Apuntes Instituciones de Derecho Comunitario Europeo - Bloque 1  | Institucions de Dret Comunitari (UB) | Unybook\nApuntes Instituciones de Derecho Comunitario Europeo - Bloque 1 (2017)\nApuntes Instituciones de Derecho Comunitario Europeo - Bloque 1\nI. FORMACIÓ, COMPOSICIÓ, EVOLUCIÓ I NATURALESA JURÍDICA DE LES COMUNITATS EUROPEES I DE LA UNIÓ EUROPEA\nEls primers intents d'integració europea. Els projectes realitzats durant la primera meitat del segle XX: referència especial a l'activitat de la Societat de Nacions. El regionalisme europeu després de la II Guerra Mundial: la dimensió econòmica, política i militar.\nL’origen de les Comunitats Europees. La Declaració de Robert Schumann. El procés de conclusió del Tractat constitutiu de la CECA. Els projectes de la Comunitat Europea de Defensa i la Comunitat Política Europea. El procés de conclusió dels Tractats constitutius de la CEE i de la CEEA.\nLa Unió Europea. De la Declaració de Stuttgart al Tractat de la Unió Europea. El Tractat de la Unió Europea: Aspectes generals. Fonaments de la Unió Europea. Les revisions als Tractat de la Unió Europea. La cooperació reforçada. Naturalesa jurídica de la Unió Europea\nEls objectius de la Unió Europea. Integració econòmica i unió po\nInstitucions Dret Comunitari Europeu INSTITUCIONS DE DRET COMUNITARI EUROPEU FORMACIÓ, COMPOSICIÓ, EVOLUCIÓ I NATURALESA JURÍDICA DE LES COMUNITATS EUROPEES I LA UNIÓ EUROPEA TEMA 1: PRIMERS INTENTS D’INTEGRACIÓ EUROPEA (S. XX) Primera meitat s. XX. Especial referència a la Societat de Nacions El segle XX es va caracteritzar pels avenços de la tecnologia, la medicina i la ciència en general, la fi de l’esclavatge en els països desenvolupats, la alliberació de la dona en la major part dels països, la crisi i el despotisme que van causar efectes com dues Guerres Mundials, el genocidi, l’etnocidi, les polítiques d’exclusió social i la generalització de l’atur i la pobresa. Va ser la època en què van caure els Imperis Europeus (Rus, Austro-hongarès, Alemany i Otomà) es va crear la Organització de la Societat de Nacions (1919-1946) i la Organització de les Nacions Unides (1945), es va elaborar la Declaració Universal dels Drets Humans (1948), es va fundar la Comunitat Europea del Carbó i l’Acer (1951), es van reconèixer els drets de la dona i els infants, va caure el bloc comunista i el mur de Berlin i es va establir la Unió Europea (1992).\nLa Societat de Nacions va ser un organisme internacional, precedent de l’ONU actual. Va ser fundada el 28 de juny de 1919 a la Conferència de Pau de París i va estar operativa fins al principi de la Segona Guerra Mundial. La seva desaparició com a institució no es va formalitzar fins al 1946. Va ser creada pels signataris del Tractat de Versalles, a excepció d’Alemanya que va ser temporalment exclosa, i va entrar en vigor a partir del 10 de juny de 1920. La Societat de Nacions es va fundar amb l’objectiu clar d’evitar la guerra a partir de la resolució de conflictes per la via diplomàtica i la col·laboració entre Estats.\nRegionalisme europeu després de la II Guerra Mundial Després de la II Guerra Mundial s’inicia un procés de constitució del que seria una comunitat europea. Europa era un lloc geoestratègic i els líders europeus del moment creien que el ressorgiment d’Europa només seria possible si s’unia tot el continent. Així, durant mitjans del segle XX es van anar creant una sèrie d’organitzacions internacionals amb la finalitat de trobar una cohesió i una cooperació de caràcter econòmic, ideològic, polític, militar, etc. La idea del europeisme té els seus orígens en el segle XIX, el màxim exponent del qual va ser el empresari francès Jean Monnet. Va tenir la idea d’una Europa federal a la que s’arribaria amb el temps.\n1 Institucions Dret Comunitari Europeu Després de 1945, Europa rebia una pressió constant per part d’Estats Units, que temia que la dinàmica de guerres europea acabés per afectar-los. Per això, es va exigir als estats europeus que col·laboressin en un procés d’unificació per tal d’accedir a les ajudes del Pla Marshall. El Pla Marshall consistia en la concessió de préstecs per a la reconstrucció de l’economia europea i la consolidació del règim democràtic.\nAl 1946, el Primer Ministre d’Anglaterra, Winston Churchill va fer una conferència en la que afirmava la posició britànica a favor de l’europeisme, encara que amb el matís de que Anglaterra volia seguir conservant la seva identitat.\nAl 1948, a la Haia, es va organitzar un Congrés format per més de mil delegats de vint països i nombrosos observadors. S’hi van adoptar una sèrie de resolucions per a la creació d’una unió econòmica i política amb la finalitat de garantir la seguretat, la independència econòmica i el progrés social.\n2 Institucions Dret Comunitari Europeu TEMA 2: ORIGEN DE LES COMUNITATS EUROPEES La Declaració de Robert Schuman El 9 de maig de 1950, el Ministre d’Assumptes Exteriors francès, va pronunciar una declaració en la qual proposava la creació d’una Comunitat Europea del Carbó i l’Acer, els membres de la qual posarien en comú la producció de carbó i acer. La CECA (formada originàriament per França, Alemanya occidental, Itàlia, els Països Baixos, Bèlgica i Luxemburg) va ser la primera de les institucions supranacionals que es convertirien en el què és avui la Unió Europea.\nPel que fa al context històric, ens trobem a cinc anys del final de la II Guerra Mundial, moment en què les nacions europees encara lluitaven per recuperar-se.\nEls governs europeus van arribar a la conclusió que posant en comú la producció del carbó i l’acer faria materialment impossible una altra guerra degut a l’aliança entre els països, en especial França i Alemanya, rivals eterns.\nLa CECA El Tractat de la CECA, firmat a París l’any 1951, reunia França, Alemanya, Itàlia i els països del Benelux en una comunitat que tenia per objecte organitzar la llibertat de circulació del carbó i l’acer i el lliure accés a les fonts de producció. A més, es va crear una Alta Autoritat comú que supervisava el mercat i el respecte de les normes de competència i velava per la transparència dels preus.\nEs van establir unes institucions bàsiques: Alta Autoritat (integrada per personalitats independents), Consell (format pels representants dels Estats membres), Assemblea (representació dels parlaments dels Estats membres) i un Tribunal de Justícia (jutges independents que asseguren l’aplicació del tractat).\nL’objectiu del Tractat de la CECA era contribuir, gràcies al mercat comú del carbó i l’acer, a l’expansió econòmica, al desenvolupament de l’ocupació i a la millora del nivell de vida. Les institucions tenien la obligació de garantir un accés equitatiu als mitjans de producció, velant per l’establiment dels preus més baixos i per la millora de les condicions laborals. Es van desenvolupar els intercanvis internacionals i es va modernitzar la producció. De cara al establiment d’un mercat comú, es va instaurar la lliure circulació de productes, sense drets de duana ni impostos, es van prohibir les mesures o pràctiques discriminatòries, les subvencions, les ajudes o les càrregues especials de l’Estat i les pràctiques restrictives.\nAquesta experiència econòmica es va estendre a les altres activitats econòmiques i així es va formar la CEE (Comunitat Econòmica Europea) i la CEEA (Comunitat Europea de l’Energia Atòmica) al 1958. La seva estructura no diferia gaire de la CECA; Comissió, Consell, Assemblea i Tribunal de Justícia.\n3 Institucions Dret Comunitari Europeu La CEE i la CEEA Al març de 1957 es van firmar a Roma els Tractats de Roma. El primer constituïa una Comunitat Econòmica Europea (CEE) i el segon una Comunitat Europea de l’Energia Atòmica (CEEA o Euratom). Els dos tractats van entrar en vigor l’1 de gener de 1958.\nLa CEE va ser una organització internacional creada per alguns països europeus amb la finalitat de crear un mercat comú. Els Estats signataris van ser França, Itàlia, Alemanya i els països del Benelux (Bèlgica, Països Baixos i Luxemburg). El tractat establia un mercat i aranzels externs comuna, una política conjunta per l’agricultura, polítiques comuns pel moviment de la mà d’obra i els transports i fundava institucions comunes pel desenvolupament econòmic.\nLa CEEA es va crear a Roma el 25 de març de 1957, firmat junt amb el tractat del mercat comú europeu que donava origen a la CEE. Es va establir com a objectiu el desenvolupament i independència d’una industria pròpia nuclear europea mitjançant la creació d’un mercat comú d’equips i materials nuclears, així com l’establiment d’unes normes en matèria de seguretat i protecció de la població. Van signar Alemanya occidental, França, Itàlia, Luxemburg i els Països Baixos i va entrar en vigor l’1 de gener de 1958.\n4 Institucions Dret Comunitari Europeu TEMA 3: LA UNIÓ EUROPEA De la Declaració de Stuttgart al Tractat de la Unió Europea L’Acta Única Europea (AUE), iniciada amb la Declaració solemne de Stuttgart, revisava els Tractats de Roma per reactivar la integració europea i dur a terme la realització del mercat interior. Va modificar les normes de funcionament de les institucions europees i amplia les competències comunitàries, en particular, en l’àmbit d’investigació i desenvolupament, el medi ambient i la política exterior comú. La AUE es va firmar a Luxemburg el 17 de febrer de 1986 per nou Estats membres i el 28 de febrer del mateix any per Dinamarca, Itàlia i Grècia. Va entrar en vigor l’1 de juliol de 1987. Es va iniciar amb la declaració solemne a Stuttgart el 19 de juny de 1983, el text de la qual havia estat elaborat sobre la base del pla del Ministre d’Assumptes Exteriors alemany (Hans Dietrich Genscher) i el seu homòleg italià (Emilio Colombo) i les declaracions dels Estats membres sobre els objectius pel que fa a les relacions interinstitucionals, les competències comunitàries i la cooperació política.\nEl Tractat de la Unió Europea (TUE, Maastricht) es va firmar el 7 de febrer del 1992 i va entrar en vigor l’1 de novembre de 1993. La seva finalitat era preparar la Unió Monetària Europea i introduir elements d’unió política (ciutadania europea i polítiques comuns d’assumptes exteriors i d’interior). Els principals canvis que es van donar van ser l’establiment de la Unió Europea i la introducció d’un procediment de codecisió, donant més protagonisme al Parlament en la presa de decisions. A més, també es van aconseguir noves formes de cooperació entre els governs de la UE, per exemple en matèria de defensa, justícia i interior.\nRevisions del Tractat de la Unió Europea El 2 d’octubre de 1997 es va firmar el Tractat d’Amsterdam que va entrar en vigor l’1 de maig de 1999. La seva finalitat era reformar les institucions de la UE per preparar l’arribada de futurs països membres. Els principals canvis que es van donar van ser la modificació, remuneració i consolidació dels tractats CEE i TUE i la major transparència en la presa de decisions (es va començar a recórrer més al procediment de codecisió).\nEl 26 de febrer de 2001 es va firmar el Tractat de Niça que va entrar en vigor l’1 de febrer de 2003. La seva finalitat era reformar les institucions per tal que la UE pogués funcionar eficientment després de sumar vint-i-cinc països membres. Els principals canvis que hi van haver van ser els mètodes per canviar la composició de la Comissió i la nova definició del sistema de vot al Consell.\nEl 13 de desembre de 2007 es va signar el Tractat de Lisboa que va entrar en vigor l’1 de desembre de 2009. La seva finalitat era fer la UE més democràtica, més eficient i millor capacitada per abordar els problemes mundials. Els principals canvis que es van donar van ser l’augment de competències del Parlament Europeu, el canvi dels procediments de vot en el Consell, la iniciativa ciutadana, el caràcter permanent del lloc de President del Consell Europeu, el nou lloc de l’Alt 5 Institucions Dret Comunitari Europeu Representant per Afers Exteriors i el nou servei diplomàtic de la UE. Amb el Tractat de Lisboa s’aclareixen les competències que s’atribueixen a la UE, les que s’atribueixen als països membres i les que es comparteixen.\nLa cooperació reforçada La futura ampliació de la UE cap a l’Europa Central i Oriental exigeix la revisió del funcionament de les institucions europees: l’actual estructura és hereva d’una organització prevista per a sis Estats membres i, encara que ha estat ajustada per acollir-ne més, segueix funcionant a partir dels mateixos principis institucionals. L’augment del nombre d’Estats membres porta una major diversitat d’objectius, sensibilitats i prioritats dins la UE. En aquesta diversitat es xifra la riquesa de la UE però això pot a la vegada plantejar dificultats si la velocitat de la construcció europea es veu condicionada pels Estats membres més lents. En aquest context, el Tractat d’Amsterdam proposa una reforma sense precedents en introduir en el Tractat de la Unió Europea el concepte d’integració diferenciada. En concret s’afegeixen tres articles a aquest Tractat en els que es permet que els Estats membres que desitgin establir entre sí una cooperació reforçada podran fer ús de les institucions, procediments i mecanismes establerts pel Tractat (TUE) i el Tractat constitutiu de la Comunitat Europea.\nEn el Tractat d’Amsterdam s’estableixen varies condicions generals per l’inici d’una cooperació reforçada: 1. Tendir a afavorir a la realització dels objectius de la UE i a preservar els seus interessos. Respectar els principis dels Tractats i el marc institucional únic de la Unió.\n2. Utilitzar-se exclusivament com a últim recurs.\n3. Afectar com a mínim a la majoria dels Estats membres.\n4. No afectar ni al patrimoni europeu ni a les mesures adoptades en virtut d’altres disposicions dels Tractats.\n5. No afectar a les competències, drets, obligacions ni interessos dels Estats membres que no participin en ella.\n6. Estar oberta a tots els Estats membres i permetre’ls unir-se en tot moment, sempre que respectin la decisió inicial i les seves consegüents decisions.\nEls límits a la cooperació reforçada són: a) No pot recaure sobre competències exclusives de la UE (només sobre competències compartides UE- Estats).\nb) No pot afectar negativament al mercat interior ni a la cohesió social i econòmica. No pot haver-hi discriminacions envers un Estat.\n6 Institucions Dret Comunitari Europeu Naturalesa jurídica de la Unió Europea La qüestió de la naturalesa jurídica de la Unió Europea és controvertida. Es pot dir que és una organització internacional, però assumeix competències dels Estats impròpies d’una organització internacional. Tot i això, no arriba a ser un Estat.\n7 Institucions Dret Comunitari Europeu TEMA 4: OBJECTIUS DE LA UNIÓ EUROPEA Podem dividir els objectius de la UE en socio-econòmics, com són la consecució del mercat comú o interior, la cohesió econòmica i social i la unió monetària; i polítics, com son la ciutadania europea, la política exterior i la seguretat comuna, l’espai judicial europeu o la política comuna d’immigració.\nMercat comú o interior L’expressió mercat comú es feia servir fins al 1986 quan va aparèixer el concepte de “mercat interior”. Es tracta de crear un espai sense fronteres que garanteixi la lliure circulació de béns, persones, serveis i capitals; eliminar les restriccions a la localització dels factors productius a la UE allà on siguin més eficients (factors productius: mercaderies, capital i persones). Fins fa poc, es garantia la lliure circulació només als treballadors (persona que exerceix una activitat econòmica assalariada i autònoma), però a partir del 1986 es va arribar a la lliure circulació de persones desvinculant-ho de si exerceixen una activitat econòmica o no. Assolir un mercat interior és el gran objectiu de la UE i es regeix per uns principis com per exemple, el principi de no discriminació per raó de nacionalitat o el principi d’equivalència de les condicions.\nCohesió econòmica i social Apareix com a objectiu al 1986 (Acta Única Europea). Tot i ser un objectiu, mai ha estat definit clarament per les institucions europees.\nUnió econòmica i monetària Apareix com a objectiu al Tractat de Maastricht. Els Estats que formen part de la unió monetària transfereixen la competència de la política monetària a la UE, que es regeix pel Banc Central Europeu (màxima autoritat monetària). Actualment, a la unió monetària hi ha disset membres. Per esdevenir-ne membre s’han de complir uns requisits: ❖ Que el dèficit públic no superi el 3%.\n❖ Que el deute públic no superi el 60% del PIB.\n❖ Que el tipus d’interès a llarg termini no superi 1,5 vegades la mitjana dels tres països que tinguin aquest interès més baix.\nCiutadania europea És un objectiu que s’incorpora al procés d’integració amb el Tractat de Maastricht de 1992 a proposta espanyola. Es fa referència a un estatut particular de caràcter polític que expressa un vincle entre els ciutadans dels Estats membres. La ciutadania europea donen una sèrie de drets fonamentals a aquells que en gaudeixen: 8 Institucions Dret Comunitari Europeu 1) Lliure circulació i residència a la UE.\n2) Sufragi actiu i passiu en les eleccions al Parlament Europeu i en les eleccions municipals.\n3) Protecció de les autoritats diplomàtiques i consulars de qualsevol Estat membre, sempre que s’estigui fora de la UE i que no hi hagi representació diplomàtica o consular del país del qual s’és nacional.\n4) Presentació de peticions davant el Parlament Europeu i reclamacions davant el Defensor del Poble Europeu.\n5) Sol·licitar i rebre respostes de qualsevol institució de la UE en una de les llengües oficials. Accés en determinades condicions als documents del Parlament Europeu.\n6) Igualtat de possibilitats per treballar com a funcionari de la UE.\nQuan parlem de ciutadania europea hem de fer esment de la iniciativa ciutadana europea. Es tracta d’una invitació per tal que la Comissió Europea proposi un text legislatiu en algun dels àmbits de competència de la UE. Les iniciatives ciutadanes han de rebre el suport d’almenys un milió de ciutadans de set dels vint-i-set Estats membres, assolint un nombre mínim de firmants en cadascun d’ells. Les normes i procediments pels quals es regeix la iniciativa ciutadana europea es troben en un Reglament adoptat pel Parlament Europeu i el Consell de la Unió Europea al febrer de 2011.\nLes iniciatives ciutadanes han de limitar-se als àmbits en els que la Comissió es troba facultada per proposar legislació, com per exemple, agricultura, medi ambient, transports o salut pública.\nUn cop una iniciativa ciutadana assoleix el milió de firmes, la Comissió procedeix a fer-ne un examen. Al cap de tres mesos de la recepció d’una iniciativa, els organitzadors es reuneixen amb representants de la Comissió per explicar-se detalladament; els organitzadors poden presentar la iniciativa en una audiència pública organitzada en el Parlament Europeu i la Comissió aprovarà un document oficial que especifiqui, si n’hi ha, les mesures que té la intenció de proposar com a resposta a la iniciativa ciutadana i els motius pels quals hagi decidit actuar o no. La resposta consisteix en una comunicació que rebrà l’adopció formal del Col·legi de Comissaris i es publicarà en totes les llengües oficials de la UE. La Comissió no es troba obligada a proposar legislació en resposta a una iniciativa. Si opta per fer-ho, es posa en marxa el procés legislatiu habitual: la proposta de la Comissió es remet al legislatiu europeu (normalment al Parlament i al Consell i en determinats casos, només al Consell) i aquest té que adoptar-la per tal que es converteixi en llei.\n9 Institucions Dret Comunitari Europeu TEMA 5: MEMBRES DE LA UNIÓ EUROPEA Membres originaris i ampliacions Des de la creació de la CECA al 1951 fins al 1972 el procés d’institucionalització de les Comunitats Europees es va consolidar en torn als sis Estats fundadors: França, República Federal Alemanya, Itàlia, Bèlgica, Holanda i Luxemburg. Aquesta situació ha evolucionat fins a donar lloc a l’Europa dels 27, formada pels membres originaris i Regne Unit, Dinamarca, Irlanda, Grècia, Espanya, Portugal, Suècia, Finlàndia, Àustria, Polònia, República Txeca, Eslovènia, Eslovàquia, Estònia, Letònia, Lituània, Hongria, Xipre, Malta, Bulgària i Romania.\nL’origen d’aquest desenvolupament s’ha de situar en la relació entre el Regne Unit i les tres comunitats europees. Inicialment aquest país se’n mantenia al marge i fins i tot va crear l’Associació Europea de Lliure Comerç, de la qual actualment són membres Liechtenstein, Islàndia, Noruega i Suïssa. Al 1969, al Congrés de la Haia, es va decidir d’ampliar el nombre d’Estats per part dels caps d’Estat i de govern.\nDesprés d’una sèrie de negociacions es va produir la primera ampliació amb l’adhesió de Regne Unit, Irlanda i Dinamarca (gener 1972).\nPosteriorment es van adherir Grècia (gener 1981), Espanya i Portugal (gener 1986), Suècia, Finlàndia i Àustria (gener 1995), Polònia, República Txeca, Eslovènia, Eslovàquia, Estònia, Letònia, Lituània, Hongria, Xipre i Malta (maig 2004), Bulgària i Romania (gener 2007).\nAdhesió a la Unió Europea CONDICIONS D’ADHESIÓ Actualment els requisits per passar a ser Estat membre de la UE es troben descrits en l’art. 49 TUE, a més d’haver-se recollit pel Consell Europeu de Copenhage al juny de 1993 (“criteris de Copenhage). Els criteris són els següents: El sol·licitant ha de ser un Estat europeu, és a dir, ha de identificar-se com a tal a partir dels seus elements geogràfics, històrics i culturals.\nHa d’existir, per part de l’Estat sol·licitant, una voluntat suficientment expressada de participar en la obra comú que suposa la construcció europea, fins i tot si per tal cosa són necessàries modificacions de les seves disposicions constitucionals. Així, l’adhesió d’un nou membre no pot posar en perill la existència de la UE.\nLa sol·licitud de l’adhesió no és acceptable per part d’aquells Estats que no participin d’un mateix ideal democràtic. A partir del Tractat d’Amsterdam es condiciona formalment l’adhesió al respecte als drets humans i al Estat de Dret.\nL’Estat sol·licitant ha de gaudir d’una economia de mercat mínimament eficaç i un marc jurídic- administratiu adequat envers als altres Estats membres.\n10 Institucions Dret Comunitari Europeu L’adhesió d’un nou Estat no implica únicament l’acceptació dels tractats, sinó també de tots els actes comunitaris reals o potencials a través dels quals la UE s’ha anat desenvolupant. A més l’adhesió ha de ser progressiva; és necessari l’establiment de períodes transitoris, la duració i modalitat de les quals han de ser objecte d’un acord entre els Estats membres i el sol·licitant.\nPer últim, l’adhesió implica una sèrie d’adaptacions als tractats. S’exclou que tals adaptacions puguin qüestionar les bases fonamentals. Pel que fa a la naturalesa, la presència de nous Estats exigeix una adaptació de les normes en què intervenen criteris numèrics, per exemple, en relació a la composició de les institucions.\nProcediment d’adhesió Abans del Tractat de Maastricht, l’ingrés a les tres comunitats europees era diferent segons de quina es tractés (CECA, CEEA o CEE). L’actual procediment d’adhesió es troba a l’art. 49 TUE. El mecanisme d’adhesió no és el mateix que el d’adhesió als tractats internacionals, en què n’hi ha prou amb el dipòsit de l’instrument.\nEl Consell, al qual l’Estat ha dirigit la seva sol·licitud, es pronuncia per unanimitat després d’haver consultat amb la Comissió i prèvia aprovació del Parlament Europeu, que es pronuncia per majoria absoluta dels membres que el composen (element institucional).\nNo obstant, les condicions en què es produeix l’adhesió de l’Estat i les adaptacions dels tractats que per aquesta siguin necessàries, són objecte d’un Tractat internacional i un Acta d’Adhesió entre l’Estat candidat i els Estats membres. El tractat i l’acta es someten a ratificació, d’acord amb les respectives normes nacionals, de l’Estat candidat i de tots els Estats que ja siguin part del TUE. El procés d’adhesió es consuma amb el dipòsit dels instruments de ratificació, entrant en vigor el dia fixat en el Tractat d’Adhesió (element convencional).\nL’instrument d’adhesió: l’Acta d’Adhesió L’Acta d’Adhesió és l’instrument en el que es materialitza l’ingrés d’un nou Estat a la UE. Pel que fa a la seva estructura, s’hi distingeixen cinc parts principals: els principis pels que es regeix l’ingrés del nou Estat, les adaptacions dels tractats, les adaptacions dels actes adoptats per les institucions, les mesures transitòries aplicables en els diferents àmbits d’actuació comunitària i les disposicions relatives a l’aplicació de l’Acta.\nPel que fa a la seva aplicació temporal, la regla general és la d’aplicació del dret comunitari des del mateix moment de l’adhesió, amb les possibles excepcions previstes en l’Acta. El camp d’aplicació d’aquesta és el del territori dels nous Estats membres. Per mitjà de l’Acta es produeix la integració de tot el dret comunitari a l’ordenament nacional.\n11 Institucions Dret Comunitari Europeu Per últim, el nou Estat es compromet, amb l’Acta, a l’acceptació de les normes del dret internacional que comprèn tant els acords subscrits per les Comunitats Europees o la Unió Europea amb altres subjectes internacionals amb objecte de realitzar els objectius dels tractats, com els acords subscrits entre els Estats membres, inclosos els acords i les decisions adoptats pels representants dels Estats membres reunits en el sí del Consell.\nL’Acta d’Adhesió i el Dret de la UE Les adaptacions institucionals són les adaptacions a través de les quals es modula la participació dels nous Estats en les institucions comunitàries, respecte a la que regeix en principi el criteri demogràfic.\nAquestes adaptacions s’han produït en les successives ampliacions pel que fa a la ponderació de vots en el sí del Consell i a la regla de rotació de la seva Presidència, al número de membres en el Parlament Europeu, al número de comissaris i vicepresidències de la Comissió i al nombre de jutges i advocats del Tribunal de Justícia.\nLes adaptacions tècniques del dret derivat solen ser més nombroses, ja que amb elles es pretén disposar la forma en què incideix l’ingrés del nou Estat en cadascun dels capítols sectorials de la UE. Es distingeix entre les adaptacions d’efecte immediat, en les que es revisen tots els actes comunitaris i s’adapten des del punt de vista lingüístic o numèric o s’afegeixen en l’acte comunitari els organismes nacionals pertinents; i els criteris i adaptacions per les noves adaptacions.\nLa part més extensa de l’Acta sol correspondre a les mesures transitòries.\nConstitueixen el contingut propi de les negociacions de l’adhesió i a la vegada, la manera com s’accedirà al sistema comunitari. Les mesures transitòries serveixen per trobar la solució als problemes que hi puguin haver d’adaptació. Se’n poden distingir de dos tipus: ➢ Disposicions transitòries: tenen com a finalitat permetre l’aplicació gradual de certs actes o disposicions de dret comunitari evitant els efectes desestabilitzadors.\n➢ Derogacions temporals o mesures que preveuen la suspensió de la vigència de certs actes: tenen com a objecte demorar l’entrada en vigor del dret comunitari fins a la data expressada en l’Acta. Generalment, aquesta suspensió es fa per la falta d’adequació entre l’ordenament del nou Estat i el comunitari.\nPerspectives d’ampliació de la UE Mentre alguns Estats es segueixen mantenint, per voluntat popular, fora de la UE (per exemple, Suïssa o Noruega), altres ja han avançat les seves sol·licituds per l’adhesió. Aquest és el cas de Turquia, Croàcia i Macedònia, que han adquirit l’Estatut de candidat i Islàndia, Montenegro i Albània, que encara no el tenen.\nTags: apuntes Comunitario europeo instituciones derecho Derecho comunitario europeo Instituciones de derecho comunitario Europeo apuntes,Comunitario,europeo,instituciones,derecho,Derecho comunitario europeo,Instituciones de derecho comunitario Europeo


Pacte per l´Educació\nEscrit per vilchesjessy el 23 Oct 10 a les 14:43. Categoria global: Ensenyament. Finalitzada\nProposo que es realitzi un pacte per l’educació. No pot ser que cada vegada que un partit polític arribi el poder canvi tots els temaris i els sistemes del govern anterior. Això ens fa anar enrera i fa que el nostre país ocupi una mala posició dins el rànking europeu. L’educació no es pot controlar d’aquesta manera.\nProposta (#1): Pacte per l´Eduació\nEscrit per vilchesjessy el 23 Oct 10 a les 12:43.\nProposo un nou model i únic sistema, que es mantingui i que no es canvi, cada cop que hi ha un canvi de govern. S´ha de crear un comitè de "experts". Format per mestres i professionals actius de l´ensenyament, que s´encarreguin de investigar i crear aquest nou model educatiu sense cap restricció donada pels governants. Agafant com a referent el model holandés, ja que aquest país ocupa la posició més alta respecte al nivell eduactiu dels seus ciutadans a tot Europa.\nSoftware lliure a l'administració publica i a l'escola...\nEscrit per guti91 el 25 Oct 10 a les 21:05. Categoria global: Ensenyament. Finalitzada\nLa idea es instalar a cada ordinador de l'administració publica software lliure. ya que es un software que es pot estudiar, utilitzar, modificar,distribuir, es de qualitat, es transparent. A més, a l'escola ens permet Compartir recursos, coneixements i experiències. Formar ciutadans compromesos amb la justicia i la igualtat social. Y el mes important es GRATUIT y l'estat no tindra que pagar fortunes millonaries en llicencies.\nProposta (#1): Instalar Ubuntu\nEscrit per guti91 el 25 Oct 10 a les 21:05.\nInstalar un sistema operatiu com es el cas de ubuntu facil de instalar, facil de utilitzar, instalar hardware molt facil...es la distribució mes famosa de linux...\nProposta (#2): Distribució feta per a Catalunya\nEscrit per guti91 el 25 Oct 10 a les 21:09.\nUna destribució feta 100% a Catalunya y per a Catalunya, com és el cas de Gualinex de la junta d'Andalucia.\nProposta (#3): Crear una sèrie de criteris per a l'adquisició i ús de programari\nEscrit per bea.ivan el 28 Oct 10 a les 07:24.\nMés que una distribució concreta estaria bé definir una sèrie de criteris per a l'adquisició i ús de programari per a l'administració pública que ens garanteixi:\n1. Universalitat i accessibilitat\n2. Dependència tecnològica. Protocols i formats d'intercanvi de dades. Extensibilitat i adaptabilitat\n4. Seguretat i privadesa\n5. Suport tècnic i serveis\nPodeu trobar més informació a la web de softcatalà, crec que allà ja es va debatre bastant per arribar a un document de compromís que s'hauria de portar endavant a l'administració.\nMés que una distribució concreta estaria bé definir una sèrie de criteris per a l'adquisició i ús de programari per a l'administració pública que ens garanteixi: 1. Universalitat i accessibilitat 2. Dependència tecnològica. Protocols i formats d'intercanvi de dades. Extensibilitat i adaptabilitat 3. Llengua 4. Seguretat i privadesa 5. Suport tècnic i serveis Podeu trobar més informació a la web de softcatalà, crec que allà ja es va debatre bastant per arribar a un document de compromís que s'hauria de portar endavant a l'administració. http://www.softcatala.org/wiki/Admpub/Manifest_sobre_l'%C3%BAs_del_programari_lliure_a_l'administraci%C3%B3_p%C3%BAblica\nVotació democràtica a la Ley Sinde\nEscrit per m13 el 17 Dec 10 a les 10:08. Categoria global: Ensenyament. Finalitzada\nPotser la gent vol que s'implanti la Ley Sinde i alguns de nosaltres estem equivocats... A veure que surt!\nPodeu trobar molta informació sobre aquesta llei a la xarxa: http://www.google.es/search?q=ley+sinde\nProposta (#1): Votar democràticament la Llei Sinde\nEscrit per m13 el 17 Dec 10 a les 10:08.\nVota positiu si NO vols la Llei Sinde.\nVota igual si et dona igual.\nVota negatiu si SI vols la Llei Sinde.\nVota positiu si NO vols la Llei Sinde. Vota igual si et dona igual. Vota negatiu si SI vols la Llei Sinde.\nProposta (#2): Presentar un recurs d'anticonstitucionalitat a la Llei Sinde\nEscrit per daniboinc el 20 Dec 10 a les 22:12.\nNo conec gaire la constitució però em sembla que per algun lloc deu mencionar alguna cosa per l’estil de la presumpció d’innocència (i a sobre descarregar continguts de la xarxa no és il·legal que jo sàpiga!).\nEl Ministerio de Educación ha canviat l'accés a la Universitat\nEscrit per Ferdinand el 18 Jan 11 a les 15:53. Categoria global: Ensenyament. Finalitzada\nAra els estudiants de Cicles Formatius hauran de fer selectivitat per a accedir a la universitat amb matèries que no han donat al cicle i que, sovint, poc tenen a veure amb la carrera que es vol fer. Tot plegat per a solucionar el nyap de treure el percentatge tancat que permetia que els estudiants de cicle i batxillerat no es xafessin els uns als altres. Aquest canvi s'ha efectuat a meitat de curs, aquest desembre, d'una manera opaca, d'una manera no-participativa i des de dalt.\nProposta (#1): Que Pirates de Catalunya es manifesti contrari al nou accés a la universitat\nEscrit per Ferdinand el 18 Jan 11 a les 15:53.\nPer què no ho volem?\n* Perquè ho han decidit a meitat d'un curs lectiu ja iniciat\n* Perquè intenten arreglar un problema que van crear ells, el de treure les matricules reservades a CFGS.\n* Perquè encara no han especificat els temaris.\n* Perquè els alumnes de cicles ja han fet una prova d'accés de CFGM a CFGM.\n* Perquè a nosaltres no se'ns prepara per aprovar la selectivitat ni disposem de cap setmana de formació al respecte.\n* Perquè disposem de menys temps per a estudiar per una prova ja que tenim pràctiques, classe i crèdits de síntesi.\n* Perquè les matèries a estudiar solen tenir poc a veure amb el Grau que es vol accedir.\nPer tot això rebutgem la decisió del Ministeri d'Educació, presa d'una manera gens democràtica i poc transparent, de aplicar la selectivitat als estudiants de Cicles Formatius, i que aquest any no s'apliqui cap canvi posposant-se per al proper curs acadèmic i obrint un procés de participació per elaborar-la on s'incloguin tots els agents implicats.\nPer què no ho volem? * Perquè ho han decidit a meitat d'un curs lectiu ja iniciat * Perquè intenten arreglar un problema que van crear ells, el de treure les matricules reservades a CFGS. * Perquè encara no han especificat els temaris. * Perquè els alumnes de cicles ja han fet una prova d'accés de CFGM a CFGM. * Perquè a nosaltres no se'ns prepara per aprovar la selectivitat ni disposem de cap setmana de formació al respecte. * Perquè disposem de menys temps per a estudiar per una prova ja que tenim pràctiques, classe i crèdits de síntesi. * Perquè les matèries a estudiar solen tenir poc a veure amb el Grau que es vol accedir. Per tot això rebutgem la decisió del Ministeri d'Educació, presa d'una manera gens democràtica i poc transparent, de aplicar la selectivitat als estudiants de Cicles Formatius, i que aquest any no s'apliqui cap canvi posposant-se per al proper curs acadèmic i obrint un procés de participació per elaborar-la on s'incloguin tots els agents implicats.\nFormació per l'activisme\nEscrit per m13 el 27 Mar 11 a les 19:54. Categoria global: Ensenyament. Finalitzada\nLa proposta consisteix en la creació de documentació (potser compartida amb altres partits pirates) i una presentació per tal d'estendre els coneixements en activisme que tenim enfocat cap a altres associacions o col·lectius interessats en optimitzar els seus recursos.\nMés informació a http://cat.piratenpad.de/formacio-activisme\nProposta (#1): Treball en xarxa\nEscrit per m13 el 27 Mar 11 a les 19:54.\nEs proposa començar el taller sobre xarxes socials, enfocat al treball en xarxa i relacionats.\nEl temari estarà extret del brainstorming del wiki, adaptat a les exigències de l'associació que demani i les possibilitats de qui ho exposi.\nEs proposa començar el taller sobre xarxes socials, enfocat al treball en xarxa i relacionats. El temari estarà extret del brainstorming del wiki, adaptat a les exigències de l'associació que demani i les possibilitats de qui ho exposi.\nProposta (#2): Manuals, recomanacions,... i perquè no relats també.\nEscrit per aniol el 28 Mar 11 a les 18:05.\nA la web del Partit Pirata s'hauria de crear un apartat per a descàrregues. Des de llibres electrònics a enllaçar a programari recomanat.\nTambé oferir manuals sobre TOR, GPG,... Programari de privacitat i seguretat que recomani el Partit Pirata.\nTambé relats sobre cyber-punk i demés. Traduir-ne i compartir-ne. Que també es difongui la filosofia ciberactivista a través de la narrativa, el cinema,... no tot han de ser instruccions pures i dures.\nA la web del Partit Pirata s'hauria de crear un apartat per a descàrregues. Des de llibres electrònics a enllaçar a programari recomanat. També oferir manuals sobre TOR, GPG,... Programari de privacitat i seguretat que recomani el Partit Pirata. També relats sobre cyber-punk i demés. Traduir-ne i compartir-ne. Que també es difongui la filosofia ciberactivista a través de la narrativa, el cinema,... no tot han de ser instruccions pures i dures.\nRecolzar la campanya de subtitucions de mestres de "AMPAs Eixample en Moviment"\nEscrit per Sol el 14 Apr 13 a les 22:46. Categoria global: Ensenyament. Finalitzada\nLes AMPAs Eixample en Moviment demanen recolzament per la seva campanya de subtitucions immediates de mestres.\n- Explicació de la campanya en català: https://docs.google.com/document/d/1nWeRZpvkgw19SggFRKAqx2K4Dpa0_GLUJ_9DYd7oyoA /edit\n- Explicació de la campanya en castellà: https://docs.google.com/document/d/1Kjt1mXPkDKUao-sROrJ58A44-E2SiO0fO4PnopiTVLw /edit\n- Comunicat de premsa: https://docs.google.com/document/d/1Ybhpb6ryK4AiMSKl3EWJr3Ntn0yCcju8Bm0uDwOY7u4 /edit\n- Petició a Change.org: http://www.change.org/es/peticiones/ministro-wert-sustituci%C3%B3n-de-maestr-s- ya\n- Web: http://sustitucionesya.org/2013/03/15/campana-de-firmas/\nProposta (#1): Recolzar la campanya de les AMPAs Eixample en Moviment\nEscrit per Sol el 14 Apr 13 a les 22:46.\nDonar recolzament a la campanya publicant el comunicat de premsa com a artícle al bloc de Pirates i fer difusió de la campanya a través de les xarxes.


Una mena de tela amb diversos filaments entre cada forat, sovint tres. Es fa generalment de cotó i ve en l'amplada de 18 "de 54". Això es cus en cada forat (un més d'un) amb normalment del 14 al 18 ...\ncable de p kreinik\nUn 3-ply suaument twisted cordó solia crear contorns, fronteres i definició exigent. Està disponible en or i plata en estàndards put-ups de rodets 10 m i 50 m.\nPunt de creu comptat (per oposició a punt de creu compulsat), s'imprimeix el patró en un gràfic de symboled. Cada representa símbol un color i cada quadrat representa el nombre de fils en el teixit ...\nEs refereix al nombre de fils o forats a la polzada (lineal) en el teixit. Hi ha dos tipus principals: Aida normalment ve en 10,12, 14, 16, 18 temes o forats per polzada; Fins i tot Weave normalment ...\nAixò és més gruixuda que una cadena de floss de manera que que es destaquen en la part superior del seu punt de creu com si en relleu. Pot ser cordó, corda, cotó, seda, o fins i tot l'or o argent. ...\nDescriu un fil plana amb un acabat d'antiguitat. Té una aparença metàl. lics apagats i s'identifica amb un v després del nombre de color, com a 002V.\nbrillar en la foscor\nEs refereix a un fil plana que té un resplendor subtil quan s'exposa a la llum. Aquest tipus de fil s'identifica amb un 'F' després que el número de color, com a 051F. Aquests fils d'ús per motius de ...


Lourdes Ciuró crida a la participació massiva el dia 9 de novembre - Rubí Informa!\nInici » Notícies » Política i Economia » Política » Lourdes Ciuró crida a la participació massiva el dia 9 de novembre\n7 Novembre 2014 a 14:30\nLourdes Ciuró crida a la participació massiva el dia 9 de novembre\nEn un acte a Rubí amb l’alcaldable de CiU, Víctor Puig\nVíctor Puig i Lourdes Ciuró a Rubí // Foto: Marta Casas\nAhir al vespre, CiU Rubí va convidar la diputada al Congrés dels Diputats Lourdes Ciuró, per tal d’explicar com es viu, des de Madrid, la situació actual del procés cap a la independència de Catalunya. L’acte va tenir lloc a les 8 de la tarda al bar New Yorker de Rubí.\nLa diputada va començar aclarint que, tot i trobar-se a Rubí, acompanyada de l’alcaldable per CiU, Víctor Puig, no es tractava d’un acte de campanya del partit sinó que més aviat s’estava fent una «campanya de país», atès que són moltes les persones, tant a nivell individual com militants de partits polítics o associats a entitats que donen suport al procés independentista i a la consulta del 9 de novembre.\nFer política catalanista a Madrid, va explicar Lourdes Ciuró, passa per intentar que, des de l’Estat es compleixin els acords signats – com ara les inversions en infraestructura o els 700 milions d’euros pendents que dictaminava la disposició addicional tercera de l’Estatut de Catalunya –, cosa que el govern espanyol no està fent. I això suposa un problema per als catalans, atès que una millor inversió en infraestructures ajudaria a millorar l’ocupació, i a donar un sou digne als ciutadans per tal de poder tornar a engegar el mecanisme econòmic.\nTambé va fer referència al sistema judicial, presidit per un ex-militant del PP – «cosa que el converteix en un àrbitre que podria escombrar bastant cap a casa» – i que els catalans no sentim proper. En aquest sentit, i en referència a la corrupció, la diputada va manifestar haver «sentit un gran dol amb el president Pujol. Ens va afectar molt, però això no vol dir que renunciem a res del què políticament va construir Pujol durant els seus mandats».\nUna tercera part tèrbola, va dir Lourdes Ciuró, és la visió del procés que, de vegades, ofereix la premsa, no només la de Madrid sinó la de la nostra pròpia casa, ja que en alguns casos sembla que tingui la voluntat de desinformar.\nRespecte al dret a decidir, la diputada opina que, igual que des de Madrid no s’ha de tenir por de consultar als catalans sobre el seu futur polític, no s’hauria de tenir por de cap altra consulta, com ara la continuïtat de la monarquia.\nRespecte a com s’està duent el procés, Lourdes Ciuró va reivindicar la tasca del Govern de la Generalitat, que s’ha mantingut ferm en el procés: «Estem aquí perquè el President ens hi ha portat», i va defensar l’estratègia seguida per tal de poder tirar endavant el procés participatiu: «Si haguessim tirat endavant amb la consulta suspesa inicialment, hauríem arribat al punt de no poder votar; el què ens dóna legitimitat és, precisament, continuar dins de la legalitat». I també, en aquest sentit, va fer referència al possible trasllat de la iniciativa del procés participatiu a la societat civil, atès que és la única manera d’evitar que el Tribunal Constitucional el suspengui, perquè no pot prohibir que la població s’organitzi per realitzar una consulta. I va afegir que Mariano Rajoy havia fet el ridícul impugnant novament la consulta, quan tot just fa dues setmanes celebrava que s’hagués suspès la consulta inicial.\nA més a més, va afegir que «passi el què passi anirem a votar, i ens hem de preparar perquè l’endemà, des de Madrid, es digui que érem molt pocs, i que ens hem fet trampes al solitari». I, respecte a l’endemà de la consulta, Lourdes Ciuró opina que unes eleccions plebiscitàries «no es faran si no és amb una llista unitària de tots els partits favorables a la independència, amb un únic punt que sigui la declaració de la independència». Al seu parer, el 9 de novembre servirà per comptar amb quants suports compta la independència de Catalulnya, i «si no hi ha una participació massiva, això també podria fer baixar l’embranzida del país».\nAcabada la intervenció de la diputada, els assistents a l’acte, una quarantena de persones, van realitzar preguntes, que tant Lourdes Ciuró com Víctor Puig van respondre per donar-ne el seu punt de vista; preguntes que anaven des de la inseguretat que genera, per exemple, l’amenaça de la pèrdua de les pensions, de la governabilitat del país en cas que es produís la llista unitària per declarar la independència, dels possibles incidents o l’actuació policial del mateix 9 de novembre… tant Víctor Puig com Lourdes Ciuró, però, van fer una crida a la tranquil·litat i van animar als assistents a votar i convèncer els seus propers a votar per l’opció que volguessin; en aquest sentit, Víctor Puig va manifestar que «des de Madrid ens diuen que no ens en sortirem perquè els catalans som uns covards: és hora de demostrar-los que això no és veritat».\n#9 de novembre #Artur Mas #CiU Rubí #Congrés dels Diputats #consulta #Estatut #govern espanyol #Lourdes Ciuró #Mariano Rajoy #participació #plebiscitàries #president #Tribbunal Constitucional #Víctor Puig\nERC considera que el 9 de novembre a Rubí va ser tot un èxit\nVíctor Puig: “Estem amb el President i ara ens toca posar-nos-hi de valent”\nArtur Mas: “El Govern segueix decidit a fer la consulta”\nMembres de CiU-Rubí s’autoinculpen pel 9N\nLast reply was 7 Novembre 2014


Els alcaldes aproven el Pla Estratègic de la Conca de Barberà | Diari de Tarragona\nEl Pla Estratègic 2018-2025 de la comarca marca tres grans línies a treballar: l’economia, el territori i les persones\n15 de Febrero de 2019 - 11:47 hs\nImatge del Consell d’alcaldes quan va dictaminar el Pla Estratègic favorablement. FOTO: Cedida\nLa Conca de Barberà ha validat el Pla Estratègic de Desenvolupament 2018-2025. De fet tenia com a objectiu a donar la possibilitat de participar-hi i de fer aportacions a tots els sectors, entitats o fins i tot persones de la comarca.\nAquest procés es va cloure aquesta setmana, quan el Consell d’Alcaldes de la comarca va dictaminar-lo favorablement, i finalitzarà definitivament el dia 25 amb la seva aprovació per part del Ple del Consell Comarcal.\nTot i això, el Pla Estratègic es revisarà anualment per anar-lo adaptant a les circumstàncies de cada moment i fins i tot per incorporar-hi aquelles propostes o esmenes que es considerin adients per assolir els objectius generals.\nEl resultat final de tot aquest treball és un document on es proposen al voltant de 250 actuacions que es consideren necessàries per al desenvolupament socioeconòmic de la Conca de Barberà fins al 2025.\nEls objectius generals que es maquen són: canviar la tendència demogràfica de la comarca; millorar l’autoconeixement de la ciutadania; impulsar una economia dinàmica en què treballin persones amb residència a tota la comarca; promoure polítiques que posin en valor el paisatge i la qualitat ambiental; millorar els serveis públics i l’atenció a les persones.\nTambé volen que la Conca de Barberà sigui un destí turístic que destaqui per la qualitat de la seva oferta cultura i tenir un relat comú.\nPel que fa a l’àmbit econòmic es vol treballar per millorar l’atractiu de la comarca a les empreses, i incrementar el teixit institucional a la comarca. A la vegada es vol impulsar la formació com per exemple: electromecànica i agroalimentari.\nPer aquest motiu el Pla marca tres grans línies estratègiques: l’economia, el territori i les persones. En total es desenvolupen en 67 accions, les quals apleguen un total de gairebé 250 actuacions a portar a terme.


Castellnovo: Castellnovo contrata a 4 personas a través del programa de la Generalitat\nCastellnovo contrata a 4 personas a través del programa de la Generalitat\nFuente: Comarcanoticias del 06-10-2009\nEl ayuntamiento de Castellnovo, siguiendo con la línea de promoción del empleo local, ha realizado una oferta de empleo para la contratación temporal de cuatro personas del municipio. A través de la Consellería de Economía, Hacienda y Empleo, el consistorio ha puesto en marcha una nueva subvención dentro de las ayudas del Programa de Empleo Público de Interés Social, destinada a la contratación temporal de trabajadores desempleados inscritos en el Servef, según ha explicado el alcalde de Castellnovo, Jorge Picó.\nAsimismo, Picó ha indicado que “en estos momentos de crisis pretendemos la contratación de cuatro trabajadores del pueblo que se encuentren desempleados para la ejecución de obras y servicios de interés general y social, este programa de contratación les ayudará para adquirir experiencia y facilitará su inserción laboral".\nPublicado por castellnovonews en 1:25\nEtiquetas: ayuntamiento, brigada de obras, Jorge Picó


Grups de suport - Associació contra la Anorèxia i la Bulímia\nQuè és un grup de suport\nEl GAM es porta a terme els dilluns i els dijous a les 18 hrs, té una periodicitat quinzenal i està dinamitzat per psicòlogues expertes en trastorns de la conducta alimentària.\nÉs molt important que cada persona se senti segura dins del grup, i que hi hagi un clima de confiança entre els membres. El que es comparteix dins del grup no es comenta fora d’ell.\nQuan algú està compartint, pots sentir la necessitat urgent d’abraçar-lo per donar-li confort. El contacte físic pot interrompre el procés d’exteriorització emocional de la persona que comparteix. Només és convenient abraçar a algú si aquesta persona t’autoritza a fer-ho, pregúnta-li abans. Després de la reunió formal serà un bon moment per abraçar-se.\nEl grup és de recolzament emocional, plantejament de dubtes, i suport durant el procés de la malaltia, no és un grup terapèutic\nCada persona és responsable d’ella mateixa Si al finalitzar una reunió no estàs segur del teu estat emocional i sents que necessites més temps per compartir amb el grup o amb el dinamitzador, fés-ho. Abans d’abandonar el grup has d’assegurarte que estàs en un espai emocional salvaguardat.


Girona ajorna els talls de llum per frau a la Font de la Pólvora - El Gerió Digital\nEl consistori ha rebut peticions per regularitzar el servei\nDivendres, 18 de gener de 2019 15:00h\nEls veïns de Font de la Pólvora en la manifestació cap a l'Ajuntament de Girona en contra dels talls de llum © ACN\nL'Ajuntament de Girona ha decidit ajornar els talls de llum per frau elèctric a la Font de la Pólvora fins que resolgui les primeres peticions per regularitzar el servei. El consistori havia anunciat que a partir de dilluns diverses patrulles mixtes formades per tècnics d'Endesa, Policia Municipal i Mossos comprovarien els comptadors del barri i desconnectarien tots aquells que no tinguessin contracte vigent.\nLa decisió d'allargar el termini s'ha pres d'acord amb els veïns després de rebre les primeres demandes socials per arreglar la situació. Per això, es reforçarà el personal de serveis socials del Centre Cívic Onyar dilluns, dimarts i dimecres de la setmana que ve des d'on s'assessorarà als veïns sobre els tràmits que han de fer. A més, s'ha organitzar una reunió informativa al mateix centre el 31 de gener. La previsió és que els controls es facin d'aquí a dues o tres setmanes.\nEn un comunicat, el consistori ha anunciat avui que ha decidit ajornar la mesura després de rebre les primeres peticions per regularitzar el servei. Ho ha acordat amb els veïns i, a més, reforçarà el personal tècnic al Centre Cívic Onyar per informar als veïns sobre els tràmits que han de fer per arreglar la situació. L'Ajuntament també ha organitzat una reunió informativa amb els veïns del barri al mateix centre cívic el 31 de gener.\nLa previsió és que els dispositius per desconnectar els comptadors sense contracte es facin d'aquí a dues o tres setmanes


Vaigaix: El meu pare m’estima? – Nova Escola Catalana\nEl següent text és una traducció de l’article «Does my father love me?», del Rabí Jonathan Sacks, publicat originalment a rabbisacks.org.\nÉs una de les grans preguntes que naturalment ens fem cada vegada que llegim la història de Josep. Per què, en algun moment durant la seva separació de vint-i-dos anys, no va enviar cap avís al seu pare dient que era viu? Durant part d’aquesta època, quan era esclau de la casa de Potifar i quan era a la presó, hauria estat impossible. Però sens dubte podria haver-ho fet quan es va convertir en la segona persona més poderosa d’Egipte. Com a mínim, podria haver-ho fet quan els germans van arribar davant d’ell en el seu primer viatge per comprar menjar.\nJosep sabia quant li estimava el seu pare. Hauria d’haver sabut fins a quin punt la separació va afligir-lo. No sabia, no podia saber, que Jacob pensava que li havia ocorregut, però el que segur que sabia era això: que era el seu deure comunicar-se amb ell quan es presentés l’oportunitat per dir-li al seu pare que estava sa i estalvi. Per què no ho va fer? La següent explicació,  és una possibilitat temptadora.\nLa història de la caiguda de Josep en l’esclavitud i l’exili va començar quan el seu pare el va enviar, tot sol, per tal de veure com els germans se’n sortien.\nEls seus germans havien anat a pasturar els ramats del seu pare a prop de Siquem, i Israel digué a Josep: «Com be saps, tons germans pasturen els ramats prop de Siquem. Vine, t’hi enviaré».\n«Molt bé», respongué.\nEll li digué: «Vés a veure si tot està bé amb tons germans i amb els ramats, i torna per a fer-me’n saber». Llavors el va enviar des de la Vall d’Hebron. (Bereixit-Gènesi 37: 12-14)\nQuè ens diu la narració immediatament abans d’aquest episodi? Ens parla del segon dels somnis de Josep. En el primer, havia somiat que ell i els seus germans eren al camp lligant garbes. La seva es va aixecar mentre les garbes dels seus germans es van inclinar cap a ell. Naturalment, quan els va explicar el somni, es van enutjar. «Tens la intenció de regnar sobre nosaltres? Ens vols governar?» No es fa cap esment a Jacob en relació amb el primer somni.\nEl segon somni va ser diferent:\nDesprés va tenir un altre somni, i el va explicar als seus germans. «Escolteu», va dir, «he tingut un altre somni, i aquesta vegada el sol i la lluna i onze estrelles es van inclinar davant meu».\nQuan li va dir al pare i als seus germans, el seu pare el va reprendre i li va dir: «Què és aquest somni que tenies? La teva mare i jo, i els teus germans, ens inclinarem davant teu?» Els seus germans estaven gelosos d’ell, però el seu pare va tenir present la qüestió. (Gen. 37: 9-11).\nTot seguit després, llegim sobre Jacob enviant Josep, tot sol, als seus germans. Va ser allà, en aquella trobada lluny de casa, que van intentar matar-ho, van baixar-lo a un pou i, finalment, el van vendre com a esclau.\nJosep va tenir molts anys per reflexionar sobre aquest episodi. Que els seus germans eren hostils per a ell, ja ho sabia. Però segur que Jacob també ho sabia. En aquest cas, perquè va enviar-los Josep? Jacob no contemplava la possibilitat que poguessin fer-li mal? No coneixia els perills de la rivalitat fraternal? No va contemplar, si més no, la possibilitat que enviant-los Josep, arriscava la vida de Josep?\nNingú no ho sabia millor a partir de la pròpia experiència personal. Recordem que el mateix Jacob s’havia vist obligat a marxar de casa perquè son germà Esaú va amenaçar de matar-lo, un cop descobrí que Jacob li havia pres la seva benedicció. Recordem també que quan Jacob va tornar a trobar-se amb Esaú, després d’un interval de vint-i-dos anys, va estar «amb gran por i angoixa», creient que el seu germà intentaria matar-lo. Aquesta por va provocar una de les grans crisis de la vida de Jacob. Així que Jacob sabia millor que ningú més al Gènesi, que aquest odi pot portar a matar, que aquesta rivalitat fraternal comporta el risc de fratricidi.\nAixí i tot, Jacob va enviar Josep als seus altres fills, sabent que li tenien gelosia i l’odiaven. Josep segurament coneixia aquests fets. Què podria concloure sinó, en reflexionar sobre els esdeveniments que el van portar a ser venut com a esclau, que Jacob el va posar deliberadament en aquest perill? Per què? A causa de l’esdeveniment immediatament anterior, quan Josep li havia dit al seu pare que «el sol i la lluna» (el pare i la mare) es postrarien davant d’ell.\nAixò va enutjar a Jacob, i Josep ho sabia. El seu pare l’havia rebutjat. Era escandalós suggerir que els seus pares es postressin davant seu. Dolent era imaginar-ho, més encara dir-ho. A més a més, qui era la lluna? La mare de Josep, Raquel, el gran amor de la vida de Jacob, va morir. Presumiblement, llavors, es referia a Leah. Però el seu mateix esment de «el sol i la lluna i onze estrelles» ha d’haver portat al seu pare el dolor de la mort de Raquel. Josep sabia que havia provocat la ira del seu pare. Què més podria concloure sinó que Jacob havia posat en risc deliberadament la seva vida?\nJosep no es va comunicar amb el seu pare perquè creia que el seu pare ja no volia veure’l ni saber-ne res. El seu pare havia acabat la relació. Va ser una inferència raonable dels fets, pel que Josep sabia. No podia saber que Jacob encara l’estimava, que els seus germans havien enganyat al seu pare mostrant-li la túnica ensangonada de Josep, i que el seu pare es va lamentar per ell, «tot refusant de ser consolat». Sabem aquests fets perquè la Torà ens els explica. Però Josep, lluny, en una altra terra, tot servint com a esclau, no podia pas saber-ho. Això situa la història sota una llum completament nova i tràgica.\nAquesta interpretació es recolza sobre cap evidència? N’hi ha. Josep devia saber que el seu pare era capaç de sentir-se enfadat amb els seus fills. Ho havia vist dues vegades abans.\nLa primera vegada va ser quan Simó i Leví van matar els habitants de Siquem després que el seu príncep hagués violat i segrestat a la seva germana Dina. Jacob els va amonestar amb amargor, dient-los:\nM’heu portat la desgràcia fent-me odiós als altres habitants del país, els cananeus i els perizites. Nosaltres som pocs i, si ells es reuneixen contra mi i em vencen, seré exterminat amb la meva família. (Bereixit-Gènesi 34:30).\nEl segon va passar després que Raquel morís. «Mentre Israel vivia en aquella regió, Rubèn va passar una nit amb Bilhà, la concubina del seu pare. Israel se’n va assabentar» (Bereixit-Gènesi 35:22). De fet, segons els savis, Rubèn simplement va moure el llit del seu pare,  però Jacob va creure que havia dormit amb la seva criada, un acte d’usurpació.\nCom a resultat d’aquests dos episodis, Jacob pràcticament va trencar el contacte amb els seus tres fills més grans. Encara estava enutjat amb ells al final de la seva vida, maleint-los en lloc de beneir-los. De Rubèn, va dir:\n«Impetuós com els aiguats. Però no seràs més que els altres, perquè vas pujar al llit del teu pare: pujant al meu llit, el vas deshonrar» (Bereixit-Gènesi 49:4).\nDel seu segon i tercer fill va dir:\n«Simó i Leví són germans, les seves espases són armes de violència. Permeteu-me que no formi part de la seva conxorxa, no vull formar part de la seva conjura. Perquè han mort homes amb ira i han enderrocat murs com els ha plagut. Maleït el seu enuig, tan violent, el seu furor, massa cruel! Repartiré els seus fills entre les tribus de Jacob, els escamparé per les tribus d’Israel» (Gen. 49:5–7).\nLlavors, Josep sabia que Jacob era capaç d’enfadar-se amb els seus fills i de trencar la seva relació amb ells (per això, en absència de Josep, Judà es va convertir en la figura clau. Era el quart fill de Jacob, i Jacob ja no confiava en els tres més grans).\nTambé n’hi ha una altra prova. Quan Josep fou nomenat segon al comandament d’Egipte, amb el nom de Tzafenat Pa’neaĥ, i s’havia casat amb una dona egípcia, Asenat, va tenir el seu primer fill. Llavors llegim:\nJosep va nomenar el seu primogènit Menaixé, tot dient: «És perquè Déu m’ha fet oblidar tots els meus problemes i tota la casa del meu pare.» (Bereixit-Gènesi 41:51).\nEl que més tenia Josep al cap era el desig d’oblidar el passat, no només la conducta dels seus germans cap a ell sinó «tota la casa del meu pare». Per què, sinó, ell va associar «tot el meu problema» no només amb els seus germans sinó també amb el seu pare Jacob? Josep va creure que el seu pare el va posar deliberadament a mercè dels seus germans perquè, enutjat pel segon somni, ja no volia res amb el fill que havia estimat. Per això, mai no va enviar un missatge a Jacob anunciant que encara vivia.\nSi això és així, llença una nova llum a la gran escena d’obertura de Vajigaix. Què va ser el que en el discurs de Judà va fer que Josep esclatés a plorar i finalment revelés la seva identitat als seus germans? Una resposta és que Judà, tot demanant que fos esclau perquè Benjamí pogués alliberar-se, va demostrar que havia fet teixuvà; que era penitent; que ja no era la mateixa persona que havia venut a l’esclavitud a Josep. Això, com he argumentat anteriorment, és un tema central de tota la narrativa. Es tracta d’una història sobre el penediment i el perdó.\nPerò ara podem oferir-ne una segona interpretació. Judà diu paraules que, per primera vegada, permeten a Josep entendre què havia esdevingut realment vint-i-dos anys enrere. Judà explica què va passar després que els germans tornaren del seu primer viatge per comprar menjar a Egipte:\nLlavors el nostre pare va dir: «Torneu enrere i compreu una mica més de menjar». Però vam dir: «No hi podem baixar. Només si el nostre germà més jove està amb nosaltres anirem. No ens rebrà l’home a menys que el nostre germà més jove estigui amb nosaltres».\nEl vostre servent mon pare ens va dir: «Ja sabeu que la meva dona em va donar a llum dos fills. Un d’ells se’n va anar, i vaig dir: “segurament ha estat esbocinat”. I no l’he vist des de llavors. Si ara em preneu aquest altre i li passa una desgràcia, vell com sóc, em faríeu baixar a la tomba amb la pena al cor. (Bereixit-Gènesi 44:27–31)\nEn aquell moment, Josep s’adonà que la por que el seu pare li hagués rebutjat era injustificada. Ben al contrari, s’havia vist abandonat quan Josep no va tornar. Creia que havia estat esbocinat, assassinat per un animal salvatge. El seu pare encara l’estimava, encara estava trist per ell. En aquest context, podem comprendre millor la reacció de Josep davant d’aquesta revelació:\nEn aquest moment, Josep ja no podia controlar-se davant de tots els seus assistents, i va cridar: «Que tothom es retiri de la meva presència». No hi havia ningú amb Josep quan es va donar a conèixer als seus germans. I plorava tan fort que els egipcis el sentien, i la llar del faraó l’escoltava. Josep digué als seus germans: «Sóc Josep! Encara és viu mon pare?» (Bereixit-Gènesi 45:1–3)\nEl primer pensament de Josep no és sobre Judà o Benjamí, sinó sobre Jacob. El dubte que havia tingut durant vint-i-dos anys havia estat infundat. D’aquí la seva primera demanda: «Encara és viu el meu pare?»\nÉs aquesta l’única interpretació possible de la història? Clarament no. Però és una possibilitat. En aquest cas, ara podem establir la narrativa de Josep en altres dos contextos temàtics que tenen un paper important en el conjunt del Gènesi.\nEl primer és un malentès tràgic. Pensem aquí d’almenys dos episodis més. El primer té a veure amb Isaac i Rebeca. Isaac, recordem, estimava Esaú; Rebeca estimava Jacob. Almenys una possible explicació que va oferir Abarbanel  és que Rebeca havia estat informada «per Déu», abans que els bessons nasquessin, que «el més gran servirà al més jove». D’aquí la seva vinculació amb Jacob, el més jove i la seva determinació que ell, i no Esaú, havia de tenir la benedicció d’Isaac.\nL’altre es refereix a Jacob i Raquel. Raquel havia robat els terafim del seu pare, icones o déus de la llar, quan van deixar Laban per tornar a la terra de Canaan. No li va dir a Jacob que ho hagués fet. El text diu explícitament: «Jacob no sabia que Raquel havia robat els déus» (Gn 31,32). Quan Laban els empaità i els va enxampar amb ells, va acusar la partida de Jacob d’haver-los robat. Jacob ho negà indignadament i digué: «Si trobeu a qualsevol que tingui els vostres déus, no viurà». Diversos capítols més tard, llegim que Raquel va morir prematurament, en el camí. La possibilitat insinuada pel text, articulada per un Midraix i per Raixí,  és que, sens dubte, Jacob la va condemnar a mort. En tots dos casos, el malentès prové d’una manca de comunicació. Si Rebeca hagués parlat a Isaac sobre l’oracle, i si Raquel hagués parlat a Jacob sobre el terafim, la tragèdia podria haver estat evitada. El judaisme és una religió de paraules sagrades, i un dels temes del conjunt del Gènesi és el poder del discurs per crear, enganyar, danyar o curar. Des de Caín i Abel fins a Josep i els seus germans («Ells l’odiaren i no podien parlar-hi de forma pacífica»), se’ns mostra com, quan falten paraules, comença la violència.\nL’altre tema, encara més contundent, té a veure amb pares i fills. Com es va sentir Isaac cap a Abraham, sabent que havia aixecat un ganivet per sacrificar-lo? Com se sentia Jacob cap a Isaac, sabent que li agradava Esaú més que ell? Com es van sentir els fills de Leah sobre Jacob, sabent que estimava més Raquel i als seus fills? El meu pare de veritat m’estima? – Aquesta és una pregunta que sentim que deu haver sorgit en cadascun d’aquests casos. Ara veiem que hi ha una sòlida causa per suposar que Josep també s’hauria d’haver fet la mateixa pregunta.\n«Malgrat que el meu pare i la meva mare puguin abandonar-me, el Senyor em rebrà», diu el Salm 27. Aquesta és una línia que ressona al llarg del Gènesi. Ningú no va fer més que Sigmund Freud per situar això en el cor de la psicologia humana. Per a Freud, el complex d’Èdip, la tensió entre pares i fills, és el determinant més poderós de la psicologia de l’individu i de la religió en el seu conjunt.\nFreud, però, va prendre com a text clau un mite grec, no les narracions del Gènesi. Si hagués tornat a la Torà, hauria vist que aquesta tensa relació pot tenir una resolució no tràgica. Abraham va estimar Isaac. Isaac va beneir Jacob per segona vegada, aquesta vegada sabent que era Jacob. Jacob va estimar Josep. I transcendint tots aquests éssers humans hi és l’amor diví, salvant-nos del sentiment de rebuig i rescatant la condició humana de la tragèdia.\n Estic en deute per aquesta línia de pensament completa al senyor Joshua Rowe de Manchester.\n Raixí a Bereixit 35:22; Xabat 55b\n Abarbanel a Bereixit 25:28. Isaac estimava Esaú, Abarbanel argumenta, perquè era el primogènit. Isaac creia, per tant, que heretaria la benedicció i el pacte divins. Des del seu oracle, Rebeca ho coneixia, sabia d’una altra manera. En aquesta lectura, el drama es va desenvolupar a causa d’un fracàs de comunicació entre marit i muller.\n Raixí a Bereixit 31:32; Bereishit Rabbah and Zohar ad loc.


Esseborne Manor Hurstbourne Tarrant Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Hurstbourne Tarrant.\nAndover, Hampshire, Hurstbourne Tarrant, Hurstbourne Tarrant, Regne Unit, SP11 0ER - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Esseborne Manor\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Hurstbourne Tarrant, no busqui més enllà de Esseborne Manor. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Esseborne Manor, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, premsa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb banyera hidromassatge, calefacció, despertador, telèfon, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Esseborne Manor no troba competidors en cap categoria.


Entrega dels primers Certificats d’Acollida del Bages | Ajuntament d'Artés\nL'esdeveniment va comptar amb la presència del conseller de l'Àrea d'Acció Social i Ciutadana, Albert Marañón, el president del Consell Comarcal del Bages, Agustí Comas i en Carles Macian, adjunt de la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania de la Generalitat de Catalunya. Tots ells, juntament amb l'alcalde n'Ernest Clotet, van fer entrega del diploma que acredita que s'han realitzat les 120 hores formatives distribuides en tres mòduls formatius.\nPer a més informació us podeu adreçar al Consell Comarcal a través de l'enllaç:


Novembre de 2011 – @ Sortides familiars\nDe nou, aquest any aprofitant la festa de la Constitució, la fira de Sant Nicolau a la magnífica Vall d’en Bas. Mireu-vos l’entrada: ttp://joanmolar.wordpress.com/2010/11/29/fira-a-la-vall-den-bas/\nDe nuevo, este año aprovechando la fiesta de la Constitución, llega la fira de Sant Nicolau a la magnífica Vall d’en Bas. Miraros la entrada: https://joanmolar.wordpress.com/2010/11/29/fira-a-la-vall-den-bas/\nPosted on Novembre 29, 2011 by joanmolar Publicat a festes, Garrotxa, Girona, llargues, Natura\tEtiquetat bas, familia, Familiars, Feria, festa, Fira, Garrotxa, Girona, mallol, nicolau, salidas, sortides, trobada, Vall\tDeixa un comentari\nRecordeu: l’Aplec de Sant Iscle a Cerdanyola!.\nL’aplec de Sant Iscle de les Feixes te lloc a mitjans del mes de novembre al bell mig del cor de Collserola. És un indret de fàbula, amb boscos frondosos de pins, d’alzines, molt mediterrani, però també amb molta vegetació de ribera, que a la tardor està magnífica. A Sant Iscle s’hi pot anar, però, tot l’any. Perquè l’excursió és bonica tot temps. L’alicient del novembre és el seu aplec. L’església romànica de Sant Iscle i Santa Victòria de les Feixes s’aixeca solitària a tocar de la riera de Sant Iscle, o de les Feixes. Per arribar-hi cal caminar. Són un parell o tres de quilòmetres des de Cerdanyola, o bé la mateixa distància des de l’àrea recreativa de Can Coll, a la carretera d’Horta a Cerdanyola. Bon aparcament en tots dos casos. Es tracta d’una passejada un xic llarga, però suau, agradable, amb poc desnivell, molt poc cansada. Els paisatges són divins. Relaxants. Es passa tota l’estona al costat de la riera, veient esglèsies, com Santa Maria de les Feixes, masies, com can Catà i molta flora, tota magnífica. Iniciarem la ruta a la mateixa caseta d’informació del parc de la Riera de Sant Cugat, a Cerdanyola del Vallés, i seguirem el camí de Sant Iscle, senyalitzat perfectament. Passem per sota de l’aqueducte de Can Canaletes, i per Can Canaletes mateix. Després pel costat de l’ermita de Santa Maria de les Feixes. Seguim els indicadors de Can Catà i de Sant Iscle i Santa Victòria de les Feixes. Impossible perdre’s. Anem sempre pel camí principal, el més ample. Passarem per davant la masía i la reserva natural de Can Catà, i ja veurem ben aviat Sant Iscle de les Feixes. Si veniu des de l’àrea de Can Coll cal fer la ruta fins Can Catà, també senyalitzada. Si hi pugeu el dia de l’aplec hi haurà molta, moltíssima gent, però gaudireu d’actes que mai no heu vist, com ara la missa solemne amb el repartiment del panet beneït, o bé ballades de sardanes i altres dances tradicionals, tastets gastronòmic i altres actes diversos, per a totes les edats i creences. Durant tot el dia es farà un concurs de fotografia. Si voleu dinar bé, el millor, com en tots els aplecs, és pujar-vos el vostre propi menjar. Penseu, si feu això, que es pot fer foc però no fora del recinte de l’ermita. El dia de l’aplec no podreu circular amb cotxe pels camins que menen a Sant Iscle. Això és una murga pels més mandros, gent gran o discapacitats, però un gran avantatge per les famílies amb infants. No patiu de tota manera els que no podeu o voleu caminar. L”ajuntament de Cerdanyola ofereix un servei de microbús. Pugeu fins a l’aplec. Gaudireu de la festa. Us ho assegurem!.\nLa romería de Sant Iscle de les Feixes tiene lugar a mediados del mes de noviembre en pleno corazón de Collserola. Es un lugar de fábula, con bosques frondosos de pinos, de encinas, muy mediterráneo, pero también con mucha vegetación de ribera, que en otoño está magnífica. A Sant Iscle se puede ir, no obstante, todo el año. Porque és una excursión bonita en todo tiempo. El aliciente de noviembre es la romería. La iglesia románica de Sant Iscle i Santa Victòria de les Feixes se levanta solitaria junto a la riera de Sant Iscle, o de las Feixes. Para llegar hay que caminar. Son un par o tres de kilómetros desde Cerdanyola, o bien la misma distancia desde el área recreativa de Can Coll, en la carretera de Horta a Cerdanyola. Buen aparcamiento en ambos casos. Se trata de un paseo un poco largo, pero suave, agradable, con poco desnivel, muy poco cansado. Los paisajes son divinos. Relajantes. Se pasa todo el tiempo junto a la riera, viendo iglesias, como Santa Maria de les Feixes, masías, como Can Catà y mucha flora, toda magnífica. Iniciaremos la ruta en la misma caseta de información del parque de la Riera de Sant Cugat, en Cerdanyola del Vallés, y seguiremos el camino de Sant Iscle, señalizado perfectamente. Pasamos por debajo del acueducto de Can Canaletes, y por Can Canaletes mismo. Después por el lado de la ermita de Santa Maria de les Feixes. Seguimos los indicadores de Can Catà y de Sant Iscle y Santa Victòria de les Feixes. Imposible perderse. Vamos siempre por el camino principal, el más ancho. Pasaremos por delante de la masía y la reserva natural de Can Catà, y ya veremos pronto Sant Iscle de les Feixes. Si viene desde el área de Can Coll es necesario hacer la ruta hasta Can Catà, también señalizada. Si subís el día de la romería habrá mucha, muchísima gente, pero disfrutareis de actos que nunca habéis visto, como la misa solemne con el reparto del panecillo bendito, o bailes de sardanas y otras danzas tradicionales, degustaciones gastronómicas y otros actos diversos, para todas las edades y creencias. Durante todo el día se hará un concurso de fotografía. Si quiere comer bien, lo mejor, como en todos los encuentros multitudinarios, es subirse su propia comida. Pensad, si hacéis esto, que se puede hacer fuego pero no fuera del recinto de la ermita. El día de la romería no se podrá circular en coche por los caminos que conducen a Sant Iscle. Esto es un engorro para los más perezosos, los ancianos o discapacitados, pero una gran ventaja para las familias con niños. No sufran, de todos modos, los que no pueden o no quieren caminar. El ayuntamiento de Cerdanyola ofrece un servicio de microbús. Subid hasta la romería. Disfrutareis de la fiesta.\nPosted on Novembre 17, 2011 by joanmolar Publicat a curtes, festes, Natura, Parcs Naturals, Vallés\tEtiquetat aplec, can, canaletes, cata, cerdañola, cerdanyola, coll, Collserola, encuentro, ermita, esglèsia, feixes, Feria, festa, fiesta, Fira, germanor, iglesia, Iscle, Maria, Riera, romanica, romeria, trobada, Vallés\tDeixa un comentari


PAe - La Comunitat de Madrid inverteix 155 milions per aconseguir la plena implantació de la i-administració\nLa Comunitat de Madrid inverteix 155 milions per aconseguir la plena implantació de la i-administració\nLa Comunitat és la regió d'Espanya que permet realitza el major nombre de tràmits en línia a ciutadans i professionals amb l'objectiu de facilitar i agilitar el seu tràmits amb l'Administració per estalviar-los temps i desplaçaments innecessaris. Per mantenir aquest nivell, el Govern regional invertirà aquest any 155 milions d'euros a través de l'Agència d'Informàtica i Comunicacions de la Comunitat (ICM).\nEn la Comunitat existeixen uns 1.247 procediments administratius diferents dels quals ja és possible realitzar telemàticament el 98%. A aquests que cerquen simplificar la relació entre el ciutadà i l'Administració, se sumen altres destinats als propis professionals com els quals es duen a terme en l'àmbit de l'educació amb els Sistemes d'Informació de Centres Educatius i en l'entorn sanitari a través de l'evolució de la història clínica electrònica o la centralització de les solucions corporatives d'Atenció Primària.


Tal dia com hui del 1976 es va presentar a València el Congrés de Cultura Catalana - Nosaltres La Veu\nTal dia com hui del 1976 es va presentar a València el Congrés de Cultura Catalana\nEl 6 d’abril del 1976 es va presentar a València el Congrés de Cultura Catalana (CCC). Posteriorment es va presentar a Perpinyà, el 12 de juny; a Palma, el 27 de juny; a Andorra la Vella, el 10 de novembre, i a Barcelona, el 8 de desembre.\nEl CCC va ser una mobilització popular de diferents sectors de la població d’arreu dels territoris de llengua catalana entre els anys 1975 i 1977. Una mobilització sorgida d'una reivindicació social que tenia com a objectius principals la normalització del català i la defensa dels drets de les persones i de la cultura catalana.\nEl Congrés va analitzar durant dos anys l'estat de la cultura catalana en tots els seus àmbits: la llengua, el dret, l’agricultura, la indústria, les arts plàstiques, l’ordenació del territori… En total es van establir 25 àmbits culturals diferenciats que van exposar els seus treballs finals en una població diferent.\nJoan Miró, cartell del Congrés de Cultura Catalana, 1977\nFinalment es va fer un balanç i, des de cada àmbit, es van redactar unes resolucions que incloïen aportacions amb projectes i iniciatives a curt i a mitjà termini que havien de servir per als futurs governs de la la Generalitat Valenciana, Generalitat de Catalunya, i el Govern de les Illes Balears.\nLa primera iniciativa per organitzar el CCC es va dur a terme clandestinament el 19 de desembre del 1964 a Barcelona, amb uns 300 congressistes, sota el patrocini de l'abat del monestir de Montserrat Aureli Maria Escarré i del filòleg i historiador Jordi Rubió i Balaguer, creador de la Biblioteca de Catalunya, que acordaren la celebració pública del Congrés.\nLa iniciativa de celebrar públicament el Congrés es va aprovar el gener del 1975, encara sota el franquisme, per la junta de govern del Col·legi d’Advocats de Barcelona. L'octubre d'aquell mateix any fou creada la comissió permanent, integrada per un total de 85 entitats de tots els territoris que van nomenar President d’honor Jordi Rubió i Balaguer i Vicepresidents d’honor l’artista Joan Miró (Catalunya), l’escriptor Joan Fuster (País Valencià), el filòleg i editor Francesc de Borja Moll (Illes Balears), l’historiador Pere Ponsich (Catalunya Nord) i el professor i bisbe d’Urgell Joan Martíl (Andorra). Hi van participar més de 15.000 persones i més de 1.500 entitats.\nPresentació del Congrés de Cultura Catalana a Barcelona, 8 de desembre del 1976\nL'ús social, acadèmic, científic, polític i institucional de la llengua -i la defensa de la seua unitat- va ser l'eix de totes les ponències. Es va dissenyar un ambiciós projecte de normalització que presentava el català com la llengua vehicular en l'ensenyament i en les administracions públiques. També altres aspectes van ocupar part dels treballs de les ponències. El desenvolupament econòmic -i els desequilibris territorials que havia provocat la industrialització- va ser un tema àmpliament debatut. I també, en aquest cas, es van dissenyar projectes de redistribució de l'activitat en el territori.\nEl 15 d'abril del 1977 s'iniciaren els actes de cloenda a Perpinyà i acabaren el 20 de novembre a Manresa. L'acte de cloenda definitiva se celebrà el 27 de novembre del 1977 al palau de Congressos i Exposicions de Barcelona presidit pel president Tarradellas.\nFonts: 40 anys del Congrés de Cultura Catalana, 2016 / Marc Pons, «Es clausura el Congrés de Cultura Catalana», El Nacional, 2016 / Viquipèdia


Com cagalló per sèquia!: Third Class of Valencian Express for Enjoy\nDesprés d'uns mesets, torna a la càrrega les classes d'expressions Valencianes per a extrangers ( i xurros) que volen aprendre un poc més del costat més íntim de la nostra bonica i extensa llengua coloquial.\nDesprés de la Primera i la Segon classe espere que ja sigueu capaços de relacionar-vos amb més normalitat pels pobles de la nostra terra...això si no vos han tret a cudolaes...\nAquesta paraula s'empra quan alguna cosa, siga material o no, existeix en una quantitat desorbitada.\nSol ser utilitzada per a exagerar, tot siga dit...\n"Quina fotracà de billets que dú!"\n"Ixos xinos són una fotracà!"\n"Fà una fotracà de temps que no mulle el xurro!!"\nAquesta és una expresió que segons connotacions pot tindre tintes perilloses o amistoses.\nTant es pot emprar per frustració, com per agotació de la paciència, o com determinant de lloc si se li afegeix un "allà".\n"Ie, ves-te'n a fer la mà, ninot!"\n"A Saragossa? Això està allà a fer la mà!"\n"A fer la mà ja, no hi ha manera de fer el Cub de Rubik este!"\nAçò no és més que un adjectiu que sol emprar-se en gent de intel.ligència limitada.\n"Ja t'han tornat a estafar! Mira que estàs tôtis!"\nI això és tot per hui, per a la pròxima entrada, vull les activitats del tema 1 i 2 ben sabudes, potser faça un exàmen sorpresa.\nPublicat per LoyKaPV a 2/08/2010 08:40:00 p. m.


L'Actel Força Lleida aconsegueix la desena victòria de la temporada\nper Redacció - Fotografia: Actel Força Lleida dimecres, 7 de desembre 2016 - 00:00h\nL'Actel Força Lleida aconsegueix la desena victòria de la temporada| Redacció - Fotografia: Actel Força Lleida\nL'Actel Força Lleida ha aconseguit aquest dimarts la desena victòria, després de derrotar el FC Barcelona B per 71 a 64, davant d’un Barris Nord que ha registrat la millor entrada de la temporada amb 4.400 espectadors. Els jugadors més destacats del conjunt lleidatà han sigut Agustí Sans amb 12 punts, 4 rebots, 5 assistències, 3 pilotes recuperades, i Garrett Nevels amb 21 punts, 3 rebots, i 3 assistències. Tots dos jugadors han obtingut un 21 de valoració.\nEn els primers minuts de joc, els dos conjunts alternaven l’avantatja en el marcador a través de diverses cistelles, arribant a l’equador del primer quart amb el FC Barcelona B un punt per sobre en l’electrònic després d’un triple de Dedovic (12-13). En la jugada següent, Leonardo Demetrio assistia a Agustí Sans que encistellava un triple per iniciar un parcial d'11-0 favorable a l’equip lleidatà, finalitzat amb una esmaixada de Leo Demetrio que feia aixecar tot el públic del Barris Nord i col·locava el 23-13 a falta de dos minuts i mig per la fi del primer quart. Jordi Trias responia amb un tir a taulell que trencava el parcial dels locals. Els lleidatans aprofitaven el seu encert en el tir i finalitzaven el primer quart amb un resultat de 28-19.\nL’inici del segon quart era favorable al FC Barcelona B, el qual feia un pas endavant en defensa i aconseguia un parcial de 2-8 que el col·locaven a tres punts quan s’arribava a l’equador del segon quart (30-27). No obstant, entre Nevels i Miquel Feliu anotaven vuit punts seguits que tornaven a obrir una escletxa de nou punts al marcador. Els barcelonins intentaven reduir la renta dels lleidatans, però Font perdia una pilota i Nevels ho aprofitava per realitzar una esmaixada al contraatac que feia esclatar a tota l’afició lleidatana (40-31). Després que cada equip anotés una cistella i Nevels convertís dos tirs lliures s’arribava al descans amb un resultat de 44-33.\nEn la represa, el Barça novament intentava apropar-se al conjunt lleidatà, mitjançant les cistelles de Font, i de Sena Da Silva a la pintura, aconseguien retallar la distància a cinc punts quan corria el minut vint-i-cinc de joc (47-42). En els últims minuts del tercer quart, la línia de tirs lliures es convertia en la protagonista, per part lleidatana Gerard Sevillano anotava els dos tirs lliures després de ser objecte de falta, i per part visitant, eren Stefan Peno i Rodions Kurucs els que convertien un total de tres tirs lliures per tancar el període amb un marcador de 54-47.\nL’últim quart s’iniciava amb una safata de Marc Rubin de Celis i quatre punts del pivot visitant Atoumane Diagne, primer en una gran esmaixada i després amb un tir a taulell que col·locava el Barça a sis punts de l’Actel Força Lleida quan s’havien jugat dos minuts de l’últim quart (56-51). Els de la Terra Ferma no volien deixar apropar els barcelonins a l’electrònic, i responien de manera contundent amb dos triples seguits de Miquel Feliu per tornar a ficar terra de per mig i obtenir una avantatja d’onze punts al minut trenta-quatre de partit (62-51). Després d’un intercanvi de cistelles, s’arribava als últims cinc minuts de joc amb el 65-55 a l’electrònic, era llavors quan el FC Barcelona B aconseguia un parcial de 2-9 que obligava a Borja Comenge a demanar temps mort per encarar l’últim minut de partit (67-64). Després del temps mort, Agustí Sans remenava la pilota i era objecte de falta obtenint dos tirs lliures. El base de Maó anotava tots dos tirs lliures i ficava cinc punts per sobre el seu equip quan quedaven trenta-nou segons de joc. El FC Barcelona sortia disparat cap a la cistella lleidatana a través de Victor Sada, no obstant, en l’intent de penetrar amb velocitat perdia la pilota i ficava el partit molt de cara als lleidatans. Quan quedaven disset segons pel final, Mbaye no aconseguia anotar, però tot i una transició molt ràpida del FC Barcelona, Stefan Peno tampoc anotava des del perímetre. Quedaven onze segons de joc i la pilota era per Nevels, el qual es desfeia de la seva marca i tancava el partit anotant una cistella sobre la botzina que deixava el resultat final en 71-64 i omplia d’aplaudiments i felicitat el pavelló lleidatà.


Diumenge 30 | Ajuntament Pineda de Mar\nFesta Major 2015 » Diumenge 30\nA les 9 h, al Camp municipal de futbol de Can Xaubet, Derby de Festa Major, categoria Veterans, CF PINEDA DE MAR-UE POBLENOU 2000.\nA les 9 h, al passeig d’Hortsavinyà/Santa Susanna, 8a Crono de Festa Major Memorial Antoni Rodriguez, del Club Ciclista Pineda de Mar. Final: Can Pallofa.Com que és una prova popular i gratuïta, les inscripcions es faran en el mateix recinte de sortida. Informació: 658 955 982.\nA les 9 h, a la plaça de les Mèlies, XXXVII Torneig de partides ràpides d’escacs Festa Major de Pineda de Mar. Obert a tots els jugadors. Inscripció: de 9.15 a 10 h. Màxim 80 jugadors, per rigorós ordre d’inscripció. Trofeus per als tres primers classificats i per als tres primers classificats amb ELO inferior a 1900\nA les 9 h, a la plaça Sant Pere Pescador, Sardinada Popular, en el decurs de la qual hi haurà una cantada d’havaneres a càrrec de Les Anxovetes.\nDe 10 a 13.30 h i de 16 a 20 h, a la plaça Mèlies, Taller de lectura i pintura infantils. Venda de llibres i objectes de segona mà, a càrrec del Banc del Temps de Pineda de Mar.\nDe 10 a 21 h, a la plaça Mèlies, Concurs de pintura ràpida per a nens i nenes (de 6 a 14 anys) organitzat pel Cercle Artístic de Pineda de Mar\nA les 12.30 h, al pavelló Nino Buscató, partit Pineda de Mar Futbol Sala vs. Sant Joan de Vilassar\nA les 18 h, al carrer Major, festa infantil El Encierro, amb la col·laboració especial de Les Meliets. En acabar, xocolatada popular.\nA partir de les 18.30 h, al Pati de Can Comas, actuacions de Balls, a càrrec de:\nDe 18.30 a 19 h - Balls en Línia i Playback, Animació i Cultura.\nDe 19 a 19.30 h - Passo’s balls en línia.\nDe 19.30 a 20 h - Sevillanes, AAVV Carme, sota la direcció de Matilde Abellán.\nDe 20 a 20.30 h - Balls en Línia, Associació de Ball Esportiu Licoya Alt Maresme.\nA les 19 h, a la Sala Gran del Centre Cultural i Recreatiu, representació de Les aventures de Geronimo Stilton, a càrrec de la companyia del CCR. Preu: 6 € (numerades). Ja podeu comprar les entrades a www.ccrpineda.com i també a taquilla una hora abans de la funció.\nA les 19 h, al barri de Can Cornet, XII Cursa de Trastos de Pineda de Mar. Bases i inscripcions: PIJ (Can Jalpí- N-II s/n o bé pij@ pinedademar.cat)


+18 anys - Escola de música Valls municipal\n+18 Anys Classes i musica\nEn aquest programa s'hi inclouen de forma variada i diversa les persones adultes que volen apropar-se a la pràctica musical des de diferents interessos: per ampliar, per iniciar, per complementar... El programa s'adapta a la realitat de cada curs i es reorganitza cada any en funció de les necessitats dels seus membres.\nEn aquest programa s'hi inclouen de forma variada i diversa les persones adultes que volen apropar-se a la pràctica musical des de diferents interessos: per ampliar, per iniciar, per complementar... El programa s'adapta a la realitat de cada alumne i es reorganitza cada any en funció de les necessitats dels seus membres.\nL'objectiu d'aquest programa és afavorir l'estudi i la pràctica musical de persones que no han tingut l'oportunitat d'estudiar música anteriorment, i estimular la pràctica tant a nivell individual com de grup.\nConjunt instrumental amb tots els alumnes adults que hi vulguin participar. Fan una sessió setmanal de 45 minuts.


Appartamenti Gallo Livigno Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Rin 156, Centro, Livigno, Itàlia, 23030 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Livigno, Appartamenti Gallo és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Livigno. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, habitació familiar.\nL'ambient de Appartamenti Gallo es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Appartamenti Gallo la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Livigno.\nTots els tipus de viatgers (57) Parelles (24) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (19) Famílies amb infants grans (7) Grups (6)


Divendres, 10 de abril del 2015 | 18:45\nL'ANC encara la recta final per l'assemblea general de Lleida\nL'Assemblea Nacional Catalana (ANC) celebrarà el proper diumenge 12 d'abril al pavelló Barris Nord de Lleida la seva cita anual amb l'Assemblea General Ordinària (AGO) per votar la gestió del darrer any, els passos a seguir durant el 2015 i presentar l'acció amb la qual sorprendre al món per la Diada.\nEl referèndum que ens van prohibir i que farem el 27S\nTornem als orígens de tot plegat. Per què nosaltres? Per què ara?\nHem guanyat hem perdut\nÁlvaro: "L'estratègia de Fernández Díaz és tan barroera que resulta contraproduent per a frenar l'independentisme"\n"Que això es digui justament quan Mas és de viatge als Estats Units és una coincidència que paga la pena de subratlla. No és cap secret que els tours del president català són una de les coses que més irriten el Govern Rajoy".\nSellarès: "Caldria potenciar un acostament de la nostra seguretat pública integral a la ciutadania"\n"Per a fer sentir que aquests ciutadans que serveixen la seguretat són els servidors públics que s'arriscaran demà per defensar que el país avanci amb pau, tranquil·litat i seguretat".


Aquesta activitat canvia de data i es realitzara el proper dia 2 de desembre. Begues. 12 h. "Poesia als quatre vents" amb els poemes de Laura Dalmau i David Ymbernon, al carrer de Mur, s/n. Veïnat de la Rectoria. >\n12 h. "Poesia als quatre vents" amb els poemes de Jordi Carulla i Marc Egea (amb viola de roda), a la plaça de Castellet. >\nXVIII Concurs de Fotografia dels Parcs del Garraf, d'Olèrdola i del Foix\nLa bellesa singular dels paratges dels parcs del Garraf, d'Olèrdola i del Foix convida els amants de la fotografia a sortir amb els estris a punt per captar els matisos dels paisatges, les llums i els contrastos. El programa Viu el parc us convida a presentar les vostres fotografies al XVIII... >\nFesta Major del Parc\nJornada de portes obertes al recinte. 10.30 h. Jocs rurals i de fira, tallers mediambientals, música de jazz i animació infantil. 11 h. Visita guiada "Guisla la remeiera". De 12 a 13.15 h. Visita teatralitzada al Museu d'Arqueologia de... >\nNit d'estels a Can Grau\nTres sessions repartides de 19 h a 22 h. De 30 persones cadascuna. Les activitats estaran dirigides per la Rat Parellada i el Carles Schnabel. - Visita al Planetari: A dins del Planetari es farà de nit, notarem el moviment aparent del cel, que ens ajudarà a orientar-nos, buscarem... >\n12 h. "Poesia als quatre vents" amb els poemes de Jordi Aligué i Annie Bats, i la música d'Arturo Blasco, al Conjunt monumental d'Olèrdola. >\nFira d’artesans dels Parcs Naturals\nDe 10 a 15 h. Mercat Parc a taula dins la V Mostra d'entitats, al passeig de l'Església. De 10 a 15 h. Fira d’artesans dels Parcs Naturals, tallers de fang, de maquillatge, de reciclatge i música itinerant amb La Republi-k de l’Avern al passeig de... >


Wow Hotel Leshan Leshan Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.199, Changqing Road, Leshan, Shizhong, Leshan, Xina, 614000 - Veure al mapa\nBarri Shizhong Shizhong Shizhong Shizhong Shizhong\nConstruit a l'any 2013, Wow Hotel Leshan és un extra de distinció per a Leshan i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 5 km, i normalment només es triga 60 minuts per arribar a l'aeroport. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Wow Hotel Leshan asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, registre d'entrada/sortida privat, servei de taxi, accés per a cadires de rodes.\nEntri en una de les 117 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, catifes, penjador de roba, te inclòs, beguda de benvinguda gratuïta. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, spa, massatge, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Wow Hotel Leshan.\nTots els tipus de viatgers (10) Viatger de Negocis (1) Parelles (5) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)\nTots els tipus de viatgers (9) Parelles (5) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (3)


Cèdula d’habitabilitat + Certificat d´eficiència energètic - Actualitat - COAATT\nCèdula d’habitabilitat + Certificat d´eficiència energètic\nUs recordem el procés per enviar una Cèdula d’Habitabilitat + Certificat d’Eficiència al mateix moment. Com ja sabeu, ara la plataforma us dóna el preu final dels drets d’intervenció en funció dels paràmetres que heu introduït. Si no seguiu els passos següents, el preu que us sortirà serà incorrecte.\nCal que la intervenció escollida sigui:\n76: Certificat d’habitabilitat\nEn el moment de fer la sol·licitud d’enviament, cal marcar el chekbox:\nSi heu seguit els passos anteriors, al final us sortirà el preu correcte dels drets d’intervenció:\nCèdula + CEE = 16 euros + IVA.