PressReader - Den (Ukrainian): 2017-04-28 - «Принц-мадами» і не тільки...\n«Принц-мадами» і не тільки...\nІз лаврських пагорбів бере свій початок вітчизняне садівництво\nНаталія ЛИТВИН, старший науковий співробітник Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника. Сфера наукових досліджень: історія побуту і господарської діяльності Києво-Печерської лаври XVIII — XIX ст.\nКиєво-Печерська лавра з часів свого заснування уславилась не лише плодами духовними. Широко відомо, що із лаврських пагорбів бере свій початок і вітчизняне садівництво. Саме тут натхненними трудами печерських насельників були культивовані перші в нашому краї вишні, горіхи, груші, виноград, кизил.\nТа як історія самої обителі, так і її славетна садівнича минувшина й сьогодні викликає наш інтерес до багатьох своїх таємниць. А шлях до їх розкриття буває різним.\nТривалий час дослідники не могли знайти відповіді на питання, як так могло статися, що віками набутий досвід лаврських садівників не залишився в анналах вітчизняної садівничої історії. Здавалося, що він назавжди втрачений або, у кращому разі, перебуває за межею сучасного пошукового простору. Та відповідь прийшла із зовсім недалекої часової відстані. Рік 1837-й. Ним датовано видання в Санкт-Петербурзі книжки під назвою «Подробное наставление, составленное заведующим садами Киево-Печерской лавры». Її автор — небіж відомого скульптора І. П. Мартоса, талановитий юрист, дослідник історико-церковної спадщини Іван Романович Мартос. Проживаючи в 1819 — 1830-х рр. у Києво-Печерській лаврі, він занотував повіданий йому садівником-ченцем безцінний досвід із багатовікової практики лаврського садівництва.\nПоштовхом до створення Мартосом унікального опису лаврського садівництва, як людиною далекою від цього заняття, стало його захоплення доглянутістю лаврських садів та поцінування смакових якостей лаврських фруктів, які він часто купував у Печерному саду.\nНагадаємо, йдеться про 20-ті роки XIX ст. На той час лаврські фрукти вже набули статусу широковідомого бренду. Без фруктів із лаврських садів ще в 60 — 70-ті рр. XVIII ст. не обходилася в Києві жодна сезонна виїзна заготівля цукатів для царського двору.\nСекрети особливо вишуканого смаку лаврських фруктів таїлися у століттями виплеканій майстерності монастирських садівничих. Тож не дивно, що лаврські фрукти, подібно до розкішно оздоблених книг лаврського друку, надсилались в дар високомонаршим та іншим сановним особам.\nТак, у вересні 1766 року Лавра винайняла дві підводи до Санкт-Петербурга та одну на зворотний шлях і оплатила послуги рейтарського вахмістра, витративши сукупно 30 карбованців «для доставки к высочайшему двору фруктов». Ідеться про сливи-угорки, які достигали саме на ту пору і були вельми придатні для такого дальнього транспортування. Однак наступного 1767 року високомонарший духівник Федір Дубянський до листа, адресованого лаврському архімандритові Зосимі, в якому описує подробиці вручення тогорічного сливового дарунка царським особам, додає записку такого змісту: «Ваше высокопреподобие (архімандрит Зосима. — Авт.), благоволите прислать дуль к ее Величеству, что называются бабы». Насправді, йшлося про широко культивований в тогочасній Україні, і в Лаврі зокрема, сорт літніх груш — великих, соковитих і солодких, які мали назву «дулі» або «баби». Тож 1768 року до царського двору в Санкт-Петербург із Києво-Печерської лаври було відправлено не лише три ящики слив-угорок загальною кількістю 2000 шт., а й три ящики груш «дуль» по 60 штук у кожному. Однак у супровідному листі, з огляду на «найвищу високість» адресата, вони були зазначені як «груши хорошего рода».\nІз року в рік кількість персон, яким Лавра вважала за почесний обов’язок піднести в дар свої фруктові «подношения», зростала. Відтак 1770 року було складено навіть особливий «Реестр посланных из Лавры к Высочайшему ее императорского величества двору и другим персонам слив». Серед «інших персон» були зазначені преосвященства Санкт-Петербурський, Тверський та Псковський, Троїцький архімандрит Платон, високомонарший духівник Касіян, граф Нікіта Панін, граф Григорій Орлов та ін.\nФрукти із лаврських садів доставляли також до столу київських губернаторів. Так відомо, що київський військовий губернатор Петро Желтухін та віце-губернатор Аркадій Кочубей були великими поціновучами лаврських яблук. У лаврських садах яблуневих дерев було чи не найбільше. Вони поступалися іноді лише грушам. У найбільшому на той час Печерному саду на Звіринецькому подвір’ї з 2154 фруктових дерев тодішній лаврський економ Досифій нарахував 588 яблуневих дерев різних сортів: білих, склянкових зимових, зарниць, путивок, солодких. Іншу частину саду становили груші, вишні прості та шпанські, черешні, сливи, кизил, шовковиці, горіхи волоські, морелі.\nЗ лаврськими садами нерозривно пов’язана також історія виготовлення славнозвісного сухого київського варення. В період становлення сімейного бізнесу Семена Балабухи — відомого виробника київського сухого варення, його дружина та доньки фрукти потрібної якості зазвичай купували в лаврському Печерному саду. Це були вишні прості й шпанки, сливи, яблука, зелені горіхи та груші переважно сорту «принц-мадам».\nТа крім знаменитих «принц-мадамів», червонобоких запашних, які вабили ароматом і милували око красою своїх плодів, у монастирських садах плекали також грушеві дерева найрізноманітніших сортів: червоні та анафанівські, мушкетки, рябі, багорські, гливи, ранні та зимові, арапки, сахарні, баби, осиновки та уликові.\nЛаврські сади на мальовничих Печерських пагорбах зачаровували містян та подорожніх у пору цвітіння і спокушали\nзапашною привабливістю, коли плоди достигали.\nАле про те, що вони є витвором не просто майстерності лаврських садівників, а справжнього, віками опановуваного мистецтва, замислювались далеко не всі шанувальники лаврського фруктового розмаїття.\nВсе ж винятки траплялися. В останній місяць холодної зими 1819 року, з надією провести решту життя подалі від буденної суєти, в Лаврі оселився дійсний статський радник у відставці Іван Мартос. З огляду на його статус, доброчинні наміри та велику бібліотеку, яка йому належала, для проживання йому було відведено келію колишнього економа в «економічному ряду» Верхньої лаври. Про те, що прибулець особливо потребував спокою, свідчить власноручний припис київського митрополита Серапіона лаврській братії «всякое спокойствие его (Мартоса. — Авт.) соблюсти».\nВтім, чи не знайшовши бажаного спокою, чи не зустрівши належного розуміння в царині містичних пошуків, які на той час цілковито заволоділи ним, у травні 1830 року Мартос залишає чертоги лаврської обителі. Він переїжджає до свого друга В. Ломиковського в його Миргородський маєток «Трудолюб», забравши з собою лише книги та рукописи, які були з ним нерозлучні. Серед тих рукописів, переважно богословсько-містичного спрямування, було також надзвичайно цінне дослідження, присвячене багатовіковому досвіду лаврського садівництва. Та 4 квітня 1831 року І. Мартоса не стало. І лише завдяки уважному ставленню до залишеної ним рукописної спадщини його друга і благодійника В. Ломиковського, котрий, до того ж, захоплювався агрономічною справою, рукопис про лаврське садівництво було надруковано 1837 року в Санкт-Петербурзі під назвою «Подробное наставление, составленное заведующим садами Киево-Печерской лавры».\nПовертаючись до обставин написання цієї книжки, зазначимо, що вона з’явилась на світ завдяки зустрічі двох неординарних особистостей. Сталося це 1826 року в Печерному саду на Звіринці. Якось, купуючи там яблука, 66-річний статський радник Іван Мартос зав’язав розмову з 33-річним наглядачем Печерного саду Іларіоном. Глибина та всебічність садівничих знань Іларіона настільки вразили Мартоса, що він вирішив зберегти почуті від нього відомості й записати їх. «Настанови» лаврського ченця-садівника він виклав, розділивши їх на дві частини. В першій ідеться про висаджування фруктових дерев та різноманітні садівничі прийоми, а в другій — про способи лікування деревних хвороб. Подається також річний календар садівничих робіт. Згідно з ним, роботи розпочиналися в лаврських садах у березні і тривали майже до кінця листопада. Але якщо зимові місяці траплялися безсніжними, то лаврські садівники вважали їх найсприятливішими для очищення садів від зайвих дерев.\nУ цій щоденній роботі накопичувалися знання, з яких із часом народжувалися справжні таїни садівничого ремесла. Саме тому повчання лаврського садівника Іларіона й сьогодні можуть стати в пригоді у пошуках відповідей на безліч запитань, пов’язаних із садівництвом. Так, якщо перестало плодоносити сливове дерево уподобаного вами сорту, «в таком случае делается весной и осенью в кореньях раскопка, в которую кладут часть сухой желтой глины, и засыпают ею корень, и сливовое дерево по-прежнему сделается плодородным», — а якщо потрібно захистити дерево від сонячних опіків, то варто змастити гілки та опікові плями «мазью с вместе сваренных деревянного масла, воску и белой смолы», а якщо... Втім, ця книжка — не енциклопедія і тому, можливо, щось більше. Хоча б тому, що завдяки їй у нас відроджується N-кількість нейронів нашої історичної пам’яті.


YONKA Cracker Detox Set Подарунковий набір - купити в Україні\nCracker Detox Set | Подарунковий набір YON-KA\n1. Гомаж YON-KA GOMMAGE (50мл)\nМ’який освітлюючий гель-пілінг з камеддю ріжкового дерева.\nДія 4 в 1: ексфоліація, зволоження, терапія, освітлення. Дуже ніжний гель-ексфоліант, що не містить абразивних частинок. Підходить для контурів очей. Розгладжує і пом’якшує шкіру. Освітлює шкіру (шкіра у курців, тьмяний колір обличчя). Знімає почервоніння. Очищує. Можна застосовувати перед нанесенням макіяжу. Освіжаючий аромат.\n2. Антиоксидантний захисний крем YON-KA VITAL DEFENSE (50 мл)\nРозроблений для боротьби з негативним впливом навколишнього середовища, що викликає окислювальний стрес (забруднення повітря, тютюн, УФ-промені). Iнтенсивно зволожує. Цей ароматний крем містить високоефективні рослинні екстракти, які допомагають зберегти молодість шкіри. Епідерміс швидко відновлюється.\nЗбагачений вітамінами крем. Профілактичний денний anti-age крем. Антиоксидантний захист від забруднень навколишнього середовища. Інтенсивне зволоження (+37% через 8 годин). Швидко відновлює еластичність шкіри, пом’якшує і заряджає енергією. Легка структура. Швидко всмоктується. Аромат цитрусових.\nYON-KA Cracker Detox Set\nАнтиоксидація, Ескфоліація, Захист від забруднення, Зволоження, Омолодження, Освітлення, Очищення\nЗморшки та старіння, Суха шкіра, Тьмяна шкіра


949 рік. За вказівкою Йосипа Сталіна вчені Радянського Союзу працюють над створенням умов для вирощування південних тропічних рослин на півночі, а північних рослин – на півдні. На Закарпатті відомий академік Віктор Сочава очолює вирощування цитрусових, чайних рослин та евкаліпту. З усього переліченого приймається лише чай. Чайна плантація на Червоній Горі, неподалік від Мукачева розкинулась на 50-ти гектарах, планують збільшити її площі до 1000 гектарів, але в кінцевому результаті на цьому місці починають вирощувати виноград.\nНаш час. Бувалі туристи активно консультують тих, хто тільки планує відпочинок на Закарпатті. У списку місць до відвідин – водоспад Шипіт, однойменний фестиваль, канатна дорога в Пилипці, смт. Воловець і – чайовня “Сурія”, мовляв, власники проявили оригінальність уже в тому, що не відкрили тут банальну колибу. “Немає магазинних шоколадок, алконапоїв та хімічних горішків до пива. Не готують тут і котлет з пельменями – заклад вегетаріанський. Замість традиційних баношу й чанахів – лише млинці, тістечка та гарячі напої. І то які! Збитень, масала, імбирний чай… Молоко та сир привозять з Пилипця, ягоди-гриби збирають у лісі. У чайовні пахне дровами, горить піч. Але головний скарб цього місця – краєвид за вікном”.\n© Oleg Finger\nЦе – Юля Омельченко. Зараз вона ще зовсім дитина. Її бабуся збирає чаї, а вона, щоб допомогти, з неймовірною цікавістю клеїть для бабусиних зборів паперові пакуночки. Мине багато років і вона спитає себе: “А що ти хочеш робити?” І сама собі відповість, що може хіба тільки створювати місце з атмосферою.\nДовгий час Юля їздить етно-фестивалями з “мандрівною” чайовнею і має свій театральний буфет в театрі “Дах”. Її чай стає своєрідним доповненням кожного великого музичного заходу або “дахівської” постановки. Але вона постійно шукає щось нове, в що можна втілити свою дитячу любов до трав та чаїв.\n“Я сказала: у мене така ідея. Я не знаю, чим це закінчиться, що з цього буде. Ви готові іти зі мною? Вони сказали: так, ми готові. Але ж думали, що я пожартувала. Зранку я пішла шукати власників цієї землі. Я домовилась за оренду і ми почали.”\n“Коли хлопці приходили додому і приносили відео з гори про те, як все відбувається, то це виглядало, як якийсь ГУЛАГ. Просто потік снігу. І люди, прикриваючись, намагаються передавати одне одному ці дошки. Вітер був такий, що зривало цвях “двохсотку”. Дошку виривало і несло десь вітром. Це було нереально важко. Плюс у нас тоді були напружені відносини з адміністрацією канатної дороги. Вони не завжди нас туди пускали. Часто доводилось ходити пішки нагору. Я собі ідучи на гору зі своїм сином Мітрою на руках в сніг ставила питання: а що взагалі відбувається? Чого я взагалі туди іду? Я розуміла, що мені хочеться це робити. Я в цьому бачила неймовірний кайф.”\n“31 грудня ми ледь знайшли машину в селі, щоб завести на гору все обладнання. Я зайшла в те приміщення і думаю: Боже. Що далі робити? Купа ящиків з якимось обладнанням. Посудом. Купа будівельного сміття. Холодно і починається новорічна ніч. Ми повільно почали розкладати все по полицях. І вже до 12 години у нас вималювався якийсь настільки казковий простір, що мені відібрало мову. Було таке відчуття, що я знала його завжди. Але ось він нарешті проявився. Ми з келихами стали біля вікна. Внизу в Пилипці зривалися якісь салюти, а ми стояли на горі і споглядали на зорі. Я зрозуміла, що всі зусилля, всі інвестиції я готова віддати за цю новорічну ніч. В такому настрої ми там як коти полягали спати. Ми зробили там таке перекриття, аби можна було спати. А вже із самого ранку 1 січня нас просто таки підняли. В двері чайовні як якась океанічна хвиля, вломилася купа туристів. Це було щось. Треба було подружитися з цією піччю, що ніколи не топилася. Вона була спочатку така примхлива. Коли перед тобою стоїть купа людей. А в тебе не відлагоджені жодні процеси, ти не знаєш навіть, де що лежить.”\n“Все готувалось на дровах. Пічнику Дімі було поставлено технічне завдання специфічне, від якого Діма трошечки був “нєгодєн” взятися за цей проект. Але потім він знайшов в собі сили і зробив. Його спантеличило завдання, щоб там була якась ємкість. Там би був пісок, на якому варилася б кава. Окремо щоб був камін. Просто для краси. І який би давав тепло. Окремо щоб була поверхня для сушіння посуду. Були окремі технічні моменти і він справився. Єдине, що він не зробив мені лежака. Я хотіла, щоб там можна було спати на печі.”\n“За ці три роки у нас було багато людей, але також багато людей, які працюють постійно. Вони час від часу змінюють одне одного. Це фантастичні люди. Я не знаю, як мотивувати людину, якщо тут раптово щось сталося і вона самостійно приймає рішення, яке необхідне для гори. Люди після десятигодинного робочого дня спускаються, а потім пішки піднімаються на гору. Тому що там це необхідно. Або як можна мотивувати людину, яка має йти в сніг за водою. У такий сніг, коли тебе там просто пригинає, коли ти так от стоїш і готуєшся: Так, зараз, один, два, три і я виходжу. Нє, ще раз: Раз, два три! І тоді ти відкриваєш двері і тебе просто потоком такої хвилі притискає до поручня. Вітри дуже сильні бувають у грудні. І от людина саме в таких умовах іде і несе воду. Вода у нас в джерелі. Джерело трошечки нижче знаходиться, аніж рівень чайовні. У нас були спроби пустити цю воду до нас, але вона до нас не прийшла. Так щодня. Мінімум сто або й двісті літрів на день, часом більше. Це важка робота. Якісь таці не завжди допомагають. Особливо коли сніг. Ти мусиш іти вгрузаючи по коліно в сніг. І це кожен крок так.”\n“Коли ми приїхали сюди, місцеві на горі готували “Ліптон” і продавали якісь чіпси та шоколадки. Як ми там з’явились, спочатку нас прийняли дуже вороже, ну бо приїхали якісь люди ззовні. Вони не могли нас відсканувати, прочитати. Ми не вкладались в жодну з їхніх концепцій. А якщо вкладались, на наступний день відбувалось щось таке, що руйнувало будь-які їхні уявлення про світ. Вони намагалися якісь інтриги там на нас наводити, розповідати туристам про нас якісь страшні речі. Але з нас це все сходило, не чіплялось, тому шо не було за шо. Ми навіть ніколи на них не злилися. Я завжди купувала у них щось. Завжди намагалася наводити комунікації. Розповідала, що пластик палити це якби, ну таке, не обов’язково. Але з усіма треба розмовляти їх мовою і мовою їх авторитетів. Тому я казала їм, будь ласка, якщо у вас Ісус Христос висить на стінці – не паліть пластик.”\nТепер вже нікого не дивує, що промерзнувши на канатному шляху, ти підіймаєшся на гору, а тебе зустрічає тепла затишна хатинка, у якій і напоять і нагодують, виглядає так ніби вона була тут завжди. Але свого часу легендарній чайовні довелось поборотись “за місце під сонцем”.\n“Цікавий момент, що на початках, в сезон чорниці люди ще продавали у невеличких стаканчиках якусь там чорницю та брусницю. А коли турист туди приїжджає, то звісно туристу треба дати найкраще. І кого там цікавлять ягоди, вважали вони. Звісно це має бути як мінімум “Ліптон”, щось нормальне таке. Для них наша робота спочатку виглядала, що ми типу рвемо сіно і продаємо його людям за якісь там гроші. А зараз, коли підходиш, там у них вже висять прайс-листи : чай з брусницею, чай з суницею, чай з малиною, чай з ожиною, з таким, з таким, з таким сиропом. Настоєчка: така, така, така. Вони почали пекти пироги. І це прекрасно, це конкуренція. Як тільки я приїхала, пам’ятаю, був у них чорничний пиріг. Я його з‘їла, а на наступний день я прийшла, а його не було. Питаю, де пиріг. А вони: таа, коли у нас мало туристів, ми не печем пирогів. Зато зараз, вони печуть позицій п’ять пирогів, різних, з чим хочеш. І я вважаю, це прекрасний такий урок, вони почали дивитись на нас, купувати собі якісь контейнери, якісь термоси, щось почали думати, скатьорочки стелити. Раніше, це дерев’яний стіл, і все, до побачення. А зараз намагаються, щоб це було красиво.”\nПопри усі зовнішні механізми, які характеризують чайовню – гарний бізнес-проект, Юля розповідає про неї перш за все, як про щось духовне. “\nКоли я приходжу у чайовню і коли я бачу, як залітає група туристів, за день їм треба відвідати ще 10 локацій, з ними гід, який постійно нагадує про таймінг. А потім на якусь секунду людина бере келих з чаєм, або навіть не бере, а просто до вікна підходить і замовкає, при чому так замовкає, тотально замовкає, я просто бачу, що в цей момент відбулася зустріч. І я розумію, що все, власне. Мене це дуже надихає, ось це й є ціль цього усього.”\n“Місцеві в шоці були кілька місяців поспіль. Усе намагалися зрозуміти секрет цього ходу. Довго не вірили, що ми можемо від такої золотої жили відмовитись, усе приходили, перевіряли, засилали агентів.”\n“Під час виконання якогось найменшого договору тут змінюють ціну, терміни, або відмовляються взагалі щось привозити, про що можна дізнатися лише по факту, особисто передзвонивши – тому що свято сьогодні “Петра-Третього-Чистого-Пречистого-Івана” або “не націдили сиру, бо діти приїхали або поїхали”. Слова не мають значення і “сьогодні” – це “десь днями”, “завтра” – декілька тижнів, а “якось” – скоріше за все, ніколи.”\n“Була історія. Я пропонувала постачальнику молока відправляти його нам щодня канаткою і телефонувати на гору – яким номером крісла їде молоко. За це я не просила в нього знижки як постійному покупцеві, навіть навпаки, запропонувала доплату за кожну поставку. Але він сказав таке: “В мене Лайф, у вас – Київстар, дорого дзвонити!” Я пообіцяла відшкодовувати і витрати на зв’язок, але це було занадто складно. Після першої ж спроби мені сказали: “Або беріть самі, або свиням будемо зливати!” Або постачальники бринзи в період новорічних свят, раптово, знов по факту, приносять сир і просять втричі дорожче, мотивуючи це тим, що свята.”\nНа жаль, спілкуючись із навколишніми закладами у Пилипці, складається враження, що Чайовню тут не сприймають і не люблять, бо вони не свої і прийшли наживатися на чужих хлібах. Напевно, мало хто з “пилипецьких” може зрозуміти, що такі місця, як Чайовня – насправді є магнітом туристичних потоків, сюди їдуть, аби посидіти за чаєм або кавою у “того самого віконця”, а по дорозі, обов’язково зайдуть і до їх традиційної колиби на вареники та борщ.\n“Це був лютий, вийшла група людей з канатників, і вони щось спочатку намагались робити, вони були з прапором, врешті решт зайшли в чайовню і спитали, чи можна тут службу справити. Ну, звісно, що можна, ну а як не можна? І я так стою за барною стійкою, дивлюсь на це все кіно, а два чоловіки, мужніх мужів, знімають так капюшони, шапки, свої лижні куртки, виймають ряси, вдягають якісь золоті прикраси, дістають кадила, вдягають головні убори і починається Служба. Просто починається Служба!\nЦе прийшла Православна Християнська організація, яка збирає дітей, возить людей, читає їм проповіді у відкритих таких місцях, десь на горі. Це було щось просто нереальне. Вони спочатку читають ці молитви, батюшка ходить з кадилом, заходять туристи, які перебували на шаленому вітрі протягом якогось часу, вони заходить і взагалі не можуть зрозуміти, що відбувається. Бачать якийсь будиночок, а ззовні чайовня виглядає абсолютно інакше ніж зсередини. Це завжди є шоком для людини, навіть просто в нормальну погоду при нормальних умовах. Відбувається якась зміна, якийсь перехід в іншу реальність з морозної зими в теплу домашню обстановку. А тут заходять люди і вони бачать батюшок, які читають молитви. І вони вже не розуміють, чи то вони в храмі, але тут же ця барна стійка, тут же набивається повна чайовня людей. І священики читають фантастичну проповідь про час, про те, що таке взагалі втрачання часу, там було дуже багато філософських думок батюшки. І він казав, так, часу нема, але дуже важливо все робити вчасно. А ми тоді ще не могли звикнути до багатьох речей і часом ми готували якусь кількість того ж самого напою, а канатна дорога вже припиняла свою роботу. Це були перші дні нашої роботи. Ми ще не відпрацювали цей момент. І після цієї проповіді, коли вони пішли, я кажу нашим хлопцям, от бачите, нам і батюшка розказав про час. І наступного дня я поїхала зустрічати свою маму у Воловець, і на залізничній колії, де я просто навмання вирішила перейти, я знайшла якийсь пакунок. Підняла його, думала викинути, можливо там пластик, а потім відчуваю, там коробка, я розкриваю коробку, а там новий годинник.\nГодинник запакований, а на ньому стоїть логотип. Корпоративний годинник. Думаю, десь я бачила це лого, а це лого цієї християнської організації. Вони сідали на поїзд і просто загубили цей годинник свій, настінний. А я його знайшла, і зараз у нас досі він висить.”\n“Одного разу був прекрасний літній ранок. Ми ще тільки готуємося до прийому. Приїжджає група людей і просить, а можна ми тут побудем. Кажуть, знаєте, тут трошечки вітряно, а ми хор, можна ми Вам заспіваємо. На горі, переді мною вибудовується хор, 40 чоловік. І вони як дали. Тут одразу сльози. Краса моменту. Тут відбувається стільки пробивних, стільки тонких моментів.”\n“А ще цікава історія. Це була зимна зима, канатна дорога не працювала, у нас незалежно від того, канатна дорога працює чи не працює, все одно хтось там постійно є, тому що часом, можуть спускатися люди згори, і часто це місце реально рятувало людей, коли дуже холодно, ніч наприклад, людина там заблукала. І хтось ввечері стукає в двері. Заходить 7 мужчин, повністю дезорієнтовані, вони не говорили навіть. Вони дуже замерзли, ми їм дали чаю. Дивлюсь, у них такі цікаві помаранчеві кейси, і я не знаю, можливо через ці кейси, або через що, але я вирішила може знають вони, яка тут висота на цій точці. І два чоловіки так перезирнулись між собою і почали розкривати ці свої кейси і звідти діставати якісь прибори, Бі-Бі-СІ якесь почалось. Вони науковці. Виміряли висоту до нашого порогу в міліметрах. Я запитала, яка тут висота, а вони дали відповідь в міліметрах. 1 км 164 м 50 см 5 мм. І ми ці цифри записали, вони записані. Тобто це не придумали, це реально отримали відповідь таку.”\n“Мені хочеться зробити цей процес бездоганним, на всіх етапах. Це збір, переробка, пакування, далі його розповсюдження. Зараз власне я відпрацьовую якісь варіанти ферментації чаю, пресування, сушки. Пробую його зробити кращим. І також працюю над брендом. Це ще процес народження. А взагалі, я би хотіла зробити фабрику, такі як є на Шрі-Ланці, з прекрасними залами, де бачиш усі процеси, як це готується, запаковується, там, де людина могла б і долучитися до процесу, переминати чай, де вона б бачила кожну деталь. Не бутафорно, а де дійсно би сиділи люди, які це роблять, тому що, була ідея автоматизувати цей процес, як мінімум перетирання трави, а потім я зрозуміла, що це абсолютно дві різних категорії – механічно і вручну. Тому зараз, все ж таки, дівчата його перетирають власноруч, до процесу ферментації. До того, як запустити цей процес, треба пом’яти все це листя, знов ворушити і знов м‘яти, потім пресувати і знов м’яти, слідкувати за ним, як воно себе поводить, як воно змінюється. Все це робиться руками. Мені би було приємно бачити і знаходитись десь в такій локації, де можна спробувати різні види чаїв, придбати якісь чаї, долучитися до цього процесу, щось дізнатися.”\n“Була в Санкт-Петербурзі. І я там спробувала вперше в житті збитень. І я була просто вражена. Мені настільки сподобалась ця комбінація смаків. Власне кислоти, пряності і чогось солодкого, і меду. Коли повернулась в Україну, я почала цікавитись, читати про цей рецептурний напій. І просто вирішила його відновити.”\nНе треба думати взагалі про бізнес. Ти просто живеш у процесі…\n“Зараз, як на мене, пройшов час того бізнесу, де треба ставати десь на роздоріжжі, при дорозі, в якихось людних місцях. З комунікаціями все змінилося і не важливо, де ти перебуваєш. Якщо ти дійсно щось робиш правильне, достойне, то тобі не треба його продавати. Не треба думати взагалі про бізнес. Ти просто живеш, живеш в процесі, робиш те, що можеш, від чого кайфуєш і все. І кожен день, якісь там навіть дрібниці, наприклад, придбання якоїсь нової бочки, або винахід, що може бути смішним для когось. Але воно дарує радість дитячу, безупинно, я не бачу в ньому ні А з координатами, ні Б з координатами. Це просто процес, в який я ввійшла. І все, я тісно в процесі. А кінцевої точки, я не думаю, що там є якісь координати.”\n“…І місце саме не все дозволить тут реалізувати”\nБоржавський хребет очолює списки місць для бюджетного активного відпочинку в Україні, тут найлегше у цілих Карпатах починати альпіністські мандрівки, полонини щедро всіяні чорницею та крокусами, закарпатські села, що розкинулись у підніжжі, зачаровують своєю містечковістю, а тутешня природа та розмірений ритм життя цілий рік манять сюди тисячі і тисячі мандрівників, та попри це Боржавський хребет вперто не бажає кардинально змінюватись “під туриста”.\nМісце специфічне, пояснює Юля, під нього писали багато різних проектів, але поки майже усі вони залишаються на папері. Можливо, каже вона, ще не знайшлись ті люди, які візьмуться за це серйозно, а можливо – і місце саме не все дозволить тут реалізувати. “От таке якесь воно, дике, самобутнє. Я чітко відчуваю, що я в гостях, постійно звертаюсь до цього простору. Я ж спочатку питала дозволу у простору, чи можу я взагалі тут бути? Чи можу я тут діяти? І відчула, що так, можу. А вже потім, я почала шукати реальних власників землі, тих, що зараз, в цьому часі.”\nОдна тендітна Юля з групою співмрійників планують повертати чайні традиції туди, де їх вбила колективізація, пластик, забуття і зневіра. Повертати в новій обгортці, в новому розумінні та значенні. Одна маленька чайовня на горі змінила уявлення багатьох мандрівників та й місцевих про те, як може навіть у віддаленості, без води і світла, у постійних складних погодних умовах, виглядати місце мрії, тепла і чайної традиції.\nЗа матеріалами ukrainer.net\nВолодимир 2017-03-06 / 22:48:10\nЧому г. Гемба , а не Ґимба .У Пилипці говорять саме так .\nВ УжНУ пропонують абітурієнтам нову спеціальність 25.06.2019 12:05 1006


Угорщина змінює назву «уповноваженого міністра» на Закарпатті, - Клімкін | Новини на Громадському радіо\nAugust 31, 2018, 8:46 AM 2018-09-04T19:12:39\nУгорщина змінить назву «уповноваженого міністра» у справах Закарпаття, - Клімкін\nУгорщина мала намір призначити уповноваженого міністра у справах Закарпаття\nУгорщина змінить назву посади «уповноваженого міністра, відповідального за розвиток Закарпатської області та програми розвитку дитячих садків Карпатського басейну».\nПро це повідомив міністр закордонних справ України Павло Клімкін після розмови з очільником МЗС Угорщини Петером Сіярто.\n«Почав ранок з розмови з своїм колегою Петером Сіярто. Угорці нас добре почули і змінюють назву свого уповноваженого “по Закарпаттю”. А щодо усіх інших питань — продовжуємо конструктивно працювати далі», — написав Клімкін.\nПочав ранок з розмови з своїм колегою Петером Сіярто. Угорці нас добре почули і змінюють назву свого уповноваженого “по Закарпаттю”. А щодо усіх інших питань – продовжуємо конструктивно працювати далі.\n31 липня МЗС України заявило про обурення через рішення уряду Угорщини створити посаду «уповноваженого міністра, відповідального за розвиток Закарпатської області та програми розвитку дитячих садків Карпатського басейну». Україна вручила ноту тимчасовому повіреному у справах Угорщини в Україні Ласло Папу з вимогою роз’яснити дії уряду, оскільки до сфери компетенції уповноваженого віднесено частину суверенної території України.\n«Останні дії Угорщини свідчать про вибір конфронтації замість співпраці і пряме втручання у внутрішні справи України», — заявили у МЗС.


(Перенаправлено з Фінік канарський)\nФінік канарський — велике дерево з прямим стовбуром висотою 10-20 м (іноді зростає до 40 м). Листя перисті, 4-6 м в довжину, з 80-100 листівками на кожній стороні центрального рахісу. Плоди овальної форми жовто-помаранчевого кольору, кістянка має 2 см у довжину і 1 см у діаметрі і містить одне велике насіння. Повільно зростаюче дерево, розмножують виключно насінням. М'якоть плодів їстівна, але занадто тонка, щоб ії було варто їсти. На Канарських островах сік цієї фінікової пальми використовується, щоб зробити пальмовий сироп.\nПлодова кисть фініка канарського\nОтримано з https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Фінікова_пальма_канарська&oldid=24604512\nЕндемічна флора Канарських островів\nРослини, описані 1882\nЦю сторінку востаннє відредаговано о 07:40, 3 березня 2019.


Дощ розмив «асфальт», яким залатали ями у Луцьку - Район Луцьк\nДощ розмив «асфальт», яким залатали ями у Луцьку\nЛучанин звернувся до влади з проханням провести нормальний ремонт на вулиці, по якій зараз неможливо проїхати автомобілем.\nПро це на платформі Відкрите місто написав Володимир Бельгес.\nЧоловік повідомив, що минулого року на вулиці Офіцерській у Луцьку ремонтники вже намагались залатати ями, якою була вкрита вся дорога. Але вже за декілька місяців після цього ремонту все повернулось «на круги своя»: так званий «асфальт» вимив дощ, і проїжджу частину нині вкривають ями десятисантиметрової глибини.\n«Виникає питання: чим тоді дорожники ремонтували ями, і, головне, куди ділись кошти на якісний ремонт?», – поцікавився автор допису.\nТож він звернувся до відповідних міських служб з проханням вирішити питання якісного ремонту на вулиці Офіцерській у найкоротший термін.\nЧитайте також: На Гулака-Артемовського лучанин у вільний час латає ями на дорозі\nДорога вкрита ямами\nТеги: #Луцьк, #Офіцерська, #Дорога, #Ремонт, #Дощ, #Яма


Чому важливий перший секс: психологи прийшли до несподіваного висновку | Все буде Україна\nЧому важливий перший секс: психологи прийшли до несподіваного висновку\n17 травня 2018 р. 23:00\nПерший секс може спророкувати тривалість відносин в парі. До такого висновку прийшли каліфорнійські вчені.\nТак, психологи з Каліфорнійського університету (США) прийшли до висновку, що люди, які залишалися задоволені першою близькістю, прагнуть продовжити відносини і їх романи будуть більш довгостроковими і щасливими. Часто пари, яким перший секс приніс задоволення, укладають міцні союзи.\nРезультати досліджень опубліковані в науковому виданні Journal of Experimental Psychology: General. Відповідно, на думку вчених, чим краще перша близькість між партнерами, тим вище ймовірність, що відносини будуть тривалими і серйозними.\nОпитавши понад 800 осіб різного віку, автори дослідження відзначили, що короткострокові і довгострокові відносини починаються однаково, а відмінності стають помітні після того, як люди проводять разом кілька тижнів або місяців. У міру розвитку відносин учасники частіше демонстрували прихильність і турботу в тих союзах, які ставали тривалими, ніж у тих, які раптово обривалися.\n"Найбільш цікаві моменти у відносинах відбуваються до того, як люди опиняються в одному ліжку", - відзначає провідний автор дослідження Пол Іствік, додавши, що саме в цей період люди думають про перспективи спілкування з партнером.\nПри цьому вдалося встановити, що і в короткострокових, і в тривалих відносинах інтерес до партнера зростає з однаковою швидкістю. Але якщо в короткострокових він у якийсь момент починає сходити нанівець, то в тривалих - продовжує наростати.\nЦя відмінність спостерігається саме після першого сексу. За словами Іствіка, люди, які залишалися задоволені першою близькістю, прагнули продовжити відносини, у той час як ті, хто не були у захваті, поступово зводили відносини нанівець.\nСергій Притула: "Повір моєму досвіду людини, яка прoсир*ла тисячі доларів у казино! Коли ти вдягнеш сиротинець у теплий одяг на зиму, ти отримаєш набагато більше кайфу, ніж коли тобі прийде "каре"!\nТи прокинешся тоді, коли я лягатиму спати! Просто моя праця закінчилась трішки пізніше, ніж ти пірнаєш у свій сон. Я не кращий тебе. Я не інший. Просто моя робота має зміщені часові рамки...\n01 жовтня 2018, 15:06\nНемовля хрестили, а дорослі здpиraлися від його веpeсkу. Коли мама підійшла до священика, його відповідь змусила її плакати\nАле коли хлопчика тричі зaнyрювaли в купіль, то він кричав так, ніби його зaнyрювaли в казан з кuплячoю водою. Дорослі від цього почали здрuгaтгся.\n15 травня 2019, 08:26\nОбов’язково засушіть листя смородини! Воно лікує безліч хвороб\nУ народній медицині чай з листя чорної смородини застосовують при багатьох захворюваннях. Щороку я сушу його дуже багато, і знайомі, які не знають про моє захоплення народною медициною, д...\n31 травня 2019, 09:33


Пенсіонер заснув і мало не загинув. Місто - Новини Рівного та області — Рівне Вечірнє\nУ Рівному врятували життя чоловіка, в помешканні якого підгоріла їжа.\n19 липня о 16:55 до Служби порятунку Рівненщини за номером "101" надійшло повідомлення про задимлення в одній з квартир багатоквартирного житлового будинку на вулиці Макарова у Рівному.\nУ вщент задимленій квартирі вони виявили чоловіка, що міцно спав в одній з кімнат. Людину негайно вивели на вулицю та передали медикам. На газовій плиті виявили підгорівлу їжу. Рятувальники негайно перекрили газопостачання та провітрили оселю.\nВрятованим виявився 76-рвчний власник квартири. Чоловік залишив на плиті готуватися страву, а сам приліг, заснув і мало не загинув. Лише завдяки пильності сусідів і оперативності працівників ДСНС вдалося запобігти смертельному отруєнню.\nРятувальники закликають мешканців бути обережними у побуті і дотримуватися елементарних правил пожежної безпеки, бо залишена на газовій плиті страва здатна призвести до загибелі господарів, пожежі чи вибуху у помешканні.\n# Макарова # Рівне # пожежа\nПопередня стаття Стоматолог просить землю на Соборній у Рівному\nНаступна стаття «Рівне. Літо. Музика»: рівнян кличуть розважитись і відпочити


Топ технологічних трендів для корпорацій на 2021 рік / Все новости / Главная\n30 марта 2021, 17:05 5959\nТом Бьянкуллі, керівник відділу технологій Zebra Technologies\nПлануючи свою діяльність на 2021 рік, підприємства зіштовхнулися з низкою непередбачуваних обставин, тож вони зараз думають, як найкраще оптимізувати свою діяльність та дати поштовх бізнесу. Пандемія COVID-19 створила серйозні труднощі у здійсненні операцій у різних галузях і буде продовжувати це робити в новому році. Та при цьому пандемія стала каталізатором для прискорення ключових технологічних розробок, які можуть допомогти компаніям бути успішними не тільки у 2021 році, але й надалі. Ключовими залишатимуться здатність впроваджувати нові технологічні рішення, щоб забезпечувати свою діяльність і рентабельність, а також оптимізувати робочі процеси для підтримки тривалого пікового попиту та злагодженої роботи ланцюга постачання.\nПандемія дала поштовх для розвитку довготривалих тенденцій, зокрема електронної комерції, автоматизації та оптимізації ланцюгів постачання. Прикладами цього є "замовлення онлайн – самовивіз із магазину" (BOPIS), доставка з магазину та з центрів виконання замовлень (micro-fulfillment). Наша здатність скористатися цими можливостями була забезпечена розвитком таких технологій, як Інтернет речей (IoT), хмарні обчислення та динамічне інтелектуальне планування.\nПідприємства почали більше витрачати на інтелектуальну автоматизацію, зокрема на робототехніку та впровадження штучного інтелекту (AI, artificial intelligence) у поєднанні з машинним навчанням (ML, machine learning) і рішеннями прескриптивної (приписної) аналітики. Компанії, які хочуть озброїти своїх працівників на передньому краї відомостями для прийняття рішень у режимі реального часу, мають поставити у пріоритет ці технології у 2021 році.\nПрискорення автоматизації роздрібної торгівлі, що охоплює увесь ланцюг поставок – від магазину до операцій на складі і центрів дистрибуції, – було викликане попитом на пряму клієнтську доставку. Цей попит від споживачів так стрімко зростав, що змушував служби доставки працювати у посиленому режимі не тільки в час пік, але навіть у той період, який зазвичай колись не був перевантажений. Це створило нагальну потребу автоматизувати робочі процеси і таким чином задовольнити споживчий попит та водночас підвищити ефективність та продуктивність.\nОсь тенденції розвитку найкращих технологій для підприємств, які продовжать бути впливовими у 2021 році.\nКомп'ютерний і машинний зір\nРозробка систем комп’ютерного та машинного зору забезпечує точніше зображення матеріального середовища компанії у будь-якій галузі.\nДані, зібрані системами комп’ютерного зору, дозволяють рішенням візуально інтерпретувати та розуміти світ у більш широкий, розумний спосіб. Комп’ютерний зір має значно більшу, ніж людська, здатність розпізнавати, що, наприклад, дозволяє покращити якість інвентаризації та оптимізувати роботу точок продажу. У поєднанні з іншими джерелами даних він може автоматизувати процес прийняття операційних рішень та допомогти керівникам точніше бачити свої бізнеси та діяти ефективніше.\nМашинний зір – це підвид комп'ютерного зору, що використовує візуальні техніки, сфокусовані на інспекції виробництва та виявленні аномалій. Це технологія, яка може точно перевірити якість складання та злагодженість виробництва і повторювати дії багато разів. Машинний зір упродовж десятиліть застосовувався на виробничих лініях для перевірки якості деталей та збірки. Сенсорні та обчислювальні технології, що використовуються в машинному зорі, стрімко розширюють свої можливості та стають більш економічно вигідними. Це також сприяє розповсюдженню у більшій кількості застосувань, розширюючи його функціонал, наприклад, створення 3D-зображень у режимі реального часу для більш складних програм перевірки.\nСистеми з комп’ютерним і машинним зором продовжуватимуть стимулювати розвиток автоматизації у 2021 році. Маючи можливості фіксувати, обробляти, інтерпретувати та спрямовувати дії, ці системи можуть допомогти вирішити нагальні проблеми, які в іншому випадку були б складними завданнями.\nАвтоматизація за допомогою штучного інтелекту (ШІ) та робототехніки\nШтучний інтелект у сфері загального застосування використовувався для того, щоб забезпечити природну мовну взаємодію з цифровими помічниками, такими як Alexa та Siri. Ці системи з часом навчаються не лише точніше розпізнавати голоси, але й інтерпретувати значення, контекст та особисті вподобання. Даний тип технологій, що здатний до самонавчання, також домінує на підприємствах. Багато компаній використовують ШІ для покращення робочого процесу, постачання та роботи з клієнтами. В кінцевому результаті, ШІ може покращити можливість надавати рекомендації та коригувати дії персоналу що особливо важливо в умовах, коли працівники діють у таких динамічних сферах, як роздрібна торгівля, складування, виробництво та сфера медичних послуг.\nБагато з цих технологічних трендів прискорюють темпи інновацій та покращують економічну привабливість пропозицій з автоматизації. Комп’ютерний зір, хмарне середовище, штучний інтелект та недорогі периферійні обчислення – усе це разом сприяє просуванню пропозицій, заснованих на робототехніці. Багато підприємств інвестували та продовжують інвестувати в автоматизацію заради створення високоякісних, стабільних продуктів з більшою ефективністю. Ми також бачимо роботів, залучених у робочий процес на багатьох вертикальних ринках. Та враховуємо, що роботизовані рішення можна гнучко застосовувати замість людей або в тандемі з ними.\nОчікується, що у 2021 році підприємства ще не будуть прагнути повної автоматизації робочого процесу, натомість значно зросте гібридний спосіб збільшення фізичної праці у вибраних частинах операцій. Незважаючи на те, що у всіх на слуху концепція про перехід від робочого процесу, керованого людьми, до цілковитої автоматизації, все ж варто «навчитися ходити, перш ніж бігати». Ми ще деякий час будемо продовжувати спостерігати, як зростає запровадження гібридної автоматизації, що означає одночасне використання як працівників, так і роботів. Або ж використання коботів (колаборативних роботів), як противага до повної заміни людей у більшій частині робочих процесів.\nАвтоматизація роздрібної торгівлі і складів\nУ 2020-му відбувся величезний стрибок у бік онлайн-торгівлі, що привів до зростання електронної комерції.\n2020 рік став переломним для електронної комерції, яка, за прогнозами, становитиме 28% від роздрібних продажів у світі. Це, у свою чергу, на три роки прискорило перехід до онлайн-торгівлі, змушуючи ритейлерів швидко адаптовуватися щоб оптимізувати робочі процеси своїх магазинів, центрів виконання замовлень (фулфілменту) і логістики перед викликами пов’язаними зі зниженням прибутковості, які постали перед електронною торгівлею.\nАвтоматизація роздрібної торгівлі поєднує фізичну автоматизацію та фіксовану інфраструктуру, що створює чітке розуміння та бачення ситуації за допомогою зчитувачів радіочастотної ідентифікації (RFID), камер на полицях та комп’ютерного зору.\nНа складах і в ланцюгах поставок, фізична автоматизація, система радіочастотної ідентифікації (RFID) і температурні датчики у поєднанні зі зростанням ролі робототехніки, зокрема коботів, які взаємодіють і спільно працюють з людьми, можуть допомогти центрам виконання замовлень покращити операції електронної комерції. Інтеграція таких приладів із системами моніторингу температури, як Zebra’s Heatmarker and Freezemarker, дає змогу виявити, що вакцини або ліки зберігалися у потенційно небезпечних умовах, що могло вплинути на їхню ефективність чи безпечність.\nАналітика даних і прескриптивна (приписна) аналітика\nПотреба у більш прозорому баченні й ефективному інтелектуальному плануванні стає критичною. Дані – це безцінний актив, сила якого відкривається лише за умови, що вони залучені у потрібний момент щодо потрібної особи. Тоді це дасть високі результати.\nЗастосування рішень з використанням прескриптивної (приписної) аналітики з даними які подаються в реальному часі, збільшує продуктивність та забезпечує більш ефективні дії. Підприємства, що використовують аналітику, яка базується на даних зібраних в попередній час і оптимізована на роботу з ними , опиняються перед викликом, оскільки щоб приймати рішення та керувати діями у реальному часі, і щоб це приносило результат потрібно отримувати свіжий постійний потік нових даних.\nРішення інтелектуального планування та прескриптивна (приписна) аналітика, яка застосовується у контексті робочої сили, складських запасів і виконання замовлень, відіграють певну роль у задоволенні управлінських запитів та забезпечують ефективніші способи роботи в сучасній «новій нормальності». Здатність планувати те, що відбувається прямо зараз, і використовувати ці дані для прогнозування нових ділових та оперативних рішень у режимі реального часу, - це вже нагальна потреба для підприємства, і її вагомість тільки збільшиться у 2021 році. Поєднання даних про клієнтів та даних про запаси з іншими зовнішніми джерелами відкриває можливість коригувати плани відповідно до тенденцій в режимі реального часу. І це ключовий елемент для інноваційних компаній, які хочуть перейти з реактивної позиції у більш проактивну.\nПотреба у кращому баченні спонукає до розширення застосування інтелектуального планування, автоматизації та прескриптивної аналітики у нашій галузі. З огляду на динамічний характер нинішньої ситуації у світі, здатність діяти більш гнучко стала критично важливою у ритейлі, сферах транспорту і логістики (T&L), виробництві та системі охорони здоров'я. Інтелектуальна автоматизація праці, товарних запасів та планування виконання замовлень відіграє дуже важливу роль.\nУченые: “Уровень океана поднимается быстрее, чем мы предполагали”


Довідник кафедр ЕК - Левицький С.І.\nВізитка та сховище інформації (Запоріжжя-Донецьк)\nДовідник кафедр ЕК\nКарта кафедр ЕК\nБердянський державний педагогічний університет Кафедра економіки та фінансів Магістратура д.е.н., проф., академік Академії економічних наук України Захарченко Павло Васильович вул. Шмідта, 4 м., Бердянськ, Запорізька обл., 71110 gef.finance[a]bdpu.org.ua\nВінницький національний аграрний університет Кафедра моделювання та інформаційних технологій в економіці Магістратура д.е.н., проф. Бурєннікова Наталія Вікторівна 21008, м. Вінниця, вул. Сонячна, 3 office[a]vsau.org\nВінницький торговельно-економічний інститут КНТЕУ Кафедра економічної кібернетики та інформаційних систем Магістратура д.т.н., проф. Ліщинська Людмила Броніславівна м. Вінниця, 21050, вул. Соборна, 87 vteikancel[a]ukr.net\nВінницький фінансово-економічний університет Кафедра економіки Магістратура д.т.н., проф. Кабаненко Валентин Федорович 71а, вулиця Пирогова, Вінниця, Вінницька область, Україна, 21000 rektor-vfeu[a]ukr.net\nДрогобицький державний педагогічний університет імені Івана Франка Кафедра економічної кібернетики та інноватики Магістратура д.е.н., проф. Кишакевич Богдан Юрійович вул. Стрийська, 3, м. Дрогобич, Львівська обл., 82100, кабінет 8 innovatyka[a]gmail.com\nДонбаський державний технічний університет Кафедра економічної кібернетики та інформаційних технологій Магістратура к.е.н., Гнєдков Артур Вікторович проспект Перемоги, 84, Лисичанськ, Луганська область, Україна, 93100 dekanat.eif[a]gmail.com\nДніпровський національний університет імені Олеся Гончара Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.т.н., проф. Яковенко Олександр Григорович проспект Дмитра Яворницького, 35, Дніпро́, Дніпропетровська область, Україна ek[a]efdnu.dp.ua\nДонецький національний університет ім. Василя Стуса Кафедра бізнес-статистики та економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф., відмінник освіти України Сидорова Антоніна Василівна 21007, вул. Академіка Янгеля, 4, Вінниця, Україна ec.fcl[a]donnu.edu.ua\nДонецький національний технічний університет Кафедра економічної кібернетики та вищої математики Магістратура д.е.н., проф. Микола Васильович Румянцев 85300, Україна, Донецька область, м. Покровськ, пл. Шибанкова, 2 fem[a]donntu.edu.ua\nЗапорізька державна інженерна академія Кафедра економіки та інформаційних технологій Магістратура к.е.н., проф. В’ячеслав Валентинович Глущевський проспект Соборний, 226, Запоріжжя, Запорізька область, Україна, 69000 gluschevsky[a]ukr.net\nПрАТ "ПВНЗ "Запорізький інститут економіки та інформаційних технологій" Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., доц. Левицький Станіслав Іванович вулиця Кияшка, 16Б, Запоріжжя, Запорізька область, Україна, 69015 levsi[a]eccyb.org\nЗапорізький національний університет Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф. Наталія Костянтинівна Максишко проспект Соборний, 74, Запоріжжя, Запорізька область, 69063, Україна economkiberznu[a]gmail.com\nКВНЗ "Інститут підприємництва "Стратегія" Кафедра "Комп'ютерні та інформаційні технології і моделювання економіки" Бакалаврат к.е.н., Андрейшина Наталія Борисівна вулиця Гагаріна, 38, Жовті Води, Дніпропетровська область, Україна, 52200 kanz.strategy[a]gmail.com\nКриворізький відокремлений підрозділ Запорізького інституту економіки та інформаційних технологій Кафедра економічної кібернетики Бакалаврат д.е.н., доц. Левицький Станіслав Іванович 50007, м. Кривий Ріг, вул. Ілічівська, 108 levsi[a]eccyb.org\nКременчуцький інститут Університету імені Альфреда Нобеля Кафедра економіки, маркетингу, соціальної роботи та економічної кібернетики Бакалаврат к.е.н., доц. Татарінов Вадим Вадимович проспект Свободи, 79, Кременчук, Полтавська область, 39623, Україна referent[a]academy.kremenchuk.su\nКіровоградський національний технічний університет Кафедра економічної теорії, маркетингу та економічної кібернетики Магістратура д.ф.-м.н., проф. , відмінник освіти України, академік Академії економічних наук України Гамалій Володимир Федорович пр. Університетський 8, м. Кропивницький, 25006 miek[a]ukr.net\nКиївський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана Кафедра економіко-математичного моделювання Магістратура д.е.н., проф. Вітлінський Вальдемар Володимирович проспект Перемоги, 54/1, Київ, Україна, 02000 kemm[a]kneu.edu.ua\nКиївський національний торговельно-економічний університет Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф. Роскладка Андрій Анатолійович вулиця Кіото, 19, Київ, Україна, 02000 ekiber[a]ukr.net\nКиївський національний університет ім. Тараса Шевченка Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф., Заслужений працівник освіти України, Лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки, академік Академії наук вищої школи України Черняк Олександр Іванович 03022, м. Київ, вул. Васильківська, 90-а chernyak[a]univ.kiev.ua\nКиївський національний університет технологій та дизайну Кафедра економічної кібернетики та маркетингу Магістратура д.е.н., проф., Чубукова Ольга Юріївна вулиця Немировича-Данченка, 2, Київ, Україна, 01011 eckib_knutd[a]ukr.net,\nНТУУ "Київський політехнічний інститут" Кафедра математичного моделювання економічних систем Магістратура д.ф.-м.н., проф. Капустян Володимир Омелянович 03056, Київ, просп.Перемоги 37, kafedra[a]mses.kpi.ua\nКласичний приватний університет Кафедра економіки Магістратура д.е.н., проф., академік Академії економічних наук України Семенов Андрій Григорович вулиця Жуковського, 70Б, Запоріжжя, Запорізька, Україна, 69000 kpuinform[a]gmail.com\nКриворізький факультет ЗНУ Кафедра економічної кібернетики Бакалаврат д.е.н., проф. Максишко Наталія Костянтинівна 50014, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Тихвінська, 15 economkiberznu[a]gmail.com\nЛьвівський інститут ДВНЗ "Університет банківської справи" Кафедра економіки Магістратура д.е.н., доц. Хмелярчук Марія Ігорівна Львів, проспект В.Чорновола 61, 79058 Україна kafet[a]lbi.wubn.net\nЛуганський національний аграрний університет Кафедра фінансів та економічної кібернетики Бакалаврат к.е.н., Васюренко Лариса Валентинівна м.Харків, вул. Алчевських, 44 lnau_econom[a]ukr.net\nЛьвівський національний університет ім. Івана Франка Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н.. проф. Вовк Володимир Михайлович Львів, 79008, проспект Свободи 18, кімната 308 kiber[a]franko.lviv.ua\nМиколаївський міжрегіональний інститут розвитку людини ВНЗ "Україна" Кафедра економіки та сфери обслуговування Магістратура д.е.н., проф. Гаркуша Олексій Миколайович вул. 2 Військова, 22, Миколаїв, Миколаївська обл., Україна, 54003 mmirl.edu.ua[a]ukr.net\nМиколаївський національний аграрний університет Кафедра економічної кібернетики та математичного моделювання Бакалаврат к.е.н., доц. Домаскіна Марина Анатоліївна вулиця Георгія Гонгадзе, 9, Миколаїв, Миколаївська область, Україна, 54020 domaskina[a]mnau.edu.ua\nНаціональна академія статистики, обліку та аудиту Кафедра економічної кібернетики та математичних методів Магістратура д.е.н., проф. Кадієвський Володимир Андрійович Кабінет № 57, вул. Підгірна, 1, НАСОА, м. Київ, Україна, 04107 kaf_ek[a]nasoa.edu.ua\nНаціональний авіаційний університет Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.т.н., проф. Олешко Тамара Іванівна м. Київ, пр-т Комарова, 1, корп. 8, ком. 300 kek[a]nau.edu.ua\nНаціональний гірничий університет Кафедра електронної економіки та економічної кібернетики Магістратура д.т.н., проф. Кочура Євген Віталійович 49027, м. Дніпро, просп. Дмитра Яворницького, 19, корпус.3, ауд.30,29,32 demidenko[a]mnu.org.ua\nНовокаховський політехнічний інститут Кафедра Бакалаврат н.с., ПІБ 74900, Україна, м. Нова Каховка, вул. Першотравнева, 35 nkpi[a]ukr.net\nНаціональна металургійна академія України Кафедра економічної інформатики Магістратура к.е.н., доц. Бандоріна Лілія Миколаївна Україна, 49600, м.Дніпро, пр.Гагаріна, 4, НМетАУ, кафедра економічної інформатики kaf.ei[a]metal.nmetau.edu.ua\nНаціональний університет біоресурсів і природокористування України Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф. Скрипник Андрій Васильович 03041, м. Київ, вул. Героїв Оборони, 16а, навчальний корпус № 15, кім. 221 ciber_chair[a]nubip.edu.ua\nНаціональний університет залізничного транспорту імені академіка В. Лазаряна Кафедра комп'ютерних інформаційних технологій Бакалаврат д.т.н., проф. Шинкаренко Віктор Іванович 49010, м. Дніпропетровськ, вул. академіка Лазаряна, 2, ауд. 4212 evm[a]diit.edu.ua\nОстрозька академія Кафедра економіко-математичного моделювання та інформаційних технологій Магістратура д.т.н., проф., академік академії наук вищої школи України Власюк Анатолій Павлович 35800, м. Острог, вул. Семінарська, 2 kafedra.emmit[a]oa.edu.ua\nОдеський національний економічний університет Кафедра економічної кібернетики та інформаційних технологій Магістратура д.ф-м.н.,проф. Якуб Євген Соломонович вул. Гоголя, 18, ауд. 207, Одеса cyber[a]oneu.edu.ua\nОдеський національний політехнічний университет Кафедра економічної кібернетики та інформаційних технологій Магістратура д.е.н., проф. Соколовська Зоя Миколаївна 65044 Одеса, пр-т Шевченка, 1 opu[a]opu.ua\nОдеський національний університет імені І. І. Мечникова Кафедра оптимального керування та економічної кібернетики Магістратура к.ф.-м.н., доц. Кічмаренко Ольга Дмитрівна 65026 Одеса, вул. Дворянська, 2, ауд. 80 ouek[a]onu.edu.ua\nПолтавський національний технічний університет імені Юрія Кондратюка Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.т.н., проф. Савенко Руслан Григорович м. Полтава, пр-т 1 Травня 24, ауд. 103-а, 104 –а econ_ciber[a]i.ua\nПрикарпатський національний університет ім. Василя Стефаника Кафедра економічної кібернетики Магістратура к.е.н., доц. Русин Роман Семенович 76000 вул. Шевченка, 57 м. Івано-Франківськ iryna.petryk[a]pu.if.ua\nПолтавський університет економіки і торгівлі Кафедра економіки підприємства та економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф., акакдемік АЕНУ Рогоза Микола Єгорович вулиця Коваля, 3, Полтава, Полтавська область, Україна, 36000 ec.pusku[a]gmail.com\nСумський державний університет Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., доц. Кузьменко Ольга Віталіївна 40030, м. Суми, вул. Петропавлівська, 57 Навчальний корпус №2, ауд. 206–208, 221, 222 cyber[a]uabs.sumdu.edu.ua\nРівненський державний гуманітарний університет Кафедра економічної кібернетики Бакалаврат к.т.н., доц. Барановський Сергій Віталійович м.Рівне, вул.Толстого, 3, ауд.214 kafedraek[a]ukr.net\nСхідноєвропейський університет економіки і менеджменту Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф. Савченко Сергій Олегович м. Черкаси, вул. Нечуя-Левицького, 16, каб. 307 kaf-ek[a]cim.uch.net\nСамбірська філія Тернопільського національного економічного університету Філія кафедри економічної кібернетики та інформатики Бакалаврат д.е.н., проф. Буяк Леся Михайлівна вулиця Крушельницької, 7, Самбір, Львівська область, Україна, 81400 wolodimirp[a]ukr.net\nСхідноукраїнський національний університет імені Володимира Даля Кафедра економіки і підприємництва Магістратура к.е.н., доц. Семененко Інна Максимівна проспект Центральний, 59 A, Сєвєродонецьк, Луганська область, Україна, 93400 economics[a]snu.edu.ua\nТернопільский національний економічний університет Кафедра економічної кібернетики та інформатики Магістратура д.е.н., доц. Буяк Леся Михайлівна вулиця Гетьмана Мазепи, 3, (2 корп, ауд 2210) Тернопіль, Тернопільська область, Україна lesyabuyak[a]ukr.net\nТернопільський національний технічний університет імені Івана Пулюя Кафедра економічної кібернетики Магістратура к.т.н., доц. Дмитрів Дмитро Володимирович м.Тернопіль, вул. Танцорова, 2, корпус № 5, к.7 kaf_ev[a]tu.edu.te.ua\nУкраїнський гуманітарний інститут Кафедра економічної кібернетики Бакалаврат к.е.н., проф. Терещенко Лариса Олександрівна вул. Інститутська, 14. м. Буча, 08292 office[a]ugi.edu.ua\nУніверситет державної фіскальної служби України Кафедра економічної кібернетики Магістратура к.т.н., доц. Антоненко Володимир Мефодійович 08201, Україна, Київська область, м. Ірпінь, вул. Університетська, 31 kaf-ek-nudpsu[a]ukr.net\nУкраїнський державний хіміко-технологічний університет Кафедра теоретичної та прикладної економіки Магістратура д.е.н., доц. Комірна Віталіна Віталіївна к. 422, 327, головний корпус, просп. Гагаріна, 8, м. Дніпро, 49005 theor_econom[a]udhtu.edu.ua\nХарківський національний економічний університет ім. Семена Кузнеця Кафедра економічної кібернетики Магістратура д.е.н., проф., академік Міжнародної Академії інформатизації Клебанова Тамара Семеновна ХНЕУ,пр. Науки, 9-А, г. Харків, 61166, Україна, головний корпус ХНЕУ, 4 поверх, аудиторія 419 kafekib[a]hneu.edu.ua\nХерсонський державний університет Кафедра інформатики, програмної інженерії та економічної кібернетики Бакалаврат д.ф.-м.н., проф. Львов Михайло Сергійович ауд. 513, Херсонський державний університет, вул. Університетська, 27, м. Херсон, Україна, 73000 cit[a]ksu.ks.ua\nХарківський національний університет імені В. Н. Каразіна Кафедра економічної кібернетики та прикладної економіки Магістратура д.е.н., проф. Меркулова Тамара Вікторівна вул. Мироносицька 1, 3-й поверх, аудиторія 3-17, м. Харків, Україна cyber.khnu[a]gmail.com\nХерсонський національний технічний університет Кафедра економічної кібернетики та управління проектами Магістратура д.т.н., проф. Соколова Надія Андріївна 73008, м. Херсон, вул. Бериславське шосе, 24, корпус 3, аудиторія 404а kntu-ek[a]rambler.ru\nХарківський національний університет будівництва і архітектури Кафедра Економічної кібернетики та інформаційних технологій Магістратура д.т.н., доц. Старкова Ольга Володимирівна 61001 м. Харків, вул. Сумська, 40, к. 616 kafedra[a]ekit.org.ua\nХарківський національний університет радіоелектроніки Кафедра економічної кібернетики та управління економічною безпекою Магістратура д.т.н., проф. Тімофєєв Володимир Олександрович корпус «I», кімн. 201-204, проспект Науки, 14, Харків, Харківська область, Україна, 61000 d_eces[a]nure.ua\nНаціональний технічний університет "Харківський політехнічний інститут" Кафедра економічної кібернетики та маркетингового менеджменту Магістратура д.е.н., проф., Відмінник освіти України Заруба Віктор Яковлевич Україна, 61002, м.Харків, НТУ"ХПІ", вул. Кирпичова 2, Навчальний корпус У-2, 6 поверх, аудиторії 601- 605 eim.ekmm[a]gmail.com\nХарківський соціально-економічний інститут Кафедра економічної кібернетики і безпеки Бакалаврат н.с., ПІБ Палац Праці, 4-й під'їзд, площа Конституції, 1, Харків, Харківська область, Україна, 61003 khsei[a]mail15.com\nХмельницький національний унiверситет Кафедра автоматизованих систем і моделювання в економіці Магістратура д.е.н., проф. Григорук Павло Михайлович Хмельницький, вул. Інститутська, 11, 4 корпус, 5 поверх, ауд.4-517 cybernetics.in.ua[a]gmail.com\nЧеркаський державний технологічний університет Кафедра економічної кібернетики та маркетингу Магістратура д.е.н., проф. Коломицева Олена Віталіївна бул. Шевченка 460, 2 корпус, к. 205, Черкаси, Черкаська, Україна, 18000 dekanat-feu[a]chdtu.edu.ua\nЧеркаський національний університет імені Богдана Хмельницького Кафедра моделювання економіки і бізнесу Магістратура д.е.н., доц. Кібальник Любов Олександрівна навч. корпус №1, б. Шевченка, 81, каб. 403 Черкаси, Черкаська область, Україна, 18000 econcyber[a]ukr.net\nЧернівецький національний університет імені Юрія Федьковича Кафедра економіко-математичного моделювання Магістратура д.ф.-м.н., проф., академік Академії наук вищої школи України, Заслужений працівник освіти України Григорків Василь Степанович 58012, Україна, м. Чернівці, вул.Кафедральна 2, XІV корпус уеіверситету, 63 аудиторія, кафедра економіко-математичного моделювання emmvsh[a]gmail.com\nЧернігівський національний технологічний університет Кафедра економічної кібернетики Бакалаврат к.ф.-м.н., проф. Акименко Андрій Миколайович м. Чернігів, вул. Стрілецька,1; каб.229. akim[a]stu.cn.ua\nЧернівецький торговельно-економічний інститут Київського національного торговельно-економічного університету Кафедра економічної кібернетики та міжнародних економічних відносин Магістратура д.е.н., проф. Лучик Василь Єфремович Центральна площа 7, каб. 202, Чернівці, Чернівецька область, Україна kaf_isim[a]chtei-knteu.cv.ua\nвул. Кияшко 16-Б, к.322\nСубота: : 9:00–15:00\nStanislav Levytskyi on ResearchGate\nСторінка Левицького С.І., візитка та сховище інформації


Готелі: Інформаційно-туристичний центр Вістлера – Вістлер\nГотелі біля Інформаційно-туристичний центр Вістлера\nІнформаційно-туристичний центр Вістлера: дізнайтеся більше\nДе Інформаційно-туристичний центр Вістлера?\nІнформаційно-туристичний центр Вістлера розташовано у районі Вістлер-Віллидж. Саме у цьому привітному районі можна відшукати справжні гастрономічні скарби, наприклад ресторани. Шукаєте розваг і цікавих місць в околиці? Вам можуть сподобатися Гірськолижний курорт «Whistler Blackcomb» та Спа-центр «Scandinave Spa» Вістлера.\nІнформаційно-туристичний центр Вістлера: де зупинитися неподалік?\nМи маємо 1778 готелів, які ви можете знайти поблизу такого місця, як Інформаційно-туристичний центр Вістлера. Оберіть одну з цих опцій, які особливо подобаються нашим гостям:\nІнформаційно-туристичний центр Вістлера: цікаве поблизу\nІнформаційно-туристичний центр Вістлера: ідеї для цікавої подорожі\n• Спортивний комплекс «Вістлер Олімпік Парк»\nІнформаційно-туристичний центр Вістлера: що цікавого\n• Підйомник «Блеккоум Екскалібур Гондола»


Особливості ювілейного сезону\nЮлія Коваленко Перейти до переліку статей номеру 2009:#2\nТриває 75-й сезон Харківського академічного російського драматичного театру ім. О.Пушкіна. На честь цієї дати відбувся урочистий святковий вечір – головний режисер театру, народний артист\nУкраїни Олександр Барсегян вибудував його в дусі пушкінського балу. Гості на ньому – найпомітніші герої сцени, названої ім’ям поета\nІсторія колективу примітна. Створений у драматичному для театрального Харкова і всієї театральної України 1933 року, коли було усунено від керівництва «Березолем» Леся Курбаса, російський театр замислювався як флагман реалістично-психологічного напряму сценічного мистецтва. На закладання традицій колективу вплинули представники московської та петербурзької театральних шкіл, видатні режисери: М.Петров, М.Синельников, О.Крамов. Проте традиції такого театру в місті були давніші за терміни наркомпросівських директив і сягали ще кінця XVIII століття. Зі щирим захопленням сприйняли харківські глядачі вже перший спектакль театру російської драми – гоголівський «Ревізор». Відтоді глядач театру не забував. Крім того, прихильників харків’яни знайшли завдяки гастролям у Москві, Ленінграді, Києві, Запоріжжі, Львові, Єревані.\nПрийшовши до колективу в середині 1970-х, О.Барсегян, тоді вже відомий як головний режисер музичних театрів Одеси, Києва та Мінська, привніс нове – на кону драматичного театру з’явився мюзикл «Темп – 1929». За ним – «Моя чарівна леді», «Цілуй мене, Кет», і найновіша вистава – «Милий друг». О.Барсегян ризикував, наражаючись на невдоволеність ідеологічного керівництва, але його завжди підтримували глядачі. Одна з вистав так і називалася: «Проводимо експеримент». Cаме тоді було поставлено політично-філософський «Борис Годунов», «ТАРС уповноважений заявити», «Діти Арбату», «Аеропорт»... і беззаперечні перлини репертуару доби Барсегяна в харківському російському театрі ім. О.Пушкіна: «Майстер і Маргарита», «Поминальна молитва». Булгаков і Горін не розлучаються на афіші театру і донині. Тільки до притчевої історії молочника Тев’є, якого незабутньо грав випускник школи-студії МХАТ Є.Лисенко, а сьогодні – М.Криворучко, згодом додалися ще й вистави «Королівські ігри», «Актор, король і Соломон», «Блазень Балакірєв, або Придворна комедія».\nТеатр ім. О.Пушкіна завжди славився своїми акторами-особистостями, у мистецтві яких так охоче «розчинялися» досвідчені режисери: А.Воронович і О.Крамов, В.Хохлов і І.Скопіна, І.Любич і Н.Тамарова, Ю.Жбаков і Б.Табаровський, Є.Лисенко і М.Рачинський та В.Угольников – який, на превеликий жаль, пішов із життя молодим минулого сезону.\nНині в трупі театру поєдналися представники різних поколінь: від найстарших – заслуженої артистки України Антоніни Москаленко, творця нюансовано тонких психологічних образів у виставах останніх років «Поступися місцем завтрашньому дню», «Дерева помирають стоячи»; до трохи молодших – заслужених артистів України Вікторії Тимошенко та Михайла Тягнієнка, акторів трагікомічного ґатунку, здатних прожити об’ємну, зворушливу та вражаючу людську долю впродовж навіть невеличкого відтинку сценічного часу. Середнє покоління театру представлено, зокрема, народними артистами України: інтелектуально-нервовим Анатолієм Кубанцевим, майстром психологізму та ексцентрики Світланою Ковтун, яскраво жіночою і театральною Ольгою Сидоренко, вибухово-темпераментним Олександром Васильєвим.\nЯк ніхто міцно зайняті в репертуарі заслужені артисти України – найінтелігентніший і поліжанровий Олександр Дербас, майстер «м’яких» психологічних фарб Анатолій Лобанов, одвічно романтична Тетяна Титова, майже по-вахтанговському сценічний Микола Воротняк, досвідчений та органічний В.Поляков, чарівливий Олександр Вірченко, неперевершена у характерних ролях заслужена артистка Молдови Ангеліна Філіпова та актори Надія Паницька, Тетяна Торгачова, Олександра Богатирьова.\nРізноманітно і неоднобічно представлено у виставах наймолодше покоління – заслужена артистка України Г.Оцупок, актори О.Кудрявцева, В.Маркович, К.Міронов, Д.Філіппова, Є.Сафонов, Д.Іщенко та ін.\nНині театр вийшов на класичну пряму, успадкувавши традиції, закладені попередниками, – він розвиває реалістично-психологічний напрям з пієтетом до автор- ського слова і жанрового визначення. Щемливо-світла туга «Чайки» вживається з гедоністичними веселощами «Номера тринадцять» або «Занадто одруженого таксиста», які, своєю чергою, межують з афористичним інтелектуальним гумором Горіна і Булгакова, і, нарешті, поступаючись трагізму «Марії Стюарт» і «Маскараду».\nПушкінський талісман незмінно прикрашає вестибюль і фронтон театру. Герої його творів– від «Бориса Годунова» до казок – не раз «оживали» на сцені харківського російського театру. Проте «пушкінську тему» в цьому колективі завжди розуміли ширше – крізь призму особистості самого поета. У минулому «Останні дні» М.Булгакова, «Пушкін в Одесі» Ю.Динова, а нині «Нелюд» за драмою М.Левітіна виносять на суд глядача бачення «свого» Пушкіна, далекого і близького... Маємо надію, що не тільки «Капітанську доньку», яку давно задумав втілити О.Барсегян, а й «Пікову даму», «Євгенія Онєгіна» та «Маленькі трагедії» рано чи пізно побачить славетна харківська сцена!


Кількість хворих на COVID-19 зростає, а гроші на боротьбу з ним уже витратили. На що саме та як далі з цим жити | Громадське телебачення\n20 серпня, 2020 11:41\nУкраїнці, що мають захисні маски для обличчя, виходять зі станції метро під час пандемії коронавірусу COVID-19, у Києві, Україна, 12 серпня 2020 року.\nОдразу після оголошення карантину до державного бюджету України внесли зміни: доходи скоротили на 120 мільярдів гривень, а видатки збільшили на понад 82 мільярди гривень. І все це для того, аби створити фонд протидії коронавірусу. Нещодавно в уряді прозвітували, що всі гроші з цього фонду вже розподілили, тобто визначили, коли їх витратять і на що саме. Ми з'ясували, як в Україні боротимуться з COVID-19 без спеціального фонду та на що вже встигли витратити кошти.\nЗвідки забрали гроші, щоб створити COVID-фонд?\nРозмір фонду боротьби з коронавірусом в Україні визначили на рівні приблизно 66 мільярдів гривень. Оскільки в державному бюджеті кожна копійка має своє призначення та час, коли держава повинна її витратити, то спеціальний фонд створили для того, щоб уряд мав певний запас грошей, які можна було б витратити на нагальні потреби. У часи пандемії коронавірусу вони постійно змінюються і їх дуже важко прогнозувати заздалегідь, тому остаточно розподілили гроші з цього фонду лише через 4 місяці після його створення.\nОкрім відкриття фонду боротьби з коронавірусом уряд збільшив низку державних видатків: фінансування медичних програм зросло більш ніж на 16 мільярдів гривень, виплати пенсій — майже на 30 мільярдів гривень. Додаткові 722 мільйони віддали на фінансування обласних державних адміністрацій.\nЖінка купує продукти в супермаркеті на початку карантину, Київ.\nВодночас у бюджеті скоротили низку інших державних програм. Наприклад, фонд регіонального розвитку зменшили майже на 5 мільярдів гривень, виплату субсидій — на понад 8 мільярдів, фінансування освіти врізали трохи менше ніж на 2 мільярди гривень, а Верховної Ради — на 48 мільйонів.\nВодночас скоротили не лише видатки, а й доходи — майже на 120 мільярдів гривень. Це зробили тому, що змінилася економічна ситуація й держава розуміла, що не зможе зібрати приблизно кожну десяту гривню запланованих раніше податків.\nНа що витратили гроші з COVID-фонду?\nЗа даними Міністерства фінансів України, гроші з фонду боротьби з коронавірусом витрачали зовсім не на медицину, як ви могли подумати. Здебільшого вони пішли на соціальні та інфраструктурні проєкти.\nТак, на надбавки та доплати медикам із фонду взяли орієнтовно 9% усіх його коштів. На доплати медпрацівникам лікарень Міністерства внутрішніх справ виділили 0,2% коштів. На закупівлю апаратів штучної вентиляції легень витратили 0,15% (які наприкінці липня все ще не використали), а на закупівлю обладнання для опорних лікарень — 8% (також не витрачені на кінець липня).\nНабагато більшими були видатки з фонду на соціальні програми (приблизно 33% коштів):\n1,15 мільярда гривень — на допомогу фізичним особам-підприємцям першої та другої груп, які мають неповнолітніх дітей;\n6,97 мільярда гривень — на виплати безробітним;\nприблизно 2,5 мільярда гривень — на лікарняні;\nстільки ж (2,5 мільярда гривень) — на доплати працівникам МВС (поліцейським і нацгвардійцям) та військовослужбовцям;\n1,68 мільярда — на будівництво нових лікарень.\nХоч як дивно, але найбільше грошей з COVID-фонду (понад 53% усього фонду) витратили не на закупівлю ліків, доплати медикам чи покращення умов у лікарнях, а на ремонт і будівництво доріг — 35 мільярдів гривень.\nТаку логіку витрат в уряді пояснюють тим, що під час жорсткого карантину в Україні збільшилася кількість офіційних та неофіційних безробітних. Ремонт і будівництво доріг мають створити додаткові робочі місця та сприяти відновленню економіки.\nКонтрольно-пропускний пункт у зв'язку з карантином на в'їзді в Київ, 16 квітня 2020 року\nСвого часу будівництво доріг у боротьбі з економічною кризою використовували США. Так уряд країни намагався стимулювати економіку та зменшити безробіття в часи Великої депресії 1930-х років — однієї з найбільших економічних криз у сучасній історії.\nПроте доцільність таких витрат з COVID-фонду викликає сумніви. «Зараз треба було б спрямувати гроші на компенсації тим підприємствам і галузям, які постраждали від карантину: малий і мікробізнес, авіаперевезення, туризм тощо. Хоча я загалом проти державної підтримки приватного сектора, однак цього разу йдеться не про виплати допомог, а про компенсацію збитків, завданих карантином. Якби замість ремонту доріг ці гроші спрямували на компенсації, то їхній ефект для створення робочих місць був би більшим», — повідомив hromadske старший аналітик CASE-Україна Володимир Дубровський.\nЗагалом у кризовому 2020 році уряд планує відремонтувати та збудувати понад 3600 кілометрів автодоріг, на що витратить орієнтовно 100 мільярдів гривень (включно з коштами COVID-фонду та кредитами під державні гарантії).\nЧи вистачить державі коштів у майбутньому?\nОскільки гроші з коронавірусного фонду вже повністю розподілили, а епідемія в Україні досі триває (та ще й очікується друга хвиля восени), то постає питання: звідки держава братиме гроші для подолання вірусу та його наслідків?\nНавіть коли в COVID-фонді ще були вільні ресурси, то значну частину видатків на боротьбу з вірусом, медичні закупівлі та програми здійснювали з державного бюджету, а не з нього.\n«Гроші на боротьбу з коронавірусом витрачалися не лише з COVID-фонду, а й із резервного фонду бюджету. Насправді медичні закупівлі не були найбільшими видатками: наприклад, на купівлю апаратів штучної вентиляції легень витратили лише приблизно 100 мільйонів гривень. Найбільші ж виплати стосувалися підтримки безробітних, надбавок медичним працівникам тощо», — повідомила керівниця центру аналізу публічних фінансів і публічного управління Київської школи економіки Дарина Марчак.\nЕксперти зазначають, що в разі настання так званої другої хвилі коронавірусу видатки на підготовку лікарень до прийому пацієнтів будуть мінімальними, адже її провели під час першої хвилі. «Потреба держави в грошах великою мірою залежатиме від того, чи буде запроваджуватися жорсткий карантин, чи будуть масові закриття та наскільки сильно впаде економічна активність. Якщо знову запровадять жорсткий карантин, то зросте й кількість безробітних, а з нею — потреба в коштах на виплати по безробіттю», — додала Марчак.\nЧи вистачить державі грошей на те, аби й далі підтримувати медицину та економіку? Наразі ситуація з наповненням державного бюджету вже не надто оптимістична: від початку року держскарбниця не отримала близько 5% всіх запланованих доходів — це майже 30,5 мільярда гривень. Причин декілька, зокрема невідповідність реального курсу гривні тому, що записаний у бюджеті, та падіння економічної активності й імпорту товарів до України.\nСеред інших причин в уряді називають і так звані «податкові скрутки з податку на додану вартість» — махінації, які дозволяють уникати сплати податку та відмивати гроші. Однак у Мінфіні заявляють, що ситуація з ухиленням від оподаткування вже покращується. Верховна Рада навіть устигла змінити бюджет на 2020 рік, заклавши до нього 2 мільярди гривень на ліквідацію наслідків червневих повеней на заході України — ці гроші планують отримати додатково завдяки «подоланню схем із ПДВ».\nМолода людина, одягнена в захисну маску для обличчя, проходить повз усміхнений знак на стіні, під час пандемії коронавірусу COVID-19, у Києві, Україна, 12 серпня 2020 року.\nЯк же уряд компенсує нестачу грошей? Частково кошти економлять завдяки низькому курсу валют: держава виплачує менше за обслуговування своїх валютних боргів, тому й видатки на це не реалізовуються повною мірою згідно із затвердженим раніше планом (у бюджеті курс долара було прописано на рівні 30 гривень, хоча реально виплата валютних боргів відбувається за курсом 26-27,5 гривні, тому й виникає певна економія).\nОднак левова частина видатків економиться завдяки тому, що не виконується не лише план доходів до бюджету, а й план видатків. «Частина видатків просто не фінансується вчасно, адже не проводяться закупівлі та не ухвалюється відповідна нормативна база. Станом на 19 серпня незатвердженими залишаються 63 бюджетні програми — це 10% усіх програм. За ними Держказначейство не має права відкривати фінансування», — розповідає Дарина Марчак.\nЗа даними Рахункової палати, у першому півріччі 2020 року уряд не використав приблизно 9,5%, або 51 мільярд гривень запланованих видатків. «Це наслідок недотримання розпорядниками коштів вимог Бюджетного кодексу щодо термінів затвердження паспортів бюджетних програм, економії видатків на обслуговування державного боргу та незавершення процедур закупівель», — заявив голова Рахункової палати Валерій Пацкан.\nВодночас, попри невтішні показники наповненості бюджету та витрачання державних коштів, уряд може ще більше погіршити ситуацію з державними фінансами. Так, з 1 вересня там планують підвищити розмір мінімальної зарплати, що збільшить державні видатки (замість того, аби зменшувати їх через нестачу грошей у держбюджеті). Коштом чого фінансуватимуть таку «щедрість», наразі невідомо. Найімовірніше, якщо в держаній скарбниці критично не вистачатиме грошей, Мінфін «заморожуватиме» фінансування капітальних проєктів, зокрема будівництво доріг, щоб профінансувати захищені статті видатків бюджету — соціальну сферу та виплати за державним боргом.


Changing nature of work: “Як зробити інклюзивною роботу у цифровому світі?” — Інформаційна платформа Громадськість Донецької, Луганської, Запорізької, Дніпропетровської, Херсонської областей\nChanging nature of work: “Як зробити інклюзивною роботу у цифровому світі?”\nБільшість сучасних професій та й власне пошук роботи нині пов'язані з інтернетом та передбачають роботу за комп'ютером. Через недосконалість технологій та непродуманий дизайн багато охочих працювати в цифровій галузі не мають такої можливості й зазнають дискримінації.\nМи, партнери екосистеми Імпакт.юа, спільно з авторами курсу "Інклюзивний дизайн" на платформі Projector — Славою Шестопаловим, Євгенієм Шикірявим та авторкою курсу з дизайну Валеріею Паніною, за підтримки Мінцифри, організовуємо мітап-обговорення: “Як зробити інклюзивною роботу у цифровому світі?”\nМета — показати важливість цифрової доступності у процесі пошуку роботи, навчання та комунікацій людям з повним або частковим порушенням зору.\nЗахід присвячено темі інклюзивності та підтримує 8-му ціль сталого розвитку і є продовженням нашого спільного дослідницького проєкту щодо зайнятості в Україні. Більше про проєкт: https://www.notion.so/.../Changing-Nature-of-Work-Ukraine...\nТож запрошуємо всіх 10-го серпня о 17:00 на онлайн-мітап в Zoom, що відбудеться у форматі воркшоп!\n— Мінілекція про цифрову доступність.\n— Інтерактивна мінілекція від незрячої людини Руслана Іськова про те, як незрячі люди користуються інтернетом і які професії бувають у незрячих людей.\n— Практична робота в групах: фасилітовані сесії тестування популярних сервісів із пошуку роботи, для навчання та коммунікацій, з незрячими користувачами.\n— представникам бізнесів і платформ для пошуку робот, навчальним платформам і платформам для комунікацій (HR, Employer Brand Manager);\n— представникам державних органів та центрів зайнятості;\n— людям з інвалідністю, особливо людям з повним або частковим порушенням зору;\n— громадським діячам та лідерам спільнот, які працюють над реалізацією восьмої цілі сталого розвитку ООН.\nЯк зареєструватися: https://forms.gle/BF9WwJcWK1TshiWf9\nБуде переклад жестовою мовою!\nЗахід відбувається за підтримки ПРООН в Україні у межах проєкту «Цифрові, інклюзивні, доступні: підтримка цифровізації державних послуг в Україні (Підтримки DIA)».


Стратегічно важливий для РФ: Україна боротиметься за острів Зміїний – fixnews.net\nСтратегічно важливий для РФ: Україна боротиметься за острів Зміїний\nУкраїна продовжить боротися за острів Зміїний.\nПро це заявив начальник Головного управління розвідки Міноборони України Кирило Буданов в телемарафоні “Єдині новини”, передає “НВ”.\nОстрів має стратегічне значення як для України, так і для російських окупантів, оскільки дозволяє контролювати надводну та певною мірою повітряну обстановку на півдні України. Також Зміїний стратегічно важливий з точки зору можливості висадки Росією тактичного морського десанту, пояснив Буданов.\nЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: Російські військові нарощують сили на острові Зміїний – у чому причина\nЗа його словами, теоретично це єдиний регіон, через який окупанти можуть спробувати висадити десант на територію окупованого Придністровського регіону Молдови.\n“Той, хто контролює острів, може будь-якої миті заблокувати рух цивільних суден в усіх напрямках на південь України… Острів Зміїний – це територія України, і ми її будемо деокуповувати і боротися за неї стільки, скільки нам буде потрібно. Це стратегічно важлива точка, щоб відкрити торгові морські шляхи, завозити нам зброю та виключити будь-які можливі воєнні дії Росії на території “ПМР”, з якої вони можуть атакувати західну частину України”, – сказав він.\n7 травня біля острова Зміїний знищили десантний катер “Серна” та зенітно-ракетний комплекс “Тор” ворога. Також два десантно-штурмові катери типу “Раптор” і серйозно пошкодили ще один “Раптор”.\n26 квітня українські захисники атакували ворожий пункт управління на Зміїному та знищили зенітно-ракетний комплекс “Стріла-10”. Пізніше українські захисники розбили три російські ЗРК і серверну з телекомунікаційним обладнанням, потім знищили ще два російські катери типу “Раптор”.\nПопередня Росія з новою силою може вдарити по заводу “Азовсталь”\nНаступна На Закарпатті буде відновлено випуск авто марки Škoda\nОкупанти відкрили «зелений коридор» на Запоріжжі для депортації українців 26/05/2022\nВ Каннах на прем’єрі українського фільму увімкнули повітряну тривогу 26/05/2022\nУ НАТО вирішили не надавати Україні окремі види озброєння: названо причини 26/05/2022\nВ Маріуполі окупанти розставили телеекрани для трансляції ворожої пропаганди 26/05/2022\nКолаборант Рогов розповідає ЗМІ про приєднання Запорізької області до РФ 26/05/2022


Картка № 1351\nБогдан Марак – лейтенант австро-угорської армії, старшина УГА та ЧУГА.\nНародився 29 жовтня 1894 року в Тудорові в родині греко-католицького священника Івана Марака. В 1914 році закінчив Львівську гімназію по спеціальності «теологія» .\nВ часи Першої світової війни був офіцером в Австро-угорській армії. Служив на Балканах. Станом на 25.10.1917 відомо, что Богдан був на той момент фейнрихом 5-й роти 79-го піхотного полку АУА. Станом на лютий 1918 – лейтенант кулеметного підрозділу.\nПриймав активну участь в рядах УГА під час Листопадового чину 1918 року в Львові. В подальшому служив при 3-й Бережанській бригаді УГА, як персональний референт при штабі бригади та деякий час виконуючим обов’язки начальника штабу бригади. Відзначився під час Чортківської офензиви.\nПісля реорганізації УГА на ЧУГА став ад’ютантом командира 3-го стрілецького полку Червоних УСС. В ході наступу поляків квітні – травні разом з невеликою частиною 1-ї бригади ЧУСС відійшов разом з черовними під ударами польських військ. В подальшому воював в складі так званого «галицького полку» 44-ї дивізії.\nЗа деякими даними був вбитий повстанцями отамана Левченка на Вінниччині в 1922 році.\n* 3-тя Бережанська бригада\n* «Отчет дирекции Ц.К. академической гимназии во Львове за школьный год 1913/14», Львів, 1914, стр.92\n* Олекса Кузьма "Листопадовi Днi 1918 p.", Львiв 1931, Нью-Йорк 1960, стр. 142\n* Д.Микитюк «Українська Галицька Армія», т.1, Виннипег, 1958, стр. 380\n* Кучерук В. Українська Галицька Армія [довідник] (2010), стр.60


Garmin® і Asus® - Купити Garmin у Львові. Львів Garmin Україна.\n// Новини / Garmin® і Asus®\nGarmin® і Asus® оголошують про створення альянсу для сумісної розробки мобільних телефонів, орієнтованих на послуги LBS.\nGarmin Ltd. і Asustek Computer Inc. оголосили про створення стратегічного альянсу для розробки, виробництва і просування на ринку власної лінійки мобільних телефонів, орієнтованих на послуги LBS (Location Based Services - послуги, реалізовані в стільниковій мережі на базі визначення місцеположення абонента) під брендом Garmin-asus nuvifone. Компанії планують випустити декілька моделей мобільних телефонів Garmin-asus nuvifone в 2009 році, перша модель вперше буде представлена в рамках спеціалізованої виставки Mobile World Congress, яка проходитиме в Барселоні (Іспанія) з 16 по 19 лютого 2009 року.\n«Ми упевнені, що співпраця в цьому сегменті ринку створить відмінні перспективи нашому сумісному продукту, - заявив д-р Мін Као, голова ради директорів і виконавчий директор Garmin ltd. Цей альянс вигідний обом сторонам і дозволить об'єднати наші ресурси для створення могутньої платформи для такого інноваційного продукту як телефони, орієнтовані на послуги LBS. Garmin і Asus вже більше року працюють над розробкою базової моделі nuvifone, яка була анонсована в 2008 році. Оцінюючи підсумки цієї співпраці, ми прийшли до висновку, що об'єднання наших досягнень в профільних галузях дозволить нам не тільки істотно розширити лінійку продуктів, але і скоротити терміни розробки нових пристроїв. Ми упевнені, що завдяки цьому стратегічному альянсу ми зможемо створити високоякісні мобільні пристрої з підтримкою GPS-навигации».\n«Цей альянс дозволяє Asus і Garmin органічно об'єднати досягнення і ресурси обох компаній, щоб запропонувати користувачам пристрій з кращими технічними характеристиками і високою якістю. ASUS і Garmin твердо мають намір продовжувати інвестиції в дослідження і розробку нових рішень, щоб завжди пропонувати своїм користувачам і компаніям мульті-функциональниє прилади, - відзначив Джоні Ши, виконавчий директор Asustek Computer Inc. - Завдяки альянсу наші компанії зможуть упроваджувати інновації, що роблять наше життя легше. Ми вважаємо, що будь-які комунікаційні пристрої повинні давати можливість користувачеві не просто залишатися на зв'язку у будь-який час і в будь-якому місці, а забезпечувати якісні послуги в реальному часі, в конкретних умовах, і ми упевнені, що серія мобільних пристроїв nuvifone задовольнятиме ці вимоги».\nВсі пристрої Garmin-asus nuvifone підтримують концепцію, запропоновану при розробці першої моделі nuvifone, - LBS-ориентированного пристрою, що забезпечує надійне підключення, якісний зв'язок і корисні навігаційні функції. Перша модель Garmin nuvifone, анонсована в 2008 році поставлятиметься під новою назвою Garmin-asus nuvifone G60. Вихід Garmin-asus nuvifone G60 очікується в першій половині 2009 року, додаткова інформація про Garmin-asus nuvifone G60 стане доступної в рамках виставки Mobile World Congress.\nLBS-функциональность є ключовою особливістю серії пристроїв Garmin-asus nuvifone і включає повний набір навігаційних функцій з підтримкою голосового супроводу, що добре зарекомендували себе на навігаційних пристроях (PND) компанії Garmin. Пристрої поставлятимуться разом з докладними картами, на які нанесені мільйони точок інтересу (POI), які дозволяють водіям швидко знайти потрібну адресу, уточнити назву організації або виконати пошук пункту призначення по відповідній категорії. Крім того, nuvifone забезпечує швидкий пошук точок інтересу через інтернет. Інформація про визначні пам'ятки і торгові центри буде постійна оновлюється. Ще одна цікава особливість nuvifone - функція Ciao™, яка є додатком класу соціальних мереж, навідним мости між численними локальними соціальними мережами, і об'єднуюче їх користувачів за допомогою одного пристрою.\nПро альянс Garmin-asus було оголошене на спеціальній прес-конференції, що пройшла на Тайвані 4 лютого 2009 року. Аналітики і журналісти, які не змогли бути присутнім на цьому заході мали можливість взяти участь в додатковій онлайн-конференциі. Докладна інформація по онлайн-конференциі доступна за адресою: www.GarminAsus.com/pressroom.\nМоделі телефонів Garmin-asus nuvifone будуть представлені на стенді Garmin-asus в рамках виставки Mobile World Congress, яка пройде в Барселоні (Іспанія) 16-19 лютого 2009 року (7C37, зал 7). Для отримання додаткової інформації, будь ласка, звернетеся на сайт www.GarminAsus.com.


Карітас Київ оголошує конкурс мікрогрантів для громад, що постраждали внаслідок конфлікту в Україні – Карітас України\n23.04.2019 Olga Bisyk 0 Comments\nВ межах проекту «Створення багатофункціональних соціальних центрів для нарощення потенціалу осіб і громад, які постраждали внаслідок конфлікту в Україні, у сфері подолання труднощів та самозахисту» Карітас Київ оголошує конкурс мікрогрантів для громад.\nМета конкурсу: підтримка громад, які постраждали внаслідок конфлікту в Україні задля нарощення їхнього потенціалу у сфері подолання труднощів та самозахисту, подолання наслідків конфлікту та покращення якості життя людей в громаді.\nУчасть у проекті можуть брати громадські організації, громади та ініціативні групи, місцезнаходження та діяльність яких провадиться на території реалізації програми. Грантова програма охоплює: Київську, Вінницьку, Чернігівську, Житомирську та Черкаську області та місто Київ.\n• активізацію громадян щодо розв’язання актуальних проблем та втілення соціально-значущих ініціатив в громаді;\nКінцевий термін прийому заявок: 19 травня 2019 року.\nДата початку реалізації проектів: 1 червня 2019 року.\nМаксимальна тривалість проекту: 6 місяців.\nВсі проекти мають бути реалізовані до 1 грудня 2019 року.\nЗаявки приймаються в електронному вигляді за посиланням: https://utka.su/006Ez або на електронну скриньку caritas.kyiv.hab@gmail.com у форматі doc. та docx. (завантажити аплікаційну форму можна за посиланням https://utka.su/sIrQq )\nЯкщо у Вас є питання, то пишіть нам на електронну скриньку caritas.kyiv.hab@gmail.com або телефонуйте +380981893516.\nTags: #карітас київ #мікрогранти\nPrevious Previous post: Батьки та діти: Продовжуються зустрічі батьківських груп в буферній зоні\nNext Next post: Як Карітас Львів проводить профорієнтаційну роботу з молоддю


← Менопауза і збільшення у вазі — чи можливо уникнути неприємностей?\nПременопауза — ще один етап у житті жінки →\nСальмонельоз — це гостре захворювання шлунково-кишкового тракту, при якому запалюється і дратується його слизова оболонка. Дієта при таких захворюваннях має велике значення, так як саме їжа може, як збільшити, так і зменшити подразнення шлунково-кишкового тракту.\nСальмонельоз — це гостре інфекційне захворювання, що викликається бактеріальною інфекцією (сальмонелою) і характеризується ураженням шлунково-кишкового тракту. При сальмонельозі може дивуватися переважно стінка шлунка, тонкої або товстої кишки, а іноді і всього шлунково-кишкового тракту.\nДжерелом захворювання найчастіше є домашні і дикі тварини (рогата худоба, свині, кішки, собаки, птахи, гризуни). Людина заражається, з’ївши м’ясо чи яйця тварин, заражених сальмонельозом.\nЧерез 2-3 години після зараження (максимум через добу) і хворого з’являються ознаки сальмолнеллеза. Якщо уражається в основному шлунок, то це блювота, переймоподібні болі в животі, невеликий підйом температури. Захворювання триває 3-4 дні.\nЯкщо уражаються шлунок і тонкий кишечник, то до вищеописаних ознак приєднується рідкий стілець з водянистими випорожненнями коричневого або зеленуватого кольору з різким смердючим запахом і домішкою слизу. Температура піднімається до більш високих цифр, тривалість захворювання також більше (до 4-7 днів).\nЯкщо уражається шлунок, тонкий і товстий кишечник, в перші ж дні захворювання з’являються ще й болі внизу живота схваткообразного характеру. Випорожнення стають мізерними, складаються їх каламутній зеленої слизу, іноді з домішкою крові. Таке захворювання може тривати довго, до декількох місяців.\nСальмонельоз може протікати дуже важко і ускладнюватися гострою нирковою недостатністю, менінгіт, гепатит (запалення печінки), пневмонією.\nДієта при гострих явищах сальмонельозу\nПри тяжкому перебігу сальмонельозу хворих госпіталізують, промивають шлунок. При легкому та середньої важкості перебігу захворювання призначають часте дробове питво спеціальних розчинів, при важкому — введення сольових розчинів внутрішньовенно крапельно.\nРозчин для прийому всередину зазвичай складається з хлориду натрію (повареної солі), бікарбонату натрію, хлориду калію і глюкози, розчинених у питній воді. Розчин дають пити малими порціями або вводять через шлунковий зонд. Обсяг введеної рідини повинен відповідати втратам рідини з блювотою і проносом. Дорослим хворим із середньотяжким перебігом сальмонельозу зазвичай призначають 2-4 л рідини.\nЩадна дієта при сальмонельозі\nПісля того, як найбільш гострі явища пройдуть, хворим призначається щадна дієта (дієта № 4). Порушення функції травних залоз і роздратування стінок шлунка і кишечника вимагають введення легкозасвоюваній, подрібненої, щадною шлунково-кишковий тракт їжі.\nДля лікувального харчування при гострих запальних захворювань кишечника широко використовуються кисломолочні продукти, овочі (морква, картопля) і фрукти (яблука, банани). Застосування таких страв сприяє більш швидкому зникненню токсикозу (отруєння організму продуктами розпаду тканин і токсинами, які виділяються збудниками інфекції), нормалізації стільця, більш короткому течією захворювання. Сприятливий вплив їх на перебіг хвороби пояснюється рядом причин:\nвмістом в овочах і фруктах великої кількості пектину — колоїду, здатного зв’язувати воду і набухати; пектин осаджує на своїй поверхні залишки харчових речовин і хвороботворні бактерії;\nв кислому середовищі від пектину легко від’єднується кальцій, що чинить протизапальну вплив на стінку кишечника;\nв овочах і фруктах міститься багато органічних кислот, які вбивають хвороботворні мікроорганізми.\nОсобливо корисні морква та яблука, що роблять протизапальну дію. Вони механічно очищають кишечник своєї губчастої масою і адсорбують на своїй дорозі всі шкідливі речовини. Рекомендується пюре з свіжих, натертих на дрібній тертці моркви та яблук.\nХворим сальмонельозом не варто вживати бобові, буряк, огірки, квашену капусту, редиску. Не рекомендується ряд фруктів (апельсини, мандарини, груші, сливи, виноград) через погану перевариваемости шкірки і междолевих оболонок.\nХворим можна давати кавуни, чорницю, лимони. Рекомендуються киселі з різних ягід, компоти, рисова, манна, гречана каші на воді (вівсяна каша не рекомендується, оскільки посилює рухову активність кишечнику). Солодощі обмежуються, оскільки вони сприяють бродильних процесів в кишечнику. Дозволяються білі сухарі. Білка в їжі повинна бути достатня кількість у вигляді сиру, нежирного м’яса і риби. Жирне м’ясо, риба, прісне молоко виключається. Всі продукти повинні бути добре проварені і подрібнені.\nТривалість дієти залежить від стану хворого. Але в будь-якому випадку є сенс дотримуватися дієти ще деякий час після одужання.


Молодий єпископ Андрей, вступаючи на митрополичий престол, ще 1900 року висловився про те, що всі, і Церква також, зазнають впливів зовнішнього світу, зокрема через посередництво освіти, науки і культури. Тож наполягав на важливості для Церкви навчитися сприймати зміни та вибірково їх адаптувати. Пізніше, у дискусіях між католицькими модерністами та традиціоналістами, митрополит стане на сторону перших і зазначить, що для Церкви загрозу несе «католицизм дуже вузький і нетолерантний; безкомпромісний і повний погорди». Цікавим є те, що ж, на думку митрополита, мало б вберегти Церкву, і не тільки його греко-католицьку, але й Вселенську, від заскорузлості та обскурантизму? Відповідь була простою і дуже глибокою: «Тільки ширина Христових поглядів, тільки вселенськість науки…». Таким чином, на його думку, широта горизонтів, толерантність, відкритість до діалогу мали б допомогти Церкві переборювати проблеми, і внутрішні, і у відносинах зі суспільством загалом.\nЧитати також: Справу визнання митрополита Андрея Шептицького Праведником Народів Світу можуть розглянути повторно\nМітки: митрополит Андрей Шептицький УГКЦ