продавців і покупців.\nГрошовий ринок - сегмент фінансового ринку, де ресурси купують і продають на короткий термін.\nРинок капіталів - довгостроковий фінансовий ринок, на якому переважають різні форми угод з цінними паперами.\nІноді (зокрема, при операціях з майновими цінностями) продавці і покупці вступають в угоду напряму. Але зазвичай в роботі фінансових ринків беруть участь фінансові установи, які виступають посередниками між тими, хто надає кошти, і тими, хто пред'являє на них попит.\nГоловні учасники інвестиційного процесу - це держава, підприємства і приватні особи, причому кожен з них може брати участь в інвестиційному процесі, як на стороні попиту, так і на стороні пропозиції.\nДержава. Кожному рівню виконавчої влади - федеральної, регіональної, і муніципальної - потрібні грошові кошти на фінансування своєї діяльності. Ця діяльність пов'язана з капітальними вкладеннями у будівництво шкіл, лікарень, шосейних доріг. Часто такі проекти фінансуються шляхом випуску різного роду довгострокових боргових зобов'язань - облігацій. Іншим джерелом попиту на гроші є поточні потреби держави. Влада може фінансувати свої потреби за допомогою випуску короткострокових облігацій.\nІноді органи виконавчої влади виступають з пропозицією грошей. Якщо у держави на якийсь час звільняється деяка сума грошей, то замість того, щоб тримати її на поточному рахунку, влада може вкласти кошти у фінансові інструменти і отримати позитивний дохід. Держава може інвестувати власні кошти й у створення інфраструктури - будівництво доріг, іригаційних споруд. Але в цілому держава - це чистий споживач грошових коштів, воно використовує більше коштів, ніж пропонує.\nПідприємства. Більшість підприємств потребує великих коштів для підтримання своєї діяльності, їх фінансові потреби поділяються на довгострокові і короткострокові. Для реалізації довгострокових цілей підприємствам потрібні гроші на будівництво будівель і споруд, придбання обладнання, для розробки нових продуктів.\nКороткострокові потреби виникають у зв'язку з необхідністю забезпечення товарних запасів, покриття дебіторської заборгованості та інших поточних витрат. Для фінансування коротко-і довгострокових потреб підприємства випускають в обіг різноманітні боргові цінні папери та акції. Коли у них виникає тимчасовий надлишок грошових коштів, вони пропонують гроші іншим. Але подібно державі підприємства в цілому є чистими покупцями грошових коштів.\nПриватні особи можуть брати участь в інвестиційному процесі, розміщуючи гроші на ощадних рахунках, купуючи облігації та акції, страхові поліси, набуваючи різного роду майно. Попит приватних осіб на грошові кошти приймає головним чином форму позик для фінансування купівлі житла, автомобілів та інших Однак приватні особи, на відміну від держави і підприємств, є чистими постачальниками грошей.\n1.2 Фактори, що впливають на інвестиційну діяльність в Росії \nОдна з найбільш болючих проблем сучасної російської економіки - це різке зниження інвестиційної діяльності, особливо після кризи 17 серпня 1998 року. Винятком є інвестиції у фінансові активи, які в більшості випадків носять спекулятивний характер.\nСеред безлічі чинників, що визначають інвестиційний клімат у Росії, можна виділити наступні:\n¾ економічні та фінансові;\nРозглядаючи економічні та фінансові чинники, що негативно впливають на інвестиційну діяльність, слід відзначити:\n¾ наявність значного податкового пресу;\n¾ слабку розвиненість і відсутність стабільності і надійності у функціонуванні банківської системи;\n¾ стійкий дефіцит федерального і більшості регіональних та місцевих бюджетів;\n¾ монопольно високі ціни на енергетичні ресурси;\n¾ інфляцію і загальний спад виробництва.\nНе менш негативно впливають на інвестиційні процеси триває тривалий час соціально-політична нестабільність, яка проявляється як на федеральному, так і на регіональних рівнях, а також низькі темпи проведення економічних реформ. У результаті спостерігається різке розшарування населення за доходами і власності, його низький життєвий рівень, безробіття, несвоєчасна виплата заробітної плати, корупція і високий рівень криміналізації в економічній сфері. Всі ці фактори перешкоджають залученню в якості інвестицій як вітчизняного, так і зарубіжного капіталу.\nТакож негативний вплив на інвестиційний процес надає і ряд правових чинників. До них можна віднести: недостатньо опрацьовану правову базу, яка детально регламентувала б правовідносини господарюючих суб'єктів і доповнювала б Цивільний кодекс РФ, так як він хоча і є документом прямої дії, але потребує ряді конкретних законодавчих актів, що деталізують його положення; часту змінюваність окремих законодавчих актів, а також низький рівень їх виконання.\nДо теперішнього часу в Росії був відсутній Податковий кодекс. Попереднім складом Державної Думи прийнята лише перша частина цього кодексу. Інвесторам необхідний ясний (і по можливості незмінний) список податків і правила, за якими ці податки необхідно платити. Без цих двох умов інвестиційні ризики в Росії залишаться досить високими.\nРазом з тим в останні роки в Росії з'явилися певні передумови для створення нормального інвестиційного клімату. У першу чергу до них слід віднести створення ринкової інфраструктури - банків, бірж, інвестиційних фондів, консалтингових організацій, страхових товариств, рекламних агентств та ін Незважаючи на те, що нові форми ринкової інфраструктури далекі від досконалості і понесли значні втрати в результаті серпневої кризи 1998 року, тим не менш можна вважати, що значне число входять до неї суб'єктів продемонстрували свою життєстійкість, а отже, і можливість участі в інвестиційних процесах при наявності відповідних умов.\nДо факторів, що позитивно впливає на інвестиційний процес, можна віднести розвиток інформаційних технологій. Створені системи телекомунікацій, електронні пошти, супутникового, радіорелейного, оптико-волоконної цифрового зв'язку, забезпечений вихід у закордонні комунікаційні мережі та їх бази даних.\nОднак найбільш істотний чинник, спроможний відродити інвестиційний процес в Росії, - це складний шар вітчизняних фахівців, здатних працювати в умовах ринкової економіки. У передкризовий період вони змогли забезпечити проведення акцій, властивих ринковій економіці. Це тендери, торги, конкурси, аукціони, аукціони в інвестиційній, проектно-кошторисної, підрядною та інших сферах діяльності, в результаті чого закладені основи майбутніх інвестиційних процесів.\nЗ січня 1992 року розпочалася лібералізація цін в надії, що тим самим буде створено ринок, який до осені того ж року дасть свої результати: ціни стабілізуються, спад виробництва припиниться, курс долара (у цінах 1992 року) зупиниться на позначці 80 руб. за 1 дол\nАле жодна з поставлених цілей не була досягнута. Протягом п'яти років, проводячи цей курс, уряд призвело економіку до занепаду. Настала деіндустріалізація країни, різко посилилося зубожіння населення, відбувалося руйнування генофонду, країна перебувала під загрозою втрати незалежності через стан продовольчого сектора економіки, росла злочинність.\nЧерез десять років з початку реформ в економіці Росії не відновлено рівень виробництва 1990 року, продовжується інвестиційну кризу.\nВідмінні риси інвестиційної кризи 90-х років в Росії:\n¾ різкий спад обсягів інвестицій у всіх галузях господарства та регіонах країни;\n¾ інфляція, знецінюються власні джерела інвестування підприємств і фірм, підвищений ступінь ризику і придушення стимулів до накопичення капіталу і фінансування довгострокових проектів;\n¾ руйнування основних фондів і виробничого потенціалу, престижних технологій;\n¾ низька конкурентоспроможність корпоративних цінних паперів на фінансових ринках;\n¾ неконкурентоспроможність самого інвестиційного комплексу (як будівництва, так і вітчизняного виробничого обладнання).\nСпади виробництва, високі темпи інфляції, зубожіння величезної маси населення не залишають надій на трансформацію економіки і подолання кризи за допомогою ліберальної політики.\nОдним з найсерйозніших елементів загальносистемної кризи, що охопила нашу економіку в 90-х роках, є довгостроковий інвестиційний кризу з далекосяжними негативними наслідками для всіх сфер життя Росії.\nЛіберальний підхід до реформування економіки ознаменувався різким спадом інвестиційної активності. Обсяг інвестицій у виробничу сферу постійно знижувався. У результаті валові капітальні вкладення скоротилися в 1996 році на 75% до рівня 1990 року, а чисті капітальні вкладення (за вирахуванням амортизації) - на 92%.\nУ суспільній свідомості відбулася зміна пріоритетів: від «романтичного захоплення» лібералізацією економіки - до більш глибокого аналізу наслідків лібералізації та її впливу на реальні економічні процеси: темпи розвитку виробництва, рівень життя населення, проблеми зайнятості, економічну експансію російського ринку західними фірмами і т.д .\nУ роки перебудови стала стрімко падати частка бюджетних асигнувань у розвиток народного господарства:\nУ зв'язку з лібералізацією цін і посиленням податкового пресу ситуація в інвестиційній сфері погіршилася. Оптові ціни підприємств підвищилися в порівнянні з 1991 р. У 20 разів. Спостерігається значне зростання цін на інвестиційні товари: продукцію машинобудування - в 18 разів, будівельні матеріали - у 17 разів, ліс і пиломатеріали - в 16 разів. Рівень цін капітальних вкладень зріс у 1 кварталі 1993 року порівняно з рівнем, прийнятим при переході до кошторисних цінами і введеним з 1 січня 1991 року, в 70 разів.\nВідповідно знецінилися фінансові ресурси підприємств. Виникла гостра проблема з амортизаційними накопиченнями. До 1988 року держава майже повністю розпоряджався амортизаційними відрахуваннями, які в 1992 році становили до 30% загального обсягу капітальних вкладень. Після лібералізації цін амортизаційні нарахування стали недостатніми для простого відтворення основних фондів. Так, до кінця 1993 року частка амортизаційних відрахувань у собівартості промислової продукції в порівнянні з 1991 р. знизилася в 3,6 рази і склала: 0,84% - у цілому по промисловості; 0,47% - у чорній металургії; 0,50 % - в нафтохімічній промисловості; 0,52% - в кольоровій металургії; 1,10% - у машинобудуванні.\nНегативні дії лібералізації економіки позначилися і на скороченні грошової маси в країні, на знеціненні інвестиційних ресурсів підприємств, що відразу зажадало еквівалентної переоцінки основних фондів та індексації оборотних коштів підприємств.\nОсновні принципи державної інвестиційної політики знайшли правове оформлення в «Комплексну програму стимулювання вітчизняних та іноземних інвестицій в економіку Росії». Цей документ визначав напрямок діяльності уряду по виходу з інвестиційної кризи і створення необхідних передумов для активізації інвестиційних процесів.\nПрограма була прийнята в 1996 році, тобто в період відносної економічної стабілізації, і розрахована на термін до 2000 року. У ній була дана характеристика ситуації, що склалася в той період в інвестиційній сфері, розглядалися передумови зростання інвестицій, заходи щодо їх стимулювання та основні напрями державної підтримки інвестиційної діяльності, а також вироблення організаційно-правових умов інвестування.\nЗаходи програми були спрямовані на підвищення обсягу капітальних вкладень в економіку Росії за рахунок усіх джерел фінансування, у тому числі шляхом збільшення частки державних інвестицій. Основна частина державних інвестицій повинна бути надана приватним інвесторам на конкурсній основі. І хоча багато положень програми з причини кризи не були реалізовані, що містяться в ній конкретні плани заходів з правового забезпечення ефективного інвестиційного процесу, від основних законодавчих актів до інструкцій і методичних рекомендацій, не втратили своєї актуальності.\nУ лютому 1999 року був опублікований Федеральний закон «Про інвестиційну діяльність в Російській Федерації, здійснюваної у вигляді капітальних вкладень». Поруч статей цього Закону визначено форми і методи державного регулювання інвестиційної діяльності, здійснюваної у вигляді капітальних вкладень, які проводяться органами державної влади РФ і суб'єктів Федерації.\nДержавне регулювання інвестиційної діяльності, здійснюваної у вигляді капітальних вкладень, передбачає:\n1 створення сприятливих умов для розвитку інвестиційної діяльності шляхом:\n¾ вдосконалення системи податків;\n¾ застосування механізму нарахування амортизації і використання амортизаційних відрахувань;\n¾ встановлення суб'єктам інвестиційної діяльності спеціальних податкових режимів, що не носять індивідуального характеру;\n¾ захисту інтересів інвестора;\n¾ надання суб'єктам інвестиційної діяльності пільгових умов користування землею та іншими природними ресурсами, що не суперечать законодавству РФ;\n¾ прийняття антимонопольних заходів;\n¾ розширення можливостей використання застав при здійсненні кредитування;\n¾ розвитку фінансового лізингу;\n¾ проведення переоцінки основних фондів відповідно до темпів інфляції;\n2 пряма участь держави в інвестиційній діяльності, що здійснюється у формі капітальних вкладень шляхом:\n¾ розробки, затвердження і фінансування інвестиційних проектів, здійснюваних Росією спільно з іноземними державами;\n¾ формування переліку будов і об'єктів, що підлягають технічному переозброєнню для федеральних державних потреб та фінансування їх за рахунок коштів федерального бюджету;\n¾ надання на конкурсній основі державних гарантій по інвестиційних проектах за рахунок коштів федерального бюджету і бюджетів суб'єктів Федерації;\n¾ розміщення на конкурсній основі коштів федерального бюджету (бюджету розвитку РФ) і коштів бюджетів суб'єктів Федерації для фінансування інвестиційних проектів;\n¾ проведення експертизи інвестиційних проектів відповідно до законодавства Росії;\n¾ захисту російських організацій від поставок морально застарілих і матеріаломістких, енергомістких і ненаукоемкіх технологій, обладнання, конструкцій і матеріалів;\n¾ розробки та затвердження стандартів (норм і правил) та здійснення контролю за їх дотриманням;\n¾ випуску облігаційних позик, гарантованих цільових позик;\n¾ надання концесій російським і іноземним інвесторам за підсумками торгів (аукціонів та конкурсів) відповідно до законодавства.\nЗначне місце у системі заходів державного регулювання інвестиційної діяльності займає експертиза інвестиційних проектів. Всі інвестиційні проекти незалежно від джерел фінансування та форм власності об'єктів капітальних вкладень до їх затвердження підлягають експертизі відповідно до законодавства РФ. Експертиза інвестиційних проектів проводиться з метою запобігання створення об'єктів, використання яких порушує права фізичних та юридичних і інтереси держави або не відповідає вимогам затверджених у встановленому порядку стандартів (норм і правил), а також для оцінки ефективності здійснюваних капітальних вкладень.\nСтрого регламентуючи порядок реалізації інвестицій, здійснюваних у формі капітальних вкладень, держава надає гарантії суб'єктам інвестиційної діяльності та захищає їх капітальні вкладення. Так, всім потенційним інвесторам забезпечуються рівні права при здійсненні інвестиційної діяльності. Капіталовкладення можуть бути націоналізовані тільки за умови попереднього і рівноцінного відшкодування збитків, завданих суб'єктам інвестиційної діяльності; вони можуть бути реквізовані за рішенням державних органів у випадках, порядку та на умовах, які визначені Цивільним кодексом РФ.\nВ даний час затверджений статистичний інструментарій для визначення ефективності інвестицій в основний капітал за проектами - переможцям конкурсів, мають державну підтримку. Інструментарій складається з одноразової форми федерального статистичного спостереження № 1-ефк «Відомості про результати реалізації інвестиційних комерційних високоефективних проектів - переможців конкурсів за станом на 1 жовтня 1999 року».\nМетою обстеження є отримання інформаційної бази для розрахунків фактичної ефективності та окупності по введеним будівництвах і об'єктам.\nСистема показників включає наступні характеристики, що розраховуються за інвестиційними проектами, що отримали державну підтримку:\n¾ фактичний термін окупності інвестицій в основний капітал;\n¾ фактичний бюджетний ефект від реалізації інвестиційних проектів;\n¾ фактичний чистий дохід;\n¾ кількість створених робочих місць;\n¾ тривалість будівництва (термін реалізації інвестиційного проекту).\nПоряд з Федеральним законом «Про інвестиційну діяльність в Російській Федерації, здійснюваної у вигляді капітальних вкладень» велике значення для залучення іноземних інвесторів має Федеральний закон «Про внесення до законодавчих актів Російської Федерації змін і доповнень, що випливають з Федерального закону« Про угоди про розподіл продукції » (№ 32-ФЗ від 10 лютого 1999 року).\nУрядом РФ також прийнято низку постанови, спрямованих на реформування національної економіки, виведення її з кризи і подальшого відродження на високотехнологічної базі.\nУ системі заходів, передбачених Урядом РФ, значне місце займають заходи, спрямовані на відновлення і розвиток інвестиційних процесів. Намічається проведення переговорів з урядами розвинених країн і з найбільшими прямими інвесторами про створення на багатосторонній або двосторонній основі міжнародного фонду (фондів) підтримки інвестицій у Росію. Дуже характерно і те, що вітчизняні та іноземні інвестори будуть мати рівні права і обов'язки.\nНе менш важливим завданням Уряд вважає реалізацію назрілих інституційних перетворень. Для чого передбачається об'єднання «проблемних» організацій у великі корпорації, в тому числі з державною участю. Найбільш важливі завдання таких корпорацій полягають у поліпшенні менеджменту, впорядкування фінансових потоків, перепрофілювання незавантажених потужностей на випуск високотехнологічної продукції і т.д. Крім того, Державна комісія з захисту прав інвесторів на фінансовому та фондовому ринках Росії повинна забезпечувати своєчасний розгляд апеляцій і скарг вітчизняних та іноземних інвесторів про порушення їх прав органами державної влади та вжиття невідкладних заходів.\nПередбачається конкретизувати систему країнових ризиків, тобто забезпечити страхову і гарантійну підтримку російського експорту та інвестиційних процесів.\nВсі перераховані заходи, в разі їх успішної реалізації, повинні забезпечити Росії приплив інвестицій і як наслідок динамічний розвиток економіки.\nI кварталі 2007 р. в порівнянні з відповідним періодом попереднього року в інвестиційній сфері можна відзначити наступні основні тенденції:\n¾ високим темпом продовжив збільшуватися обсяг інвестицій в основний капітал;\n¾ загальний обсяг фінансових вкладень в абсолютному вираженні виріс, при цьому частка довгострокових вкладень як і раніше менше, ніж частка короткострокових;\n¾ зберігалося нерівномірний розподіл інвестицій в основний капітал за видами економічної діяльності з переважанням транспортної галузі та зв'язку;\n¾ в структурі інвестицій в основний капітал за джерелами фінансування частка залучених коштів збільшилась в основному за рахунок бюджетних коштів та інших залучених коштів;\n¾ в територіальній структурі інвестицій в основний капітал найбільшу питому вагу зберігся у Центрального федерального округу;\n¾ значно швидше зростав обсяг робіт, виконаних у будівництві;\n¾ прискорився темп введення житла;\n¾ дещо збільшилася в загальному обсязі інвестицій в основний капітал частка інвестицій на будівництво житла, а також будівель і споруд;\n¾ темп зростання цін на будівельну продукцію перевищив рівень відповідного періоду попереднього року на 0,9 відсоткового пункту;\n¾ загальний обсяг іноземних інвестицій, що надійшли у нефінансовий сектор економіки Росії, збільшився 2,8 рази, при цьому обсяг прямих іноземних інвестицій зріс у 2,5 рази.\nЗагальний обсяг інвестицій у нефінансові активи (без суб'єктів малого підприємництва та без урахування параметрів неформальної діяльності) 'в діючих цінах в I кварталі 2007 р. склав 663,2 млрд. руб., У тому числі обсяг інвестицій в основний капітал - 655 700 000 000 ., з яких 33,7 млрд. - інвестиції з-за кордону.\nРозвиток економіки Росії в I кварталі 2007 р. характеризувався значним зростанням інвестиційної активності. Обсяг інвестицій в основний капітал (включаючи інвестиції в основний капітал великих і середніх організацій, суб'єктів малого підприємництва, індивідуальних забудовників; обсяг неформальної діяльності) у порівнянних цінах збільшився в I кварталі 2007 р. в порівнянні з відповідним періодом попереднього року на 20,1% ( в I кварталі 2006 р. - на 5,7%).\nФакторами, що сприяють прояву даної тенденції, є: поліпшення ситуації із запозиченнями держави на зовнішньому ринку (зміна структури зовнішнього боргу на користь більш ефективного підприємницького сектора), збереження тенденцій розвитку в основних видах економічної діяльності, сприятлива кон'юнктура фінансових ринків, підйом країни в кредитних рейтингах до інвестиційної позиції, сприятлива зовнішньоторговельна кон'юнктура, деяке уповільнення темпу інфляції, зростання реальних грошових доходів населення, уповільнення зростання цін виробників промислової продукції.\nЗміцнення рубля, сприятлива митна політика і розвиток особливих економічних зон значно вплинули на ефективність імпорту машин і устаткування з країн далекого зарубіжжя.\nСтримуючий вплив на інвестиційну діяльність в I кварталі 2007 р. надавали такі фактори: повільне впровадження системи гарантування банківських вкладів і механізмів трансформації заощаджень в інвестиції, тривале зростання витрат виробництва в основному через прискорене зростання цін на вантажоперевезення і на будівельну продукцію, деяке скорочення інвестиційних програм у ряді великих нафтових компаній. Невиконання Федеральної адресної інвестиційної програми протягом ряду років також стримує залучення коштів приватних інвесторів.\nУ регіональній структурі інвестицій в основний капітал у I кварталі 2007 р. було відзначено збільшення обсягу інвестицій в основний капітал 2 у порівнянні з відповідним періодом попереднього року у всіх федеральних округах. Найбільш високий темп зростання спостерігався в Сибірському федеральному окрузі (137,4%), де збільшення обсягу інвестицій забезпечили Іркутська і Томська області, Агінський Бурятський автономний округ.\nУ загальному обсязі інвестицій в основний капітал у I кварталі 2007 р. найбільшу питому вагу був у Центрального (24,1%) і Уральського (18,8%) федеральних округів. Близько половини інвестицій в основний капітал Центрального федерального округу доводилося на Москву (47,2%).\nУ структурі інвестицій в основний капітал за видами економічної діяльності у I кварталі 2007 р. істотних структурних змін щодо I кварталу 2006 р. не відбулося. Основний потік інвестицій (83,7% загального обсягу) прямував у такі види економічної діяльності: транспорт і зв'язок - 24,6% загального обсягу інвестицій (у I кварталі 2006 р. - 25,7%), видобуток корисних копалин - 23,1 % (20,5%), обробляє виробництво - 17,9% (21,4%), операції з нерухомим майном, оренда та надання послуг - 12,4% (10,7%), виробництво і розподіл електроенергії, газу та води - 5,7% (6,1%).\nУ I кварталі 2007 р. підприємства сфери видобування паливно-енергетичних корисних копалин збільшили інвестиції в основний капітал на 31,3% в порівнянні з I кварталом 2006 р. На високому рівні знаходиться інвестиційна активність в ряді обробних виробництв, орієнтованих на кінцевий попит. Обсяг інвестицій в основний капітал збільшився але підприємствах, що виробляють гумові й пластмасові вироби - у 2 рази, готові металеві вироби - на 83,5%, текстильні і швейні - на 68,2%, вироби з шкіри і взуття - на 51,2% . Дана тенденція дає підстави вважати, що в цих видах діяльності, традиційно демонструють невисоку конкурентоспроможність, посилився процес модернізації виробництва.\nВідносно висока інвестиційна активність у таких видах діяльності, як сільське господарство (62,8%), комунальне господарство (33,3%) та освіта (44,4%), зумовлена необхідністю ліквідації істотного зносу основних фондів на підприємствах цих видів діяльності, стан яких не дозволяє найближчим часом чекати швидкого зростання їх ефективності.\nУ структурі інвестицій в основний капітал за видами основних фондів (без суб'єктів малого підприємництва та без урахування параметрів неформальної діяльності) зменшилася частка інвестицій, спрямованих на придбання, монтаж і установку, машин, обладнання та транспортних засобів (з 36,5% у I кварталі 2006 р. до 35,1% у I кварталі 2007 р.). Частка інвестицій у будівництво будівель (крім житлових) і споруд збільшилася з 46,1 до 48% і в будівництво житла - з 7,2 до 7,4%.\nУ структурі інвестицій в основний капітал за джерелами фінансування (без суб'єктів малого підприємництва та без урахування параметрів неформальної діяльності) продовжилося зниження питомої ваги власних коштів організацій, що використовуються але інвестиційні цілі (46,7% в I кварталі 2007 р. проти 48,9% у I кварталі 2006 р.), і збільшення питомої ваги залучених коштів, використовуваних на інвестиційні цілі (до 53,3% проти 51,1% відповідно).\nУ структурі залучених коштів найбільша частина належала бюджетних коштів (13,4%) і іншим залученими коштами (23,1%). Збільшення частки останніх пояснюється зростанням коштів від емісії акцій. Їх частка у структурі джерел фінансування інвестицій в основний капітал у I кварталі 2007 р. склала 2,5% (у I кварталі 2006 р. - 0,5%). Кредити банків у структурі джерел фінансування інвестицій в основний капітал у I кварталі 2007 р. склали 9,2%, в порівнянні з I кварталом 2006 р. їх частка зменшилася на 0,1 процентного пункту.\nЧастка амортизаційних відрахувань у структурі джерел фінансування інвестицій в основний капітал у I кварталі 2007 р. в порівнянні з I кварталом 2006 р. зменшилася на 1,9 процентного пункту і склала 22,3%.\nЗагальний обсяг фінансових вкладень організацій (без суб'єктів малого підприємництва) в I кварталі 2007 р. досяг 2989,8 млрд. руб. (У I кварталі 2006 р. - 2462,7 млрд.), що більш ніж в 4,5 рази перевищує обсяг інвестицій в основний капітал.\nКороткострокові фінансові вкладення організацій збільшилися з 2133 млрд. руб. в I кварталі 2006 р. до 2437,8 млрд. в I кварталі 2007 р., довгострокові - з 329,7 млрд. до 552 млрд. У загальному обсязі фінансових вкладень частка довгострокових фінансових вкладень організацій склала 18,5%, короткострокових - 81 , 5%. При сформованому в I кварталі 2007 р. співвідношенні зберігається проблема нестачі «довгих» інвестиційних ресурсів для фінансування довгострокових інвестиційних проектів, пов'язаних з модернізацією та технічним переозброєнням в окремих видах економічної діяльності, у тому числі в обробному виробництві.\nОсновними напрямками довгострокових фінансових вкладень організацій були вкладення в паї та акції інших організацій (62,2% загального обсягу довгострокових фінансових вкладень) і у надані позики (22,5%), короткострокових - вкладення в інші короткострокові фінансові вкладення (83,3% загального обсягу короткострокових фінансових вкладень), у надані позики (13,3%), а також в облігації та інші боргові зобов'язання (2,4%).\nУ загальному обсязі фінансових вкладень у I кварталі 2007 р., як і в попередні роки, частка власних коштів організацій (63,6%) істотно перевищувала частку залучених коштів (63,6%). Останні формувалися переважно з кредитів банків, інших засобів і позикових коштів сторонніх організацій (головним чином із коштів від емісії акцій).\nЗбільшення темпу інвестиційної активності позначилося на динаміці показників капітального будівництва. Так, темп приросту обсягу робіт, виконаних у будівництві, в I кварталі 2007 р. склав 22,7% проти 1,5% в I кварталі 2006 р.\nЗа рахунок нового будівництва, розширення, реконструкції і технічного переозброєння діючих організацій обсяг введених в дію виробничих потужностей в I кварталі 2007 р. перевищив показник аналогічного періоду 2006 р. Так, значно зріс обсяг введення в дію: потужностей із виробництва цільномолочної продукції, приміщень для свиней , мельничного сортового помелу, круп'яних підприємств, відомчих та приватних автомобільних доріг з твердим покриттям, ліній електропередач для електрифікації сільського господарства напругою 6-20 кВ, торгових організацій, ринків і павільйонів, турбінних електростанцій, радіорелейних ліній зв'язку.\nУ I кварталі 2007 р. було введено в дію 35,4 тис. будівель, з них будівлі житлового призначення становили 95,7%. Організаціями всіх форм власності і населенням введено в дію загальної площі житлових будинків на 51,1% більше, ніж у відповідний період попереднього року (у I кварталі 2006 р. - зменшення на 5,5%). При цьому частка житла, побудованого населенням за свій рахунок і за допомогою кредитів, склала 49,1% від загального обсягу введеного в I кварталі 2007 р. житла (у I кварталі 2006 року - 49,3%).\nОбсяг житлового будівництва в 64 суб'єктах федерації в I кварталі 2007 р. перевищив показник, зафіксований в I кварталі 2006 р. Найбільш високий темп житлового будівництва досягнуто в Калузької, Орловської, Магаданської областях, Республіці Інгушетії, Усть-Ординський Бурятський, Коряцькому, Агинском Бурятському автономних округах, Алтайському краї.\nУ I кварталі 2007 р. продовжував збільшуватися обсяг введення в дію об'єктів соціально-культурної сфери та місцевої інфраструктури. У порівнянні з I кварталом 2006 р. збільшився введення в дію таких об'єктів соціально-культурної сфери, як бібліотеки-в 24,1 рази (за обсягом книжкового фонду), амбулаторно-поліклінічні заклади - у 10,2 рази (за кількістю місць), теплові мережі - на 98,7% (по кілометражу), концертні та кіноконцертні зали - на 74% (за кількістю місць), готелі (без туристичних) - на 70,8% (за кількістю місць), каналізаційні мережі - на 69% (по кілометражу), будинки відпочинку - на 67,4% (за кількістю місць), лікарняні установи - на 62,7% (за кількістю місць). При цьому скоротився введення в дію дошкільних освітніх установ - на 40,4% (за кількістю місць), вищих навчальних закладів - на 13,4% (за площею), водопровідних мереж - на 26,9% (по кілометражу).\nВідповідно до Федеральної адресної інвестиційної програми на 2007 р. було передбачено виділення державних інвестицій (за переліком Мінекономрозвитку) на будівництво 3332 об'єктів. З 1635 об'єктів, намічених до введення в дію в 2007 р., на повну потужність у січні - квітні були введені 6 і - частково - 3. Також введені в дію 5 об'єктів (1 - на повну потужність, 4 - частково) з числа намічених до введення в наступні роки.\nНа кожній другій будівництві, передбаченої інвестиційною програмою, в січні - квітні 2007 р. будівництво не велося.\nУ рахунок річного ліміту профінансовано з федерального бюджету 37,7 млрд. руб. державних інвестицій, з них на будівництвах соціального комплексу - 18,4 млрд., транспортного комплексу - 15,2 млрд., агропромислового комплексу - 611,7 млн., будівельного комплексу - 2,3 млн. руб.\nПочинаючи з 2006 р. поряд з федеральною цільовою програмою і позапрограмний частиною Федеральної адресної інвестиційної програми формуються нові механізми розподілу державних інвестиційних витрат - проекти Інвестиційного фонду та пріоритетні національні проекти.\nІнвестиційний фонд Росії був сформований за рахунок коштів федерального бюджету, і в 2006 р. його обсяг склав 69,7 млрд. руб. У перспективному фінансовому плані на 2007 - 2009 рр.. для нього передбачено асигнування в 308,2 млрд., і його граничний обсяг складе 377,9 млрд. руб.\nКошти цього фонду надаються для реалізації проектів, спрямованих на створення і розвиток інфраструктури (в тому числі і соціальної), що має загальнодержавне значення, елементів російської інноваційної системи, а також для проведення інституційних перетворень. Основними формами державної підтримки проектів є співфінансування на договірних умовах, спрямування коштів до статутного капіталу юридичних осіб та надання державних гарантій.\nМеханізм, закладений в основу функціонування Інвестиційного фонду, дозволяє на рубль державних інвестицій залучити кілька рублів приватних інвестицій, а віддача у вигляді додаткових податків багаторазово перевищує вкладення держави.\nУ 2006 р. в рамках відбору інвестиційних проектів на отримання державної підтримки за рахунок коштів Інвестиційного фонду було розглянуто понад 50 заявок. У результаті було схвалено дев'ять інвестиційних проектів загальною вартістю 717,2 млрд. руб., З яких сума державної підтримки складає 178,6 млрд. Реалізація цих інвестиційних проектів дозволить створити більше 150 тис. нових робочих місць, і надходження до федерального бюджету за десять років можуть перевищити 400 млрд. руб.\nСхвалені проекти поділяються на дві групи:\n¾ проекти, спрямовані на промисловий розвиток територій і освоєння нових родовищ корисних копалин;\n¾ «дорожні» проекти, спрямовані на підвищення якості транспортних послуг, усунення інфраструктурних обмежень для розвитку економіки, зміцнення міжрегіональних зв'язків, підвищення мобільності населення.\nШість проектів з дев'яти планується реалізувати в рамках федерального закону «Про концесійні угоди». Перевагою концесійної схеми реалізації інвестиційних проектів є те, що залучені кошти приватних інвесторів у повному обсязі спрямовуються на поліпшення і (або) створення державного майна. Завдяки підвищенню якості послуг, що надаються виграють в першу чергу споживачі.\nЗведений індекс цін будівельної продукції (у березні 2007 р. в порівнянні з груднем 2006 р.) склав 102,8%. Це нижче за індекс споживчих цін - 103,4%, але вище індексу цін виробників промислової продукції - 101,8%. Більше всього збільшився зведений індекс цін будівельної продукції в таких видах діяльності, як: видобуток кам'яного, бурого вугілля і торфу (103,7%), виробництво харчових продуктів, включаючи напої, і тютюну (103,3%), виробництво і розподіл електроенергії, газу та води (103,1%), будівництво (102,9%).\nІндекс цін придбання будівельних матеріалів найбільше зріс на щебінь - 107,2% і на розчин товарний - 106,3%.\nОбсяг надійшли у нефінансовий сектор економіки Росії іноземних інвестицій (включаючи рублеві інвестиції, перелічені в долари) в I кварталі 2007 р. збільшився в порівнянні з показником в цей період попереднього року в 2,8 рази (у I кварталі 2006 р. - збільшився на 46%).\nВсього у I кварталі 2007 р. у нефінансовий сектор російської економіки надійшло 24,6 млрд. дол іноземних інвестицій (включаючи рублеві інвестиції, перелічені в долари). З інвестицій, що надійшли 12,2 млрд. було погашено (вибуло), тобто направлено за кордон у вигляді обслуговування та погашення кредитів, а також у вигляді частини інвестиційного доходу іноземних співвласників спільних підприємств і організацій.\nЗ надійшли у I кварталі 2007 р. іноземних інвестицій було використано 68,2% їх загального обсягу. Основними напрямками використання були інвестиції в основний капітал (10,1% загального обсягу поступили іноземних інвестицій), оплата сировини, матеріалів, комплектуючих виробів (15%), інші цілі (26,1%).\nСтаном на кінець березня 2007 р. накопичений в економіці Росії іноземний капітал склав 151,5 млрд. дол, що на 33,1% більше показника кінця березня 2006 р. (113,8 млрд.).\nВсього на частку основних країн-інвесторів довелося 89,3% загального обсягу надійшли у I кварталі 2007 р. іноземних інвестицій. У п'ятірку найбільших країн - інвесторів нефінансового сектора економіки Росії в I кварталі 2007 р. входили Нідерланди, Люксембург, Великобританія, Кіпр, Ірландія. При цьому найбільшу частину своїх інвестицій Нідерланди направили на видобуток корисних копалин, Люксембург - в оптову та роздрібну торгівлю, в ремонт автотранспортних засобів, мотоциклів, побутових виробів та предметів особистого користування, у зв'язок, Великобританія - в оптову та роздрібну торгівлю, в ремонт автотранспортних засобів , мотоциклів, побутових виробів та предметів особистого користування, у обробляє виробництво, Кіпр - в операції з нерухомим майном та надання послуг, у фінансову діяльність.\nСеред держав - учасниць СНД значні інвестиції в Росію в I кварталі 2007 р. направляли України, Казахстан, Киргизія.\nУ структурі поступили іноземних інвестицій за видами економічної діяльності у I кварталі 2007 р. істотних змін не відбулося. Основний потік інвестицій (91,1% загального обсягу) іноземні інвестори направляли в такі види економічної діяльності: видобуток корисних копалин - 34,2% (у I кварталі 2006 р. - 33,4%), оптова та роздрібна торгівля, ремонт автотранспортних засобів , мотоциклів, побутових виробів та предметів особистого вжитку - 32,1% (18,6%), обробляє виробництво - 13,7% (25,2%), транспорт і зв'язок - 11,1% (8%).\nОбсяг прямих іноземних інвестицій, що надійшли у I кварталі 2007 р., збільшився в порівнянні з рівнем відповідного періоду минулого року в 2,5 рази (у I кварталі 2006 р. - у 2 рази). Їх частка в загальному обсязі іноземних інвестицій, що надійшли у нефінансовий сектор економіки Росії, зменшилася (з 43,8% у I кварталі 2006 р. до 39,6% в I кварталі 2007 р.). Основний обсяг прямих іноземних інвестицій надійшло у вигляді внесків грошових коштів у статутний капітал. Значний обсяг прямих іноземних інвестицій був спрямований у такі види економічної діяльності, як видобуток корисних копалин (78,5% загального обсягу надійшли прямих іноземних інвестицій), обробляє виробництво (7,1%), фінансова діяльність (5,2%), операції з нерухомим майном, оренда та надання послуг (4,6%).\nОбсяг портфельних іноземних інвестицій в I кварталі 2007 р. збільшився в порівнянні з I кварталом 2006 р. на 14,2% (у I кварталі 2006 р. - зростання в 2,9 троянда). Частка цих інвестицій у загальному обсязі надійшли іноземних інвестицій зменшилася на 1,8 процентного пункту і склала 0,8%. Значна частина портфельних інвестицій надійшла у вигляді вкладень в акції і паї. Третина іноземних портфельних інвестицій надійшла в «фінансову діяльність», що склало 30,5% загального обсягу поступили іноземних портфельних інвестицій.\nУ реальному секторі економіки помітний обсяг іноземних портфельних інвестицій надійшов у обробляє виробництво (21,3% загального обсягу поступили іноземних портфельних інвестицій); виробництво, передачу і розподіл електроенергії, газу та води (28,4%).\nОбсяг інших іноземних інвестицій в I кварталі 2007 р. збільшився в порівнянні з рівнем I кварталу 2006 р. в 3,1 рази, їх частка в загальному обсязі надійшли іноземних інвестицій збільшився на 6 процентних пунктів, залишаючись, як і раніше високою - 59,4% (у I кварталі 2006 р. - 53,6%). Велика частина інших іноземних інвестицій надійшла у вигляді інших кредитів. Найбільший обсяг інших іноземних інвестицій надійшов у гуртову та роздрібну торгівлю, ремонт автотранспортних засобів, мотоциклів, побутових виробів та предметів особистого користування (51,8% загального обсягу надійшли інших іноземних інвестицій); у транспорт і зв'язок (18,4%); в обробляє виробництво (17,9%).\nУ регіональному розподілі іноземних інвестицій, незважаючи на активну позицію багатьох регіонів у їх залученні, домінуюче становище в I кварталі 2007 р. продовжував зберігати Центральний федеральний округ, на частку якого припадало 79,7% (у I кварталі 2006 р. - 41,4% ) всіх поступили іноземних інвестицій. Частина, що надійшла в кожен з усіх решти федеральних округів, не перевищувала 5% від загального обсягу надійшли в Росію іноземних інвестицій.\nРосійські організації також здійснювали інвестиції за кордон. У I кварталі 2007 р. з Росії за рубіж направлено 11,8 млрд. дол (включаючи рублеві інвестиції, перелічені в долари), з них до країн - найбільші одержувачі інвестицій спрямовано 83,3%. США і Австрія отримали 65,7% від загального обсягу інвестицій, спрямованих з Росії за рубіж. Практично всі інвестиції були направлені за кордон у вигляді інших інвестицій (97,7%), тобто у вигляді банківських вкладів і торгових кредитів.\nУ I кварталі 2007 р. продовжувалася робота з розвитку та вдосконалення нормативно-законодавчої бази інвестиційної діяльності.\nНабрав чинності низка федеральних цільових програм, прийнятих Урядом Росії. Визначено порядок внесення змін у процеси розробки і реалізації таких програм, сформований уточнений перелік будівництв і об'єктів, що фінансуються з федерального бюджету в рамках Федеральної адресної інвестиційної програми на 2007 р., а також за рахунок різних позабюджетних фондів. Були внесені зміни і доповнення до законодавчих актів, що забезпечують розвиток будівництва житла, доступного для більшості населення, а також формування доступного ринку житла. Затверджено план підготовки постанов для реалізації Містобудівного кодексу Російської Федерації. Проводиться велика робота по формуванню та реалізації пріоритетних національних проектів.\nВирішуючи проблеми підвищення життєвого рівня населення, не можна обійтися без досягнення стійких темпів економічного зростання ВВП (і його середньодушового значення) до рівня світових стандартів. У свою чергу, це завдання може бути вирішена за допомогою інвестиційного процесу, викликаного, з одного боку, постійними інноваційними процесами, а з іншого - що змінюються структурними зрушеннями в господарстві.\nПоставлена Президентом РФ В. Путіним завдання подвоїти за 10 років ВВП Росії передбачає суттєву реструктуризацію інвестиційного процесу. Цьому має передувати вирішення низки проблем, а саме:\n¾ держава повинна створити сприятливі інвестиційні умови для менш капіталомісткої сфери;\n¾ перелив капіталу, тобто його диверсифікації з електроенергіческой, паливної, металургійної промисловості в обробні галузі, оскільки в обробних галузях фондомісткість в 4-5 разів нижче, ніж у видобувних;\n¾ переглянути потенціал ВПК, де практично зосереджені всі інновації Росії;\n¾ зіставити розмір фінансування в інноваційний процес у ВПК і його віддачу за 50-70 років;\n¾ використання наукових розробок ВПК у галузях господарства;\n¾ збільшити частку приватного сектора у ВПК і довести його до 2010 р. до 50% з 25 (2003 р.);\n¾ розробити інвестиційні програми для держави і конкретно в бізнесі по реалізації спільних амбітних проектів;\n¾ розробити механізм запитання інноваційного ресурсу, ресурсу знань, укладеного в людському факторі (капіталі), що сприяє скороченню використання мінерально-сировинних ресурсів;\n¾ розглянути роль промисловості та вплив її окремих секторів у відтворенні продукту та ефективному використанні ресурсів праці і капіталу;\n¾ розробити механізм скорочення інвестицій у видобувну промисловість і збільшити їх надходження до високоінноваціонную обробну промисловість;\n¾ розробити механізм збалансованого розподілу між енергосировинні та інноваційним секторами промисловості;\n¾ розробити механізм ефективного використання ресурсів і розподілу надприбутку в інтересах суспільства;\n¾ створити національну інноваційну систему з метою створення нових товарів і послуг, ефективних машин і високих технологій з втіленням інвестицій у ці напрямки;\n¾ зробити Росію інноваційно-активної країною зі збільшенням інвестицій у промисловість та машинобудування;\n¾ створити механізм обміну фінансових ресурсів на сучасні високі технології, найкращі машини та обладнання на вітчизняному ринку з збільшенням ВВП на душу населення в 4-5 разів, довівши його до рівня розвинених країн;\n¾ вирішити на рівні президента країни проблему механізму акумулювання та використання надприбутки;\n¾ розробити поетапну політику оновлення основних засобів і основних фондів промисловості з дотриманням закону відтворення основного капіталу;\n¾ створити нормативно-правовий акт, що регулює використання амортизації і фонд накопичення з прибутку на інноваційну та інвестиційну діяльність господарюючого суб'єкта;\n¾ всім учасникам економічного процесу виявити інвестиційні потреби на відшкодування застарілого і морально зношеного обладнання;\n¾ збільшити інвестиції в модернізовані машини та обладнання;\n¾ розробити економічно обгрунтовану інвестиційну програму на рівні держави із закупівлі обладнання на вітчизняному та зарубіжному ринках;\n¾ розробити механізм використання вторинного ринку обладнання через спільні підприємства та лізинг; хоча імпортна техніка і застаріла, але вона більш ефективна, ніж вітчизняна. Передові бізнесмени пішли саме цим шляхом, і як наслідок інвестиції в цей напрям склали 25% від загального обсягу інвестицій в 2002 р., або 32,5 млрд руб.;\n¾ змінити концепцію оцінки ефективності інвестиційного процесу на макрорівні через показники зростання обсягу виробництва та супутніх їм показників. Так, індекс фізичного обсягу промислового виробництва за 1990-2001 рр.. склав 60%, індекс інвестицій - 25%, що означає скорочення обсягу виробництва на 40% при зменшенні інвестицій на 75%.\nРекомендується зберегти показники рентабельності активів та інтегральний коефіцієнт використання капіталу.\nСлід зазначити, що інтегральний коефіцієнт ефективності використання капіталу в галузях промисловості за 2001 р. відображає ефективність інвестицій у такі галузі, а саме:\n1-е місце належить паливної промисловості;\n2-е місце - кольорової металургії;\n3-е місце - харчової промисловості;\n4-е місце - чорної металургії.\nВ інвестиційному процесі рекомендується звернути увагу на те, що для найбільших корпорацій, які беруть участь у встановленні котирувань акцій на фондовому ринку, все більшого значення набуває показник капіталізації, а також продуктивності праці і капіталу.\nІнвестиційний процес в російській металургії спрямований на експорт продукції з-за різкого падіння внутрішнього ринку, що призводить до додаткових витрат, зумовлених консолідацією активів і концентрацією потужностей провідних підприємств, залучаючи для цієї мети іноземний капітал, тобто несучи додаткові витрати на інтеграцію галузі.\nПочаток реструктуризації поклала девальвація рубля (1998) і корпоративне законодавство, спрямоване на стабілізацію прав власності. Формуванню інтегрованих бізнес-груп (ІБГ) в російській металургії сприяли вищеописані фактори, а також державна політика, зокрема:\n¾ введення Податкового кодексу;\n¾ зниження банківської кредитної ставки;\n¾ регулювання експортних тарифів.\nСлід зазначити, що попри всю недосконалість законів РФ про банкрутство, про холдинги, про акціонерні товариства та інших корпоративна реорганізація російської металургії в основному відповідає світовим тенденціям. Дані тенденції характеризуються такими елементами:\n¾ завершення переділу власності;\n¾ первинне накопичення капіталу;\n¾ створення ІБГ (інтегральних бізнес-груп);\n¾ формування ефективного менеджменту;\n¾ зміцнення позиції на світових ринках;\n¾ розвиток партнерських відносин з провідними світовими корпораціями;\n¾ транснаціоналізація бізнесу.\nГоловним недоліком російських ІБГ в порівнянні із закордонними є слабка роль ринку цінних паперів в залученні інвестицій. Низька капіталізація компаній галузі пов'язана з тим, що власність багатьох ІБГ розмита між маловідомими офшорними компаніями, номінальними власниками акцій, підприємствами та фізичними особами, які прагнуть використовувати емісію акцій в основному як інструмент перерозподілу або збереження власності.\nУ малому бізнесі інвестиційний процес утруднений доступом до зовнішніх джерел фінансування. Найважливішими факторами інвестиційного процесу в малому бізнесі до є:\n¾ адміністративні бар'єри;\n¾ відсутність доступу до придатних для розміщення площами;\n¾ обмеженість платоспроможного попиту;\nУ 2004 р., в порівнянні з 1997 р., число малих підприємств склало 891 тис., або збільшилася на 48 тис. Зростання склало 5,7%. У РФ малі підприємства функціонують не більше чотирьох років з чисельністю 7-8 чоловік і, як правило, це у сфері торгівлі та громадському харчуванні, а частка малих підприємств, що займаються інноваційною діяльністю, у РФ складає всього 4%.\nМалі підприємства, як правило, залучають інвестиції тіньового характеру або «сірого» кредиту, а також грошові кошти рідних і близьких, тобто приватний капітал.\nПриміщення інвестицій в малі підприємства більш вигідно, тому що вартість робочого місця в 6-50 разів нижче, ніж на великих підприємствах, де вартість одного робочого місця коливається до 3 млн. крб. Одночасно слід відзначити високу ступінь оборотності капіталу на малих підприємствах за рахунок його мобільності, маневреності і високій підприємливості власників малого бізнесу.\nПрогнозуючи приріст продукції в РФ до 10% на рік, потрібне залучення додаткових інвестицій на створення 2 млн. робочих місць додатково з інвестиціями в $ 200 млрд. Це нереальне завдання - ні, по суті, ні за змістом, якщо робити ставку на великі підприємства. У зв'язку з цим упор повинен бути на створенні малих підприємств, які створюють дешеві робочі місця, вимагаючи набагато менших розмірів інвестицій за рахунок:\n¾ самоорганізації підприємств;\n¾ створення кредитних спілок і кооперативів;\n¾ створення ремісничих сіл, що випускають продукцію, привабливу для туризму;\n¾ цілеспрямованої політики держави щодо вирішення низки питань у сфері надання додаткових приміщень, будівель з необхідними комунікаціями;\n¾ виявлення державою регіонів, що мають потребу у створенні малих підприємств, та надання їм фінансової та організаційної підтримки.\nНаступним напрямком інвестиційного процесу в РФ є більш активна приватизація державних монополій, а саме:\n¾ автомобільних доріг;\n¾ трубопровідного транспорту;\n¾ морських і річкових портів;\n¾ житлово-комунального господарства.\nДаний комплекс господарства займає 25-30% у ВВП.\nПриватизація передбачає наявність всіх прав приватного сектора на власність; протиріччя державного власника та приватного сектора полягає в тому, що держава є власником, але не є власником інвестиційних ресурсів, а власник інвестицій не є власником інфраструктурних монополій.\nДані протиріччя легко усунути, використовуючи світовий досвід інституалізації партнерства і приватного сектора (ПЧГС).\nДосвід такого партнерства є у Великобританії, де в 1992 р. створена програма «Private Finance Initiative» (PFI), в рамках якої за 1992-2001 рр.. здійснено понад 400 проектів і залучено в державний сектор інвестицій на суму більше 19 млрд. фунтів стерлінгів. На основі отриманого досвіду Великобританією розроблена додаткова програма на 2000-2003 рр.. з залученням 20 млрд. фунтів стерлінгів приватних інвестицій у державний сектор, що в 3 рази перевищує реалізацію програми PFI за попередні 10 років.\nВідповідний досвід добре простежується у міждержавних довгострокових програмах. Наприклад, в Європі створена програма створення довгострокових мереж транспорту, телекомунікацій та енергетичної інфраструктури. Дана програма розрахована до 2020 р. із загальним обсягом фінансування в 400 млрд. євро з участю ПЧГС. У програмі бере участь і Росія в транспортній і енергетичній інфраструктурі. Подібний підхід інвестування спостерігається і в країнах, що розвиваються, а в цілому більш ніж в 100 країнах світу.\nОсновними завданнями ПЧГС в Росії є:\n¾ створення нормативно-правової та законодавчої бази в області легалізації концесії;\n¾ обробка тактики і стратегії партнерських взаємин двох сегментів ринку, державного і приватного, в області інвестицій, товарів, робіт і послуг. В області інвестицій забезпечити інвесторам гарантію прибутковості на капітал, що і забезпечення права інвесторів та суспільства на отримання товарів і послуг;\n¾ створення організаційно-господарського механізму управління партнерськими відносинами в частині економічного і соціального відповідності укладу Російської економіки;\n¾ підготовка громадської думки та завоювання довіри з боку владних структур для передачі державної власності у приватний сектор економіки;\n¾ залучення іноземних інвестицій (капіталу).\nЗа даними ЮНКТАД, частка прямих іноземних інвестицій у формування основного капіталу досягла в Бразилії 28,4%, в Китаї - 10,5%, у країнах Центральної та Східної Європи - 18,2%. У Росії цей показник становить 6,7%. Незадовільною залишається і структура іноземних інвестицій. У 2003 р. на частку прямих іноземних інвестицій припадало всього 22,8% їх загальних надходжень.\nРазом з тим слід звернути увагу на форму залучення іноземних інвестицій, в основному кредити, на частку яких припадає більше 80%. При цьому низька частка вкладень в акції та паї - 1,2%, несуттєва частка реінвестицій - 5-7%. Залучення іноземних інвестицій у формі кредиту замість прямих обумовлено небажанням вітчизняних позичальників брати участь в управлінні підприємством, що інвестуються об'єктом і контролювати фінансові потоки. Російські владні структури найчастіше пропонують іноземним інвесторам вкладати кошти в нове будівництво, що є типовим для країн, що розвиваються.\nОдночасно простежується репатріація капіталу, раніше вивезеного з Росії. Так, до 25-30% інвестицій надходить з Кіпру і Віргінських островів.\nПереважно іноземні інвестиції вкладаються в торговельно-фінансовий сектор (торгівлю, громадське харчування, паливну, нафтовидобувну промисловість, фінансові та комерційні послуги, а також харчову промисловість).\nКрім того, іноземні кошти вкладаються в сировинні галузі та виробництво проміжних продуктів. Найбільші проекти за участю іноземних інвесторів реалізуються в Тюмені, Архангельської області, а також у прикордонних зонах - Калінінградської, Ленінградської і Сахалінській областях.\nПровідними інвесторами іноземних інвестицій є 100 найбільших ТНК. До таких компаній відносяться: Exxon Mobile, Royal Dutch Shell, British Petroleum, Total, Ford Motor, Conaco, Philip Morris і ін\nДля цих компаній не страшні істотні страхові ризики Росії. Вони можуть фінансувати найбільші проекти.\nДля залучення іноземного капіталу в Росію дуже важливо використовувати нові методи і прийоми. З цією метою повинні активніше залучатися іноземні великі громадські інвестиційні компанії та консалтингові агентства для виявлення рейтингу інвесторів і позичальника. Основною метою даних методів є вихід Росії на фондові біржі світу (Нью-Йорк, Лондон, Франкфурт).\nДругим моментом є створення сприятливого інвестиційного клімату, як у регіонах, так і в загальнодержавному масштабі і детального вивчення зарубіжного досвіду за всіма формами залучення їх в інших державах.\nВ інвестиційній діяльності РФ важлива роль належить секторам економіки впровадження інвестицій. Останнім часом спостерігається тенденція переливу капіталу в сферу послуг більш швидкими темпами, ніж у виробничу сферу. Це обумовлено тим, що в РФ відбувалися структурні перетворення в економіці, розвивався сектор торгівлі, громадського харчування, приватний бізнес, відбувався процес самоорганізації, з'явився клас ефективних власників, які будують бізнес на ефективній основі, запозичивши закордонний досвід управління капіталом. Система ефективного управління власністю базується на:\n¾ сучасних стандартах корпоративного управління;\n¾ фінансовому менеджменті;\n¾ відображенні в обліку прозорості показників діяльності;\n¾ розробці стратегії розвитку;\n¾ розробці стратегії інвестиційної політики;\n¾ розробці податкової політики;\n¾ наявності маркетингової служби;\n¾ розробці науково-технічної політики;\n¾ виробленні концепції конкурентоспроможності.\nВеликі зарубіжні фінансові вкладення у сферу послуг зумовлені високою прибутковістю капіталу, що залучається, сприятливими перспективами ринкової експансії. У результаті цього іноземні інвестиції в торгівлі в 2002 р. склали близько 44,5%, а в цілому у сфері послуг вони склали приблизно 53%. Починаючи з 2003-2005 рр.. спостерігається тенденція до зниження.\nСлід зазначити, що при істотному підйомі інвестиційної діяльності (процесу) у приватному секторі послуг бюджетне фінансування даного сегмента ринку незначно. Інвестиції в бюджетну сферу послуг становлять всього 1% в федеральному бюджеті. Такий стан позначається на якості надаваних послуг і веде до їх скорочення. Рекомендується розробити національну програму зі збільшення інвестицій з бюджету в систему охорони здоров'я, освіти та ін, так як ці напрямки є національно стратегічними, що забезпечують безпеку країни. Одночасно бажано залучати інвестиції в дану сферу з позабюджетних фондів. На сьогоднішній день розроблені і робиться спроба реалізувати 4 національні програми в РФ, що фінансуються з бюджету, а саме: освіта, охорона здоров'я, ЖКГ, АПК. При цьому не приділяється достатньої уваги природних ресурсів.\nІнвестиції у лісопромисловий комплекс також недостатні, хоча економічний потенціал у стратегічному значенні дуже великий. На недостатнє залучення інвестиційного капіталу в лісопромисловий комплекс надає ряд факторів, а саме:\n¾ нерозвиненість транспортної інфраструктури;\n¾ недостатність енергетичних ресурсів;\n¾ відсутність кваліфікованих менеджерів;\n¾ важкодоступність місць заготівлі і переробки;\n¾ відсутність чіткої державної політики в галузі лісового господарства;\n¾ відсутність нового будівництва лісопромислових комплексів;\n¾ нерозвиненість вітчизняного машинобудування для лісової промисловості;\n¾ залежність лісопромислових комплексів від імпортного устаткування і техніки;\n¾ відсутність заділів по НДДКР лісопромислового комплексу;\n¾ недостатнє залучення іноземного капіталу в деревообробну галузь;\n¾ запізніле укрупнення у формі вертикально-інтегрованих холдингів, таких як Братскокомплексхолдінг, Солікамський ЦПК, Котласький ЦПК та ін;\n¾ недостатність диверсифікованих структур і капіталу, тобто керуючих компаній, таких як «Ілім Палп Ентерпрайз», «Гігант» і «Контінвентальінвест», які надбудовуються над великими холдингами, розробляють і реалізують інвестиційну політику. Одночасно вони включають в себе і банки, останні сприяють опрацювання інвестиційних проектів, координують взаєморозрахунки.\nПозитивним моментом є підвищений інтерес російських фінансово-промислових груп, таких як «Альфа-груп», «Базовий елемент», «Северсталь» та ін\nДо недоліку розвитку ЛПК (лісопромислового комплексу) слід віднести бажання вирішити всі проблеми за допомогою власних коштів (прибутку та амортизації) при недостатній підтримці фінансуванням з бюджету. З іншого боку, недостатність капіталу не дозволяє поглинати інші господарства, йти на укрупнення з метою впровадження сучасних технологій.\nУ зарубіжних країнах, навпаки, позиковий і залучений капітал залучається до досліджувану галузь, у розвиток збутової і виробничої інфраструктури, завоювання зарубіжних ринків, будівництво нових підприємств і поглинання інших компаній. Позиковий капітал приваблюють через кредити, залучений капітал - через випуск акцій, облігацій та інших цінних паперів. Таким чином, західні інвестори вкладають кошти у лісопромисловий комплекс тільки у великомасштабні проекти, а в Росії типові дрібні (маломасштабні) проекти, не вирішують проблеми її розвитку. Іноземні інвестиції в ЛПК в 2003 р. склали всього 2% від загальних іноземних інвестицій.\nДалі розглянемо інвестиційний процес в хімічну промисловість, в якій також недостатньо простежується державна підтримка.\nГалузь перспективна і розвивається. У ній задіяно 8% необоротних активів, 9% забезпечує промислове виробництво, 7% податкових зборів до бюджету і 6% загальноросійського обсягу валової виручки. У той же час галузь відчуває великі труднощі з інвестиціями. При потребі в $ 4 млрд. на рік в 2003 р. капітальні вкладення склали понад $ 1 млрд., а бюджетне фінансування складає менше 0,1% від загальної суми вкладень. Таким чином, хімічна галузь позбавлена державної підтримки. Стратегічні інвестори не вкладають грошові кошти або свій капітал у дану галузь через систематичне зниження внутрішнього ринку, низької конкурентоспроможності, високого зросту цін на ресурси, незбалансованості ринків збуту з джерелами сировини і матеріалів, а також високого ступеня зносу обладнання до 65% і низькою ліквідністю акцій . Низька ліквідність акцій не дає можливість залучити капітал шляхом продажу акцій на фондовому ринку.\nСлід відзначити низький рівень рентабельності активів в даній галузі. Так, рівень рентабельності в 2003 р. в порівнянні з 1995 р. скоротився на 11% і відповідно становить 9%. Західні банки не видають кредитів з-за низької ліквідності акцій підприємств галузі та нерозвиненість ринку акцій хімічної промисловості на фондовому ринку. Низький відсоток позикового капіталу в галузі, до 20%, не дозволяє вирішити стратегічні цілі, так як в основному вирішуються тільки першочергові завдання виробничого характеру.\nІноземний капітал у середньому на рік становить $ 200-250 млн., або 1,7% іноземних капіталовкладень у промисловість у цілому. Приплив іноземних інвесторів, за даними російських економістів, очікується через 3-5 років. Через низький відсотка залучення зовнішнього капіталу хімічна промисловість у РФ повинна покладатися на внутрішній (власний) капітал у межах 80%.\nОгляду на цей стан інвестиційного клімату в галузі, доцільним видається розглянути досвід залучення інвестицій без ризику на основі випуску корпоративних облігацій та формування даного ринку. Досвід вказаного ринку можна запозичити у «Ніжнекамскнефтехіме» і «Невіномисском азоті».\nСлід зазначити, що в хімічній промисловості необхідний ретельний аналіз інвестиційної привабливості, яка залежить від:\n¾ сировинних ресурсів;\n¾ підтримки фінансово-промислових груп;\n¾ експертного потенціалу.\nОсобливе місце в інвестиційній діяльності займає сфера телекомунікацій в РФ, в той час як на Заході ця галузь має перевиробництво ринку і інтерес у інвесторів відсутня. Тому західні інвестори звертають серйозну увагу на російський ринок. За відомостями окремих економістів, обсяг інвестицій у вітчизняну зв'язок в 2003 р. склав $ 3,3 млрд. Слід відзначити і зміна структури джерел фінансування галузі, а саме:\n¾ скорочується частка власного капіталу (амортизації, прибутку);\n¾ збільшується частка залученого і позикового капіталу (облігаційні позики, кредити, фінансовий лізинг).\nЗагальний обсяг ринку інформаційних послуг оцінюється в 2003 р. приблизно в 130 млрд. руб. і має тенденцію до зростання. Так, доходи від основної діяльності у 2003 р. в порівнянні з 2002 р. зросли на 42,4%. Разом з тим в даній галузі необхідно вирішити ряд проблем для стабілізації та залучення інвестицій. До таких проблем відносять:\n¾ визначення внутрішніх стимулів для вітчизняних телекомунікацій з метою уникнення зарубіжної конкуренції;\n¾ зміцнення стабільності і прискорення надання телекомунікаційних послуг;\n¾ переорієнтацію загальнонаціональних пріоритетів на побудову інноваційної економіки;\n¾ одночасне задіяння фінансового та високопрофесійного людського фактора;\n¾ залучення міжнародного венчурного капіталу.\nСлід звернути увагу на інвестиції в залізничному транспорті, що має велике економічне, соціальне, політичне і оборонне значення.\nОсновним пріоритетним напрямком вкладення капіталу в залізничний транспорт є інфраструктура залізниць, яка повинна відповідати рухомого складу. У свою чергу, слід зазначити, що по вкладеннях капіталу в інфраструктуру залізниць Росія посідає останнє місце у світі, а частка в рухомому складі в загальносвітових масштабах становить менше 1%.\nУ 90-і рр.. минулого століття обсяг інвестицій в залізничний транспорт знизився в 5 разів, а бюджетне фінансування зменшилося в 50 разів. Інвестиційна програма залізничного транспорту здійснюється переважно за рахунок власного капіталу, частка якого становить 92%.\nОсновними проблемами непривабливості інвестицій в залізничний транспорт є:\n¾ високі експлуатаційні витрати;\n¾ низька прибутковість залізничного транспорту.\nМакроекономічні передумови інвестиційного процесу в РФ визначаються стійким економічним зростанням. Існує пряма залежність між річними темпами приросту капіталовкладень і валового внутрішнього продукту (ВВП).\nМакроекономічними передумовами розвитку інвестиційних процесів в РФ стане вирішення таких проблем:\n1 Інвестиції. Організація, управління, фінансування: Підручник для студентів вузів / Н.В. Ігошин. - 3-е изд., Перераб. і доп. - М.: ЮНИТИ-ДАНА, 2005. - 448 с.\n2 Мелкумов Я.С. Організація і фінансування інвестицій: Навчальний посібник. - М.: ИНФРА-М, 2001. - 248 с.\n3 Інвестиції. Короткий курс. Янковський К.П.\n4 Басовский Л.Є., Басовська Є.М. Економічна оцінка інвестицій: Учеб. посібник. - М.: ИНФРА-М, 2008. - 241 с.\n5 / / Інвестиції в Росії - 2007 - № 8\n [4; с. 9]\n [2; с. 7]\n [1; с. 92]\n [2; с. 11]\n [5; с. 15]\nПередумови революції в СРСР кінця 80-х рр. Особливості постмодернізаціонного процесу


Хто зробив рекламу першого у світі прозорого телевізора від Xiaomі — Асоціація Українсько-Китайського співробітництва[:ru]Ассоциация Украино-Китайского сотрудничества\n› Інтерв'ю › Хто зробив рекламу першого у світі прозорого телевізора від Xiaomі\nНесподівано для одеситів світовий технологічний лідер Xiaomі сам знайшов їх і замовив інтер’єри для реклами свого першого у світі прозорого телевізора. Про це детальніше повідомляє Укрінформ.\nНевелика одеська студія дизайну інтер’єрів, у червні 2020-го, отримала лист від всесвітньо відомого гіганта у сфері технологій — китайського концерну Xiaomі. «Спочатку не повірили, вирішили, що якесь шахрайство, – розповідає засновник студії Дмитро Сівак. – Бо навіщо величезній знаменитій компанії звертатися до невеличкої української студії?». Лише порівнявши домен компанії з адресою електронної пошти, з якої надійшов лист, одесити припустили, що то не жарт. Лист виявився офіційним, в якому йшлося про замовлення розробки фонових інтер’єрів (сцени в різних ракурсах) для реклами моделі першого у світі прозорого телевізора. «Все як у фільмах про майбутнє. Пишаюся, що саме ми цим займалися», – говорить засновник студії Sivak+Partners. Усе завдяки можливостям, які створюють для роботи сучасні технології, цілодобовий онлайн з усім світом, каже він.\nЯк відбувався процес втілення замовлення\nОдеські дизайнери все ще сумнівалися в правдивості листа декілька днів. Після того як зв’язалися з клієнтом, справа пішла значно швидше. Навіть мовних перепон не виникало. «Спілкувалися переважно поштою, причому далеко не ідеальною англійською, – розповідає дизайнер Максим Юрійчук, автор тієї самої розробки для Xiaomі. – Зараз у роботі часто користуюся Google Перекладачем. Я й сам, хоч англійську знаю, коли лінуюся перекладати, закидаю в нього текст, а потім просто перевіряю, чи не переклав він якоїсь нісенітниці». Так що працювати з китайцями чи з кенійцями – для онлайну різниці немає.\nВиявилося, що Xiaomі – давній прихильник одеського дизайну. Попередні роботи студії Сівака китайці добре знали і вимагали створити для їхнього продукту щось схоже, але незвичайне. Привели кілька прикладів з портфоліо Sivak+Partners, а далі – справа техніки. «Для презентації телевізора потрібно було кілька ракурсів, нам замовили 4 інтер’єри. Домовлялися виконати все за 3 тижні, китайці накинули часу до кінця серпня, в результаті ми віддали замовлення на півтора тижні раніше», – розповідає Юрійчук. Каже, було дуже цікаво: зазвичай студія таким не займається, придумати інтер’єри під чужий продукт – виняткове завдання. «І це ж, як не як – Xiaomі. Хто б не хотів попрацювати з китайським гігантом, який виробляє все від зубних щіток до роботів?», – пояснює Максим. Команда трудилася плідно і натхненно, тому що як ніколи – розуміли, що успіх означатиме інвестицію в майбутнє. «Не хочеться працювати просто за гроші. Хочеться ще задоволення, фідбеку і щоб робота принесла наступні подібні замовлення», – зізнається дизайнер. Схоже, ця інвестиція студії в майбутнє сталася ще раніше, бо майже водночас з китайською компанією, команді Сівака надіслали кілька важливих звернень інші клієнти. «Поки не афішуємо, хто вони – все процесі обговорення», – ділиться Дмитро Сівак. А результати співпраці з китайським брендом він публікує у себе на сторінці у Facebook – вже дозволено.\nВ чому секрет одеського успіху\nДмитро з партнером створили свою студію 6 років тому. В непростий час – почалась криза, війна… «Не можу сказати, що вести бізнес було хоч колись так легко, як у фільмі «Вовк з Уоллстріт» (американська історія запаморочливого успіху і падіння. – Ред), – говорить Дмитро. – Але в нашій команді архітектура для кожного – частина нього самого, і навіть в найважчі моменти ніхто не замислювався над тим, щоб кинути все і легко заробляти іншим шляхом». І хоч на старті команда Сівака складалася лише з 2 засновників, вже через рік штат розрісся вп’ятеро.\nЗараз третина проєктів студії виконується на «закордон», і в цьому, за словами Дмитра, нічого надскладного немає. Замовники бачать у мережі роботи, не знаючи країни походження, і сприймають їх неупереджено, оцінюючи якість, пояснює Сівак. Якщо дизайн хороший, він часто «злітає» у виданнях різних країн світу. «І тоді замовники знаходять виконавця за зображенням, – розповідає він. – Нас добре презентував проєкт готелю, завершений нещодавно. Він широко розійшовся мережею, мабуть, за ним нас знайшли китайці». Потрапити на профільні ресурси, на веб-сторінки авторитетних видань дуже непросто, каже Дмитро. Коли твої роботи відібрали редактори знаних видань – це за щастя. Це означає мільйонні перегляди і широку популярність. «Далі видання запрошують тебе одне за одним, і йде лавина популярності якоїсь певної роботи», –\nпояснює Сівак. За його словами, український дизайн, за останні 2-3 роки частенько публікувався на закордонних ресурсах: іноді наші роботи подаються цілими добірками – мовляв, зверніть увагу, Україна подає надії. При цьому часто не потрібно докладати надзвичайних зусиль. «Наша команда – майже всі одесити, освіту отримували в Україні – Одесі, Києві та Дніпрі. Наші виші – дуже потужні архітектурні школи, – розповідає Дмитро Сівак. – Просто з архітектурою у нас поки біда (тон задають інвестори), і часто архітектори реалізуються в дизайні інтер’єрів». А потім успішно продають свої послуги на міжнародному ринку.\nВдома роботи теж вистачає\nЗображення належать Xiaomi


У Дніпрі інспектор поліції займався незаконною торгівлею зброєю. Інцидент ДНІПРОГРАД\nГоловна / Інцидент / У Дніпрі інспектор поліції займався незаконною торгівлею зброєю\nУ Дніпрі інспектор поліції займався незаконною торгівлею зброєю\nУ Дніпрі на лаві підсудних опинився інспектор патрульної поліції, який зберігав та намагався збути вогнепальну зброю. Про це повідомляє Дніпроград з посиланням на прес-службу прокуратури Дніпропетровської області.\nУ квітні 2016 року поліцейський намагався збути громадянину автомат Калашникова, 2 магазини до нього та 135 набоїв, однак довести свій злочин до кінця не зміг, адже був викритий правоохоронними органами.\nПід час слідчих дій було встановлено, що інспектор патрульної поліції без передбаченого законом дозволу заздалегідь придбав вогнепальну зброю та бойові припаси, зберігав їх і потрохи продавав.\nЗокрема, в результаті обшуку місця проживання зловмисника було виявлено та вилучено електричний детонатор, автомат Калашникова та 60 патронів, 87 мисливських патронів та револьвер «PC-22».\nНаразі судовий розгляд кримінального провадження триває. Горе-інспектору загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком до 5 років.\nТеги: поліція, зловмисник, торгівля зброєю


Україна ще може змінити відповідь Клімкіна щодо полонених моряків, – Росія - 24 Канал\n15:59, 1 липня 697 Читать новость на русском\nУ Росії запропонували Україні змінити відповідь Клімкіна щодо полонених моряків / hromadske.ua\nТаку нову пропозицію від імені країни-агресора озвучив заступник міністра закордонних справ РФ Григорій Карасін, пише "РИА Новости".\nЩо заявляють у Росії: У Кремлі передумали: кажуть, не пропонували звільнити українських моряків\nРосія свою пропозицію, цілком офіційну, сформульовану, до Києва направила. Миттєво було отримано негативну відповідь. Якщо українська сторона вважає за необхідне змінити своє ставлення до цієї пропозиції, вона вільна це зробити,\n– заявив Карасін.\nЧому через ці ноти виник скандал між Зеленським і Клімкіним?\nПрезидент України Володимир Зеленський дав словесної прочуханки главі МЗС Павлу Клімкіну, який не порадившись із главою держави, відповів на ноту Росії щодо 24 полонених українських моряків. За словами гаранта, такі дії можуть поставити під загрозу повернення українських моряків додому.\nКлімкін на це відповів, що МЗС діяло у межах своїх повноважень і додаткового погодження своїх дій не потребувало. Міністр додав, що ця нота не містить якихось нових тверджень і лише фіксує міжнародно-правову позицію України без будь-яких "політичних моментів".\nПосол України в Італії Євген Перелигін зауважив, що МЗС завжди погоджує питання державної ваги з Офісом Президента або безпосередньо з главою держави. Відтак, відповідь України на ноту Росії щодо полонених українських моряків Клімкін мав погодити з Зеленським.\nТеги: Новини політики Новини України Володимир Зеленський Україна – Росія Новини Росії Конфлікт в Азовському морі Павло Клімкін МЗС України Українці в полоні РФ Українські моряки в полоні\nІрина Поліщук 2400


Аналіз крові на рівень цукру (або глюкози) є інформативним методом, що дозволяє отримати точні дані щодо стану здоров’я хворого і поставити йому правильний діагноз.\nОднак щоб результат був точним і позбавленим найменших погрішностей, важливо правильно підготуватися до проходження лабораторного тесту.\nПро те, як правильно готувати свій організм до взяття крові, що можна, а чого не можна робити напередодні проходження дослідження, читайте нижче.\nЗагальні правила підготовки до дослідження\nОтже, щоб результат аналізу був максимально достовірним, рекомендуємо перед здачею біоматеріалу дотримуватися деяких нехитрих правил:\nостанній прийом їжі повинен бути не раніше, ніж за 8-12 годин до проходження тесту. Такий підхід дозволить виключити різкі скачки глюкози, завдяки яким результат може бути спотворений;\nпід час утримання від їжі можна пити. Але це повинна бути звичайна вода без газів, підсолоджувачів, смакових добавок, ароматизаторів та інших інгредієнтів, здатних вплинути на рівень цукру в крові. Звичайну воду можна вживати в будь-яких кількостях;\nза 48 годин до проходження обстеження необхідно відмовитися від алкоголю і кофеїновмісних напоїв;\nвранці перед забором крові бажано виключити тютюнопаління;\nперед здачею крові не можна чистити зуби або освіжати дихання жувальною гумкою. Справа в тому, що і жуйка, і зубна паста містять певну кількість цукру, який, потрапляючи в кров, миттєво спотворить результати;\nвідмовтеся від прийому медикаментів, здатних впливати на рівень цукру;\nнапередодні здачі крові намагайтеся захистити себе від стресу і уникати фізичних навантажень. Перераховані фактори можуть як знижувати, так і підвищувати рівень вмісту глюкози. Відповідно, ви в будь-якому випадку отримаєте невірний результат.\nЯкщо ви пройшли фізіотерапевтичні процедури, переливання крові, постраждали від кровотечі, пережили стрес, проходження аналізу краще відкласти на два або три дні.\nДотримання всіх рекомендацій допоможе пройти тест і отримати достовірний результат.\nАналіз робиться натще чи ні?\nАналіз крові на цукор здають в ранковий час і обов’язково натщесерце. Це оптимальний варіант, коли фахівці можуть отримати об’єктивні дані про рівень концентрації глюкози в крові.\nАдже різкі скачки цукру спостерігаються в організмі не просто так, а після надходження всередину продуктів харчування.\nУникнути подібної реакції неможливо, оскільки вона є природною і для діабетиків, і для здорових людей.\nПеред здачею крові допускається вживання звичайної негазованої води. Дана субстанція не матиме ніякого впливу на концентрацію глюкози.\nЯк правильно здати кров на цукор?\nЯк правило, аналіз крові на цукор проводять з метою діагностики, перевірки ефективності терапії або ж в рамках диспансеризації.\nЗалежно від того, наскільки точний необхідно отримати результат, а також яку мету переслідує лікуючий лікар, пацієнт може бути направлений на різні види лабораторного дослідження. Про те, в чому полягає відмінність, читайте нижче.\nКров на цукор з пальця є загальним видом аналізу. Його проходження призначають як діабетикам, так і здоровим людям, які проходять плановий огляд.\nДаний варіант тесту в більшості випадків дає точний результат. Однак іноді можлива наявність деяких похибок.\nЗ цієї причини на підставі результату досліджень крові, взятої з пальця людини, остаточний діагноз ніколи не виносять. Для отримання достовірних даних хворому призначають додаткові види лабораторних тестів.\nЦе більш точний спосіб діагностики, який проходять переважно діабетики або ж пацієнти, які страждають порушенням вуглеводного обміну або преддиабетом.\nРезультати вивчення крові, отриманої з вени, відрізняються точністю. Такий стан речей обумовлено постійністю складу венозної крові.\nНа відміну від капілярної крові даний вид матеріалу не змінює своєї консистенції і складу так швидко, як матеріал, взятий з пальця. Тому визначити стан хворого в даному випадку можна з більшою точністю.\nПідготовка до здачі крові і з вени, і з пальця для перевірки рівня цукру однакова. Для отримання точного результату буде досить дотримання перерахованих вище правил.\nЯк готуватися до здачі аналізу при вагітності?\nВагітним, які мають направлення на аналіз крові на цукор, також необхідно пройти попередню підготовку. Це дозволить отримати найбільш точний результат.\nОтже, щоб майбутня мама отримала дані, наближені до істини, необхідно дотримуватися таких правил:\nза 12 годин до проходження тесту необхідно відмовитися від їжі;\nпід час утримання від трапез і перед самим аналізом необхідно пити тільки звичайну воду, без смакових добавок, підсолоджувачів та ароматизаторів;\nнапередодні перед проходженням тесту необхідно захистити себе від стресів і фізичних навантажень, які можуть спровокувати скачки рівня цукру в крові;\nв ранок здачі аналізу не слід чистити зуби або жувати освіжаючу жуйку. Що міститься в пасті та жувальній гумці цукор миттєво потрапить в кров, а результат спотвориться;\nздавати кров потрібно у спокійному стані. Для цього слід приблизно 10-15 хвилин посидіти в коридорі лікарні в розслабленому стані.\nПеред проходженням тесту не можна приймати їжу і вживати будь-які напої крім води. Кров на цукор і з пальця, і з вени здають строго натщесерце!\nЯк беруть кров на глюкозу в однорічної дитини?\nЗазвичай це питання цікавить усіх батьків, чиї діти страждають на діабет або мають схильність до його розвитку.\nКров здають натщесерце до сніданку, оскільки надійшла в організм їжа може вплинути на рівень цукру. Все трапези необхідно припинити як мінімум за 8-12 годин до початку процедури\nЯк і дорослим пацієнтам, пити дитині в цей період можна тільки звичайну воду без будь-яких добавок.\nЧистити малюкові зуби перед забором біоматеріалу не можна! Також слід простежити за тим, щоб дитина не грав в активні ігри, оскільки інтенсивна фізична активність може вплинути на рівень глюкози.\nЗазвичай для дослідження досить капілярної крові. Процедура забору матеріалу схожа із загальним аналізом крові.\nЯк правильно виміряти рівень глікемії в домашніх умовах?\nЩоб визначити рівень вмісту цукру в крові, зовсім не обов’язково звертатися в лабораторію. Провести всі необхідні дослідження можна в домашніх умовах за допомогою глюкометра.\nПодібні вимірювання просто необхідні людям, що страждають будь-яким типом хвороби або мають схильність до подібних патологій.\nЩоб отримати достовірний результат в домашніх умовах, необхідно дотримуватися таких правил:\nприблизно за 6 годин до моменту забору біоматеріалу слід припинити прийом їжі;\nбажано проводити вимірювання строго натщесерце. Але якщо є необхідність в прослеживании динаміки, можна перевірити рівень глюкози і після їжі;\nне варто проколювати палець для отримання капілярної крові в одному і тому ж місці. В іншому випадку отримання біоматеріалу для обстеження може стати досить болючим;\nперед забором крові слід помити руки з милом. Спирт краще не застосовувати, оскільки він може спотворити результати дослідження.\nОскільки тест-смужки чутливі до вологи, бажано торкатися до їх поверхні тільки сухими руками і зберігати в захищеному від вологи місці.\nЯк правильно здати кров на цукор? Відповідь в відео:\nЯк бачите, процес підготовки вкрай важливий для отримання точного результату. Тому не варто нехтувати загальноприйнятими вимогами, складеними фахівцями для різних груп пацієнтів.


Свобода мислити, говорити і писати потребує захисту\nВ Донецьку пройшов пленум обласної спілки журналістів Національної спілки журналістів України. Учасники пленуму обговорили підсумки роботи і пріоритетні напрямки діяльності організації на майбутній рік. Гостем заходу став голова Національної спілки журналістів України Олег Наливайко. Участь у засіданні взяв голова Донецької обласної громадської правозахисної організації інвалідів «Феміда» Володимир Землянкін, а також члени ради Ліна Кущ, Лариса Саєвич і Олексій Пічахчі.\nНайбільш обговорюваною під час дискусії стала тема застосування сили проти журналістів під час подій у Києві 30 листопада – 1 грудня та факти тиску на представників ЗМІ в Донецькій області. «Правоохоронці всіляко уникають застосовувавти статтю Кримінального кодексу про перешкоджання законній професійній діяльності журналістів. Замість цієї статті – хуліганство, скоєне групою осіб. На три заяви секретаріату Донецької обласної спілки журналістів про факти тиску і нападу на наших колег ми отримали шість формальних відписок із відомств різних рівнів», - зазначив голова спілки, головний редактор газети «Донбасс» Олександр Бриж.\nЧлен секретаріату обласної спілки журналістів, член Громадської ради Ліна Кущ ознайомила присутніх із відповіддю на інформаційний запит до ГУМВС України в Донецькій області. Згідно із відповіддю, у Донецькій області станом на 18 грудня 2013 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань зареєстровано 38 правопорушень стосовно журналістів. З них за двома зверненнями прийнято рішення – складено адмінпротоколи.\nГолова НСЖУ Олег Наливайко розповів, що спілка пропонуватиме зміни до законодавства, які би унеможливили фізичне насильство проти журналістів із боку правоохоронців під час проведення масових заходів. «Ми засуджуємо застосування сили до журналістів і вимагаємо, щоб були покарані не лише ті, хто бив, а й ті, хто давав команду», - заявив Наливайко.\nПід час пленуму також обговорювалися перспективи реформування комунальних газет, необхідність юридичної підтримки медіа, підвищення тарифів на передплату і доставку газет, підготовка до нового випуску книги «Солдати слова».\nВиступаючи перед журналістами, Володимир Землянкін привітав організацію із 55-річчям, яке святкуватиметься наступного року.\n«Сьогодні дуже багато ішлося про неправомірні дії стосовно журналістів як у Донецькій області, так і в Україні. Потерпіли люди, і ми цим також дуже занепокоєні. Звичайно, потрібно перш за все думати, як не припустити повторення таких випадків. Розумію, що разом ми можемо змінювати ставлення суспільства до тієї чи іншої проблеми – так само, як чимало зробили для зміни ставлення до людей із обмеженими можливостями. Сьогодні Громадська рада спільно із обласною спілкою журналістів готує меморандум, який визначить умови співробітництва. Разом ми можемо захистити журналістів і звернути увагу влади на ті чи інші проблеми», - сказав голова Громадської ради.\nДонецька обласна спілка (до вересня 2003 року – обласна організація) журналістів Національної спілки журналістів України створена 16 січня 1959 року. Нараховує близько 2000 членів і 62 первинні організації. Головними цілями спілки є захист прав та інтересів журналістів, підвищення майстерності працівників медіа, дотримання етичного кодексу, професійних стандартів.


Олександр Бабак представить новий живописний проект на Kyiv Art Week — Новости — ARTUKRAINE\nМистецьке об'єднання ЧервонеЧорне в рамках заходу Kyiv Art Week представляє художній проект, що об’єднав презентацію двох великих мальовничих серій художника Олександра Бабака — "Вулиця Дніпровська" та "Still Life" та однойменних книг, що задокументували проекти. У серіях втілилися роздуми художника про глобальні поняття життя, війни, творчості.\nТут і далі — фрагменти творів Олександра Бабака\nЧерез дослідження краси пейзажів міста Канів, художник розкриває нам свої глибокі переживання, світовідчуття, ставлення до реальності. Звертаючись до дрібниць, впритул він розглядає сонні села, сповнені тиші та пишності, проводить творчу експедицію на конкретній вулиці, що опинилась у міжчассі — і все за для того, щоб тренувати свою пам'ять. Натюрморт — як свідок часу, осередок тихого життя, без війни і конфлікту — а значить і без людини — певна паралельна реальність для художника, один з головних мотивів його робіт.\nРозкутість форми, експресія кольору — усе промовляє про потужний сплеск енергії художника, що супроводжувала процес творення. Олександр Бабак належить до чільного грона провідних українських художників, творчість яких відкрила новий етап сучасного українського мистецтва.\nВідкриття виставки відбудеться 6 травня о 19.00 в БЦ "Торонто" (м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100). У рамках відкриття заплановано дискусію з автором проекту та презентацію книги-альбому "Still life".


Випуск 10. Раунд 2. Збери літери. Хто швидше? «Хто зверху?» Третій сезон | Хто зверху?\nVideo: Випуск 10. Раунд 2. Збери літери. Хто швидше? «Хто зверху?» Третій сезон\nХто зверху? / Сезон 3 / Випуск 10. Сезон 3. Віктор Логінов, Віталій Козловський, Дмитро Ступка, Світлана Тарабарова, Варда, Світлана Вольнова / Випуск 10. Раунд 2. Збери літери. Хто швидше? «Хто зверху?» Третій сезон\nВипуск 10. Раунд 2. Збери літери. Хто швидше? «Хто зверху?» Третій сезон\nВипуск 10. Представлення команд. «Хто зверху?» Третій сезон\nВипуск 10. Раунд 1. Вибери фото. Повненькі, але спокійні чи худі істерички? «Хто ...


У Запорізькій області вшанували пам’ять полеглих захисників України – SkyNewsZP\n29 серпня 2019 року на території області відбулись жалобні заходи до Дня пам’яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність держави.\nНа території 55-ї артилерійської бригади «Запорізька Січ» відбувся жалобний мітинг за участі представників командування Ракетних військ і Артилерії Збройних сил України, військовослужбовців і волонтерів. Саме 29 серпня 2014 року трагічно загинули в боях п’ять військовослужбовців бригади – старший лейтенант Севостьянчик Дмитро Олександрович; старший лейтенант Габчак Іван Миколайович; старший солдат Васін Михайло Валентинович; солдат Самосадов Олександр Сергійович; солдат Ністратенко Сергій Олександрович.\nНа Алеї захисників у парку Металургів обласного центру зібрались регіональні представники Мінветеранів, а також міської, обласної влади, військовослужбовці Збройних Сил і ветерани АТО/ООС.\nА в місті Енергодар, з нагоди пам’ятної дати, відбулося урочисте покладання квітів до пам’ятного знаку учасникам АТО “Герої нашого часу”. Також живі квіти було покладено до місць поховань енергодарців, які загинули у зоні проведення АТО – Сергія Полуляха, Олександра Щурова та Олександра Мидловця.\nУ Бердянську, на першому поверсі виконкому, де встановлено стенд з фотографіями загиблих героїв-бердяців, відбулися меморіальні збори за участю керівництва міста, військових, працівників виконкому та мешканців міста. Присутні вшанували пам’ять загиблих хвилиною мовчання та поклали квіти до стенду.\nНа Запоріжжі масово вакцинують тварин – у домашньої собаки знайшли сказ\nБердянцям знову загрожує епідемія сказу. У дворі…\nВ запорожском парке гуляют фазаны (ВИДЕО)\nСегодня, 13 апреля, две жительницы Запорожья во…\nДвадцатишестилетняя Яна Шевченко пережила…


Проглянуте Archives – Page 8 of 9 – Блог OOHFIRO\nНайгірша весняна реклама\nOOHFIRО - May 21, 2009\nОт, думаю... якій рекламі присудити премію імені Поплавського?... Не можу вибрати між "Нуль в мережі, нуль за межі" та пачкою американських доларів, яка розмовляє українським суржиком. Обидві достатньо дебільнуваті, щоб зайняти перше місце. Може допоможете?\nЄвробачення 2009 (перша частина)\nOOHFIRО - May 20, 2009\nУ попередньому пості я написав про те, що Росія вирішила вишибати клин клином: осучаснила, перевела у гротеск стереотипи про країну - накормила Європу ведмедями, балалайками, матрьошками, снігом та гігантоманією. І тільки я подумав, що не вистачає...\nЄвробачення 2009 у Москві (організація)\nСидять у в"язниці песиміст і оптиміст. Песиміст постійно ниє: "Як жахливо... Так кормлять - це неможливо їсти". Оптиміст, з посмішкою: "А мені подобається"... Песиміст: "Гуляти виводять, як собак, у маленький дворик". Оптиміст, весело: "А мені подобається"... Песиміст: "І жінок...\nНафіга Україні таланти?\nOOHFIRО - May 15, 2009\nЗбалдіти можна з того журі... Звичайно - нафіга Україні таланти? - їй потрібні сентименти. Неважливо, що МегаЮля дуже посередньо співає і явно переграє з емоціями, а Аня прекрасно танцює. Журі вважає, що оцінювати потрібно...\nУ півфіналі "Україна має талант" пані "У-мене-нема-слів" видала новий лексичний шедевр. Оцінка виступу силачів Акулових прозвучала наступним чином: "Вау-у... Оце так-так-так"... У мене теж вже нема слів...\nВідбірковий тур завершено\nOOHFIRО - May 8, 2009\nНу, вже просто мушу відреагувати на остаточний відбір до півфіналу "Україна має талант". У відбіркових турах стався казус - набрали втричі більше, ніж потрібно. Якось так випадково вийшло... Напевно не розраховували, що в Україні, крім...\nІ знову про “Україна має талант”\nOOHFIRО - May 7, 2009\nСтрашне діло - оце "Україна має талант". Народ цікавиться, а насправді це дійство не варте уваги, як на мене. Візьмемо членів журі. Ні, в руки члени брати не треба - подивимось на них зі сторони. Влад...\nТаланти бувають різні\nOOHFIRО - Apr 28, 2009\nНу, добре, добре... Якщо ви так вже цікавитесь передачею "Україна має талант", то зроблю спецвипуск. Ось незабутній виступ напевно баритона. Впевнене виконання, прекрасний голос, могутня харизма... Сам Вітас не потягнув би такого вокалу, який просто зачарував жюрі...\nOOHFIRО - Apr 23, 2009\nВ цій області імітування японці виявились не оригінальними, але дуже майстерними. Кілька років назад я б не повірив, що ці виступи відбуваються без залучення додаткових інструментів. оновлено: вибачте, вказівки вже биті\nOOHFIRО - Apr 17, 2009\nДуже люблю часом натрапити на відео з якогось конкурсу талантів. Таке там все живе, щире і без фонограм, що можна дивитись і слухати навіть відвертих нездар. Але буває, що трапляються дійсно талановиті люди. Особливо бере за...