Cinefòrum «Ciutat Morta» (avui!)\nestelnegre | 30 Abril, 2015 09:12\nProjecció del documental «€uro€stafa. Un documental incómodo» (avui a CNT a les 20 hores!)\nestelnegre | 29 Abril, 2015 10:22\nConvocatòries, Reportatges, Contrainformació, CNT, Opinió | Enllaç permanent | Afegeix un comentari | Retroenllaços (0)\nAdéu Màfia. Adéu PP de Palma (30-04-15)\nestelnegre | 28 Abril, 2015 09:44\nReflexió per a l’acció. Comunicat i anàlisi sobre l’Operació Pinyata (CLM)\nestelnegre | 27 Abril, 2015 09:44\nJa farà gairebé un mes que 37 companyes, d’arreu de l’Estat i en la lluita contra tota autoritat, visqueren en les seves carns la cruesa de la coacció policial, la persecució judicial i l’aïllament social. Des de la CLM no ens volíem limitar a fer una crònica dels succeït i una posterior mostra estàndard de solidaritat per escrit. Consideram oportú, donada la vehemència amb la qual s’està expressant l’Estat i tots els seus mecanismes (policia, justícia, mitjans…), aturar-nos a reflexionar, plegades, sobre quina està sent la naturalesa dels fets, en quin moment apareix i quines estan sent les nostres respostes al respecte. Concretament, pel que fa a les respostes, voldríem aportar unes consideracions al voltant de com entenem la repressió, i com s’està entenent, i el que sembla el seu efecte immediat: la solidaritat. No pretenem fer les contes a ningú, ni mostrar la ruta a seguir en aquests casos, però si fer-nos un examen intern sobre com els afrontam. Som conscients que en un escrit, per llarg que sigui, és impossible plasmar els nostres sentiments i impressions al respecte. Per això, volem deixar clar que el nostre accionar solidari no quedarà reclòs en aquestes paraules i procurarem portar-lo a terme al lloc que li pertoca, la realitat.\nLes coses de l’Estat i l’estat de les coses\nPer entendre bé d’on prové aquesta rauxa repressiva ens hem d’orientar en els seus orígens, motius i precedents. Des dels successos de Còrdova al 19961 no es veia un atac frontal de tal magnitud contra els espais, col·lectius i persones de pràctiques anarquistes a l’Estat Espanyol. Si bé és cert que a països com Itàlia, Grècia o Xile la persecució contra l’anarquisme ha sigut tònica habitual, a l’Estat Espanyol han sigut els grups independentistes bascos i gallecs junt amb els partits comunistes clandestins els que han estat baix el focus polític, policial, jurídic i mediàtic. En els darrers anys, la presó i la institució se n’han encarregat de minvar els ànims de gran part d’aquests moviments, fins a convertir-los, en ulls de la població, en inexistents. Per l’Estat-Capital, aquesta manca d’enemic intern junt amb l’efervescència dels moviments reivindicatius i la incertesa davant els canvis polítics, a nivell de partits, li fa cercar nous objectius així com reinventar mètodes legítims de coerció i domesticació, ja sigui mitjançant les lleis o la pròpia ciutadania-policia. El mètode per excel·lència és el que combina ambdues forces, la del pes de la llei i la del desprestigi ciutadà: aquell que converteix en terrorista, i per tant en enemic de totes, a qui ataca l’ordre i la seguretat pública amb finalitats, curiosament, o polítiques o religioses. Davant aquesta postura la nostra és ben clara: els únics terroristes i enemics de la societat, són l’Estat-Capital, les seves conseqüències i defensors. La recreació, quasi teatral, d’un enemic intern per part de l’Estat és l’enèsim intent de desarticular i deslegitimar les vies de lluita radicals que no acceptin jugar el joc de les institucions. La genealogia del terrorisme estatal contra l’anarquisme té una llarga tradició a l’Estat espanyol: des de la Mano Negra, Casas Viejas, el Caso Scala, i molts altres, fins a l’actual escenari repressiu.\nActe I. El circ, els domadors i la carn de canó2. Dins dels mercenaris estatals, tant jutges, policies o periodistes, comencen a redactar el guió de l’entramat mediterrani i la repressió que ve3, així com a triar els rols dels protagonistes. L’escenari de l’obra es crea i es situa en l’ofensiva iniciada per l’Estat-Capital el novembre de 2013, amb el segrest de Mónica i Francisco i la pretesa desarticulació del suposat Comando Mateo Morral.\nActe II. Oberta la caixa dels trons. El desembre del 2014 l’obra es dramatitza. La denominada Operació Pandora, amb la posada en escena dels GAC, afegeix protagonistes col·lectius, espais i trames. Tot dispost per augmentar la tensió entre el públic, generar demagògia i estendre la por entre les afectades. L’espectacle sembla estar en el seu punt més àlgid: l’Estat crea lleis, la policia les fa complir i els mitjans les justifiquen. Però no tot està dit i el muntatge creat ha de retre i donar més de sí…\nActe III. Els trons continuen. El passat dilluns 30 de març ens despertàvem amb l’amarga notícia de que 37 companyes eren segrestades junt amb l’escorcollament de 17 espais, tant particulars, a Madrid, Palència, Granada i Barcelona, com alliberats, a Madrid i Granada. Durant la intervenció policial-jurídica s’han encautat de material informàtic, efectes personals, diners, actes i documents relatius als centres socials, etc. De les 37 companyes segrestades, quinze van ser ordenades pel jutjat central d’instrucció número 6 de l’Audiència Nacional espanyola, sota direcció d’Eloy Velasco4, acusades de pertànyer als Grups Anarquistes Coordinats (GAC). D’aquestes quinze, després de passar per disposició judicial, 10 d’elles, set de Madrid i tres de Barcelona són posades en llibertat amb càrrecs, i les 5 restants són ingressades a presó. Durant l’operació, unes altres 24 persones van ser detingudes sota l’acusació de resistència a l’autoritat i usurpació durant els escorcolls als centres socials. D’aquestes 24, tretze foren posades en llibertat el mateix vespre, sense passar a disposició judicial, i les restants onze sortiren l’endemà al matí amb càrrecs i l’obligació de signar en el jutjat més proper. En resum, tenim 21 companyes en llibertat amb càrrecs i 5 privades de llibertat a la presó de Colmenar Viejo, Madrid. A més de maltractar, com és de rebut, a les companyes, els assassins a sou han fet destrosses i boicots als centres socials5. Demostrant de manera implícita quina és la naturalesa de l’existència dels cossos armats i l’aparell judicial: manar i coartar.\nDel muntatge teatral a la repressió real\nCom podem observar, els muntatges teatrals – les rauxes repressives- pretenen atemorir, alliçonar i desmotivar a totes aquelles persones que cerquen la seva manera de sobreviure a aquest ordre demofeixista amb la lluita, la guerra social. Però no ens hem d’enganar, aquests muntatges no són obra de quatre jutges conservadors o de policies ressentits pels insults a una mani, al contrari, corresponen a uns interessos estructurals determinats: no permetre l’avanç ni la creació d’estructures de lluita al marge de l’Estat-Capital. La bombolla de l’institucionalisme i l’apologia de la participació ciutadana són el pretext perfecte per a deslegitimar tota lluita que no es deixi canalitzar per l’Estat. El mantra de conquerir el poder per a canviar-ho tot se’ns torna transparent davant aquests fets i ens mostra com en tot poder l’únic que canvia és la forma com s’exerceix. La vertadera amenaça per l’Estat-Capital és aquella que no pot preveure, aquella que no pot controlar, aquella que no es deixa sotmetre per les seves lògiques jeràrquiques i mercantilistes. Lògiques que per altra part, no es manifesten en exclusiva en la vida política, ni molt manco. La instauració d’aquestes lògiques en tots els àmbits de les nostres vides és un fet constatat: el patriarcat, el racisme, l’individualisme, el consumisme, l’especisme, la fe en el progrés tecnològic… Totes orientades a perpetuar un ordre, extern i intern. És per això que no creiem que la repressió respongui sols a motivacions polítiques, sinó que aquesta es troba viva en la majoria d’aspectes de la nostra vida. La concepció clàssica de la repressió, com aquella que exerceix l’Estat contra els seus enemics polítics creiem que es queda curta. En aquest sentit, s’entén a la repressió com a l’exercici efectiu de la força legal contra una persona per motius ideològics o polítics. Aquesta concepció de la repressió és evidentment reduccionista, ja que deixa de banda totes les altres repressions, que no tenen per què ser exercides per l’Estat: de classe, raça, gènere, edat, corporals, etc. Això mostra com no ens podem conformar en combatre la part visible de la repressió: detencions, tortura, judici, etcètera. La repressió és arreu de la nostra existència, per tant arreu és el combat.\nContemplar la repressió en el seu conjunt és entendre que l’estructura econòmica, política i moral que sustenta les nostres vides és repressiva en sí. Per tant, la repressió no és un defecte de l’Estat del Benestar, no és un accident democràtic o un complot sectari, és part de l’essència de tota autoritat i, en particular, de tot Estat. La raó d’Estat, la preservació per damunt de tot, amb els mitjans que calgui, de les institucions i dels seus gestors, no desapareix amb l’Estat del Benestar i la societat democràtica occidental. Els funcionaris a sou de l’Estat-Capital, des de l’empresari que únicament anhela preservar els seus béns, des del polític que dicta lleis per a legitimar la dominació, passant pel jutge que dissenya entramats i genera enemics interns a mesura dels interessos polític-econòmics, el policia que, sumís i servil, detén, tortura i incomunica, fins al periodista que difon i justifica la ideologia dominant, acabant la cadena amb el ciutadà segur de que l’Estat l’ajuda, que la justícia funciona, que la policia el protegeix i que els mitjans l’informen objectivament. Tots contribueixen (contribuïm) a la legitimació i reproducció democràtica de la repressió, en totes les seves cares. És per aquest raonament, pel qual no basta amb denunciar les detencions, reivindicar més llibertats o exigir una justícia independent. La lluita contra autoritat és la lluita contra tots els mecanismes de repressió, a la vegada que procura no reproduir-ne de nous. És per això que, en el moment en què les nostres companyes són segrestades ens veiem més que mai obligades a incrementar la lluita i la difusió del discurs contra l’Estat-Capital.\nDe la beneficència passiva a la solidaritat activa\nPel que fa a la solidaritat, ens agradaria recordar i fer incidència en un vell dit dins els àmbits llibertaris: la solidaritat entre anarquistes no és sols paraula escrita. Aquesta cita, amb quasi més de cent d’història, no ha deixat de perdre sentit i significat. Tot i que, convindria matisar que la nostra solidaritat és amb totes aquelles marginades, excloses i desposseïdes del món. Els recents casos de repressió policíaca-jurídica ens evidencia que no som el llombrígol de res: espionatges a la UAB, l’Operació Pastor, les condemnes als membres de piquets, a les encausades del Parlament català, de la Consellera mallorquina, Alfon i moltes altres… Les característiques especials dels processos contra l’anarquisme no ens fa oblidar que no som ni pretenem ser una avantguarda ni ens configurem com a preses polítiques. No volem col·laborar en les configuracions pròpies de la societat de la vigilància: immigrants, presos, vells, bojos, pobres, etc. Per a nosaltres, el fet de continuar emprant els termes de l’autoritat ens du a confirmar la necessitat d’aquesta autoritat. No volem xerrar el seu llenguatge, no volem pensar amb les seves idees. Nosaltres entenem que totes som preses d’un sistema criminal i per tant no ens hem de situar en un esglaó diferent de la resta de la societat. Per desgràcia, el llenguatge de l’enemic és també el llenguatge de molts de moviments socials. A banda d’això, els episodis repressius ens agafen a moltes de nosaltres despistades, immòbils i prop de l’astènia. L’ús massiu de les xarxes socials i dels mitjans contra-informatius virtuals sovint redueixen la solidaritat a paraula escrita; a hashtag; a comunicat prefabricat. Reproduir aquestes actituds passives és reconèixer la victòria de la repressió en les nostres vides. Ens volen reivindicant, demanant coses, agenollats, mai prenent la solidaritat en les nostres mans i dotant-la de sentit. Amb això no volem dir que la difusió dels fets i la denúncia dels mateixos sigui tasca innecessària, però si que està incompleta si no es duen a terme accions, visibles, combatives i, en el grau de les nostres possibilitats, útils. Útils per a qui? Per a les companyes segrestades, que no es sentin soles, i per a nosaltres mateixes, per enfortir-nos i demostrar que no ens ajupim. Que com més ens ataquin, més respondrem. Per això volem combinar a totes les solidàries a mobilitzar-se i a sortir del cau. Les possibilitats són múltiples: escriure cartes a les companyes, sopadors solidaris, xerrades informatives, sabotatges, pintades, edició de cartells, xapes, camisetes, etc., però sens dubte el millor homenatge a les companyes és esforçar-se en la lluita diària; en fer de les nostres vides un ganivet; en estar preparades per atacar i defensar-nos; en no restar quietes. Davant això, apostam fortament per l’auto-organització i el convenciment en què la societat és capaç per si mateixa de resoldre els seus problemes.\nEl nostre missatge és rotund: a més repressió, més lluita. La repressió no ens atura, ens justifica. Contra la repressió en totes les seves formes, la solidaritat activa i efectiva.\nVolem a totes les companyes a casa. Per nosaltres, no són ni culpables, ni innocents, sinó lluitadores simplement. Volem enviar des d’aquestes humils línies el nostre afecte i calor a totes aquelles que fan del combat social el seu modus vivendi.\nA més de les ja esmentades, especial dedicació a José Antúnez Becerra, Javier Guerrero, Noelia Cotelo i les companyes gregues i xilenes que lluiten des de dins de les presons. La seva tasca és imprescindible. No les deixem soles.\nAbaix els murs, de totes les presons. Els carrers ens esperen.\nDirecció postal per escriure a les companyes segrestades a l’Operació Pinyata\nNom i Cognoms de la Companya:\nMADRID C.P.: 28770\n- Paul Jara Zevallos\n- Jorge Linares Izquierdo\n- Javier García Castro\n- Enrique Balaguer Pérez\nPendents les dades de la quinta companya.\nArticles, comunicats, materials…\n- Comunicat La 13/14 okupada: https://la13-14.squat.net/ante-los-hechos-de-la-operacion-pinata-y-el-asalto-a-la-13-14-2\n- Comunicat CSrOA La Quimera: http://www.csroaquimera.org/comunicado-del-csroa-la-quimera/\n- Comunicat de CSOA LA Redonda: http://www.csoalaredonda.org/2015/03/ola-represiva/\n- La estrategia del terror para la creación del enemigo interno: http://www.alasbarricadas.org/noticias/node/34082\n- Ante la actual escalada represiva: http://www.lahaine.org/ante-la-actual-escalada-represiva\n- Operación Piñata: ¡Todos somos el enemigo!:\n- Radio Ela: Operación Piñata: http://www.radioela.org/La-Casa-Incendiada-Operacion.html\n- Entrevista a Miguel, company de Palència, sobre l’Operació Pinyata:\n- Tokata Y Fuga 27-XII-2014. Reflexiones Sobre La Criminalización Del Anarquismo:\n- Tokata Y Fuga 4-IV-2015. La “Operación Piñata”, La Lucha Contra La Cárcel Y La Necesidad De Autodefensa Solidaria:\n- CAMISETAS DE APOYO A LXS COMPAS DETENIDXS 30M #YoTambienSoyAnarquista:\n- Respuesta de algunxs anarquistas de una casa registrada en la “Operación Piñata”:\n– Operació Pandora: “Jo també tinc camping gas”: https://www.youtube.com/watch?v=hNUtcDdbYDE\nA continuació us deixam una petita llista de llocs web i publicacions on podràs trobar més informació sobre el tancament i la tortura a l’Estat espanyol, així com d’algunes lluites que s’estan portant a terme.\nAquí es pot trobar informació actualitzada sobre la situació de les companyes segrestades, com solidaritzar-se, articles de reflexió, eines d’acció, etc.\nCARCEL = TORTURA Campanya contra les presons, els maltractaments i la tortura\nBlogs: http://carceligualtortura.org/ i http://carceligualtortura.blogspot.com.es/\nAquí es pot trobar informació actualitzada sobre les diferents lluites que es porten a terme des de la campanya així com d’altres relacionades, cartes de presos i preses, així com material de difusió.\nButlletí TOKATA de difusió, debat i lluita social\nButlletí que vol ser un instrument de comunicació dels presos en lluita, entre ells en primer lloc, però també amb la resta de la gent presa i amb l’exterior. En el seu blog també hi ha nombrosos articles d’interès sobre la situació dels presos i preses, sobre la institució penitenciària i els enregistraments del programa radiofònic Tokata y Fuga.\nCoordinadora para la Prevención de la Tortura.\nPlataforma integrada per organitzacions de lluita contra la tortura i la defensa dels drets humans. En el seu blog es poden descarregar els informes anuals sobre la torutura a l’Estat espanyol.\nPrograma radiofònic 50 de Cabezas de Tormenta: Del Estado “social” al Estado penal.\nPrograma dedicat al tancament, al sistema penitenciari i la seva funció social. En el programa es dialoga amb un company sociòleg que coneix de prop les condicions de la presó, la vida en ella i les persones que l’habiten.\nPunto de Fuga. Publicación Anticarcelaria.\nEn el blog es poden descarregar els diferents números d’aquesta publicació, amés d’accedir a nombrosos articles, enregistraments sonors i vídeos de denúnica sobre presons, centres de menors i CIEs.\nContra els centres de menors tancats.\nWeb sobre els centres de menors tancats, on es pot obtenir informació de les campanyes que es porten a terme, jornades, debats, manifestacions… També hi ha un apartat de notícies d’actualitat sobre aquestes presons per nins i nines i material d’interès sobre el tema.\nCIE’s NO. Campanya pel tancament dels Centres d’Internament d’EstrangerBlog: http://ciesno.wordpress.com/\nLa campanya “CIE’s No”, és un espai on conflueixen diverses persones, organitzacions de defensa dels Drets Humans, de lluita contra el racisme i la xenofòbia, col·lectius socials i associacions veïnals.\nAcabem amb l’especisme.\nWeb molt completa dedicada a la informació sobre la situació dels animals no humans a la nostra societat. També es poden trobar nombrosos recursos com vídeos, lectures, enregistraments sonors i material de difusió contra l’esclavitud animal i l’especisme.\nFederació de Grups de la Cruz Negra Anarquista.\nFederació anarquista, assembleària, de lluita contra les presons i de recolzament i sosteniment solidari i específic a presos i preses, principalment anarquistes, practicant i difonent el recolzament mutu entre ells i elles.\nSecretariat de la Coordinadora Llibertària de Mallorca (CLM)\nJornades de portes obertes a Nono [Col·lectiu Escola Lliure Mallorca] (29 d'abril i 16 de maig)\nestelnegre | 26 Abril, 2015 07:56\nJornades Anarcosindicalistes 2015 + Primer de Maig\nestelnegre | 25 Abril, 2015 07:27\nMarxa per l'Educació (25-04-15)\nestelnegre | 24 Abril, 2015 09:52\nXerrada-debat «Gamonal i la construcció del bulevard. La història d'un barri contra els interessos del poder» (02-05-15)\nestelnegre | 23 Abril, 2015 09:09\nXerrada-debat « Gamonal i la construcció del bulevard. La història d'un barri contra els interessos del poder» (02-05-15)\nGamonal i la construcció del bulevard.\nLa història d'un barri contra els interessos del poder\nUna experiència que ens demostra que amb la lluita, la gent ho pot fet tot\na càrrec d'un veí de Gamonal (Burgos)\nDissabte 2 de maig de 2015 a les 19 hores\nGamona és un barri de Burgos amb un passat obrer. Les seves diferents lluites han donat sentit i saber col·lectiu a les seves gents. Aquestes experiències són una petita raó més perquè un cop més s'aturin les obres imposades per l'Ajuntament i els seus amics constructors. La situació de malestar social es va palesar en aquells dies de gener de 2014 en la completa unió d'un barri sencer contra unes obres que només beneficiaven uns pocs. L'oposició contra la construcció del bulevard va fer que el veïnatge trenqués esquemes mentals en relació a la policia, els mitjans de comunicació, la lluita, etc.\nissuu.com/gamonalenlucha/docs/periodico_gamonal_01 Primer periòdic que sorgí arran de la lluita contra el bulevard.\nwww.editorialklinamen.net/372-2/ Llibre sobre el conflicte de Gamonal a través d'unes entrevistes als veïns i veïnes.\ngamonalniunpasoatras.wordpress.com/ Bloc de l'Assemblea de Gamonal.\nwww.youtube.com/watch?v=ZiHOlAKgJJk ¿De quién es la calle?\nwww.youtube.com/watch?v=OZ0W6mNFu74 Videoclip d'un grup de hip-hop del barri amb imatges d'aquells dies.\nConvocatòries, Ateneu Llibertari Estel Negre, Contrainformació | Enllaç permanent | Afegeix un comentari | Retroenllaços (0)\n1 llibre X 1 quilo d'aliments (23-04-15)\nestelnegre | 22 Abril, 2015 10:00\nDiada del llibre: Sant Jordi amb concert de Jon Cilveti i presentació de l'Anuari 2014 de Contrainfo.cat (23-04-15)\nestelnegre | 21 Abril, 2015 10:52\nDiada del llibre: Sant Jordi amb concert de Jon Cilveti i presentació de l'Anauri 2014 de Contrainfo.cat (23-04-15)


ESARDI » 2018 » octubre » 12\n— Main Menu —INICI ACTIVITATS ESTUDIS\t- GRAPU - APGIM - PIDO - ARMU M/T/C/E\t- CONFERÈNCIES - TALLERS - MONOGRÀFICS - EXPERIÈNCIES MATRÍCULES 2018/2019\t- Matrícula Cicle Mitjà - Matrícula Cicle Superior CONTACTE\nMatrícula Cicle Mitjà\nMatrícula Cicle Superior\nEspectacle: F/F Föhn Companyia: L’Últim vals i Mariaelena Roquè Dia/hora: 12 d’octubre i 13 d’octubre a les 20 hores. Lloc: Centre d’art Lo Pati / Espectacle sense seient / Gratuït** * Imprescindible aconseguir entrada gratuïta a Notikumi (Aforament limitat...\nBIGDRAW. ETS COM ETS / SÓC COM SÓC\nF/F Föhn - L'últim vals i Mariaelena Roqué\nA Cel Obert, Festival d'Intervencions Efímeres a Tortosa\nCARTELL DE FESTES D'AMPOSTA\nagost 07, 2018\n* Entreu una adreça valida\n* Entreu el missatge\nAjuntament d'Amposta (ESARDI) - Pl. del Castell, s/n - 43870 Amposta - Tel 977 703 474 I Avis legal I Política de privacitat I Accessibilitat I Política de cookies


Mollerussa lliura els lots als guanyadors de la 5a campanya ‘Barris antics, molt per descobrir, molt per oferir’ – Comarques de Ponent\nMollerussa lliura els lots als guanyadors de la 5a campanya ‘Barris antics, molt per descobrir, molt per oferir’\nL’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, acompanyat de la regidora responsable del Pla de Barris, Imma Casanella; del delegat de la Cambra de Comerç de Mollerussa, Josep Anton Gaya, i del president de Mollerussa Comercial, Àlex Català, ha lliurat els premis de la 5a campanya de dinamització comercial 'Barris antics, molt per descobrir, molt per oferir', que es van sortejar el passat 30 de juny.\nAquesta iniciativa, que a Mollerussa s’ha dut a terme per segon any connectiu i està impulsada pel Departament de Territori i Sostenibilitat, té la finalitat de potenciar i dinamitzar el comerç urbà de proximitat. En total, han estat 153 els establiments de Mollerussa que hi han participat, el 65,38% dels quals són a la zona del Pla de Barris. Per altra banda, els establiments han aportat un total de 102 productes o serveis del seu establiment, que s’han organitzat en 15 lots diferents també sortejats el passat 30 de juny.\nEn el decurs de la roda de premsa, l’alcalde ha comentat la importància del desenvolupament del Pla de Barris per Mollerussa. Tot i que ha assenyalat que actualment se n’ha executat només el 8,19% del total, cal tenir en compte que el 49% és execució d’obra que no s’ha pogut tirar endavant per manca de subvenció de la Generalitat. No obstant això, s’ha mostrat convençut que a partir del 2016 “s’obrirà l’aixeta de la inversió i aleshores podrem tirar endavant molta part del Pla de Barris”. A més a més, ha comentat que de la inversió d’1 milió d'euros prevista per millorar els carrers de la ciutat, el 26% del total dels 152 carrers que hi ha a Mollerussa estan dins el Pla de Barris, la qual cosa significa que aquest milió d’euros pot tenir un increment significatiu en el seu total, ja que la Generalitat aporta el 50% del total de l’obra executada i, per tant, ens en podem anar a la ratlla del’1,5€ d’inversió en la millora dels carrers.


Balada per un trobador | Des de la Mediterrània: Ciència, tecnologia i més\nPàgina d'inici › Altres › Balada per un trobador\nPosted on 18/02/2011 by Oriol López\nLes flors ja han perdut l’olor.\nAvui ha canviat d’alcoves.\non la seva cançó s’alça\nTot s’esfulla en la tardor.\ni se n’anirà d’allí\ns’endurà el seu cant ben dolç.\nLa cançó anterior, Balada per un trobador d’en Joan Manuel Serrat, va ser editada per primer cop al disc Ara que tinc vint anys (1967). En Pau Riba en fa una particular interpretació al seu disc Virus laics (2008). Una interpretació més clàssica és la que fan Nelson Poblete i Pau Romero al vídeo següent:\n‹ Imants i xocolatines\nTagged with: Ara que tinc vint anys, Balada per un trobador, cançó, declivi, Joan Manuel Serrat, Pau Riba, Virus laics\n2 comments on “Balada per un trobador”\n20/02/2011 a les 12:12\nPensant una mica en aquest estil de vida tant dur, ens podem arribar a plantejar si aquest “ofici” era per menester, és a dir una maner com una altra de guanyar-se la vida, era vocacional o passava de pares a fills?\nEn tot cas, tret d’alguns casos especials, segur que aquesta vida ambulant portava en si mateixa moltes aventures i desventures.\n20/02/2011 a les 22:25\nEn realitat, a l’edat mitjana, hi havia dos oficis molt estretament relacionats però diferents i sovint els portaven a terme persones diferents, el trobador i el joglar; normalment el trobador era qui feia les composicions i el joglar era qui les interpretava i difonia. El primer solia ser una persona culta, si més no, amb una certa formació, molts cops pertanyent a la noblesa; el segon, que solia combinar les seves habilitats interpretatives amb d’altres com malabarismes, acrobàcies o altres habilitats, segurament portava una vida una mica més nòmada i dura.


VOLUNTARI: CONCURS DE DIBUIX - Col·legi La Encarnación\nE. Primària > 6é Primària > Blog 6é EP 18-19 > \nVOLUNTARI: CONCURS DE DIBUIX\n31 d’oct. 2017, 3:46 publicada per Larissa Sancho [ actualitzat el 31 d’oct. 2017, 3:46 ]\nAnima a tus alumnos a participar en esta nueva edición\nTras doce ediciones consecutivas, la Ciutat de les Arts i les Ciències convoca un nuevo concurso de dibujo navideño destinado a estudiantes de centros de Primaria de la Comunitat Valenciana.\nEl dibujo ganador se convertirá en la felicitación navideña oficial que representará a la Ciutat de les Arts i les Ciències.\nAdemás, serán seleccionados tres dibujos por cada dos cursos: 1.º y 2.º; 3.º y 4.º; 5.º y 6.º de Primaria, cada uno de los premiados ganará 4 entradas del Museu de les Ciències, 4 entradas del Hemisfèric y un juguete educativo.\nInfórmate en el 96 197 46 86\nAviso Legal: en cumplimiento de lo establecido en la Ley 34/2002 de 11 de julio de Servicios de la Sociedad de la Información y de Comercio Electrónico (LSSI-CE), y de la Ley Orgánica 15/1999 de 13 de diciembre de Protección de Datos de Carácter Personal, le informamos que su dirección de correo figura en nuestra lista de correo, y de la posibilidad para darse de baja de la base datos haciendo click aquí.\nAnima els teus alumnes a participar en esta nova edició\nDesprés de dotze edicions consecutives, la Ciutat de les Arts i les Ciències convoca un nou concurs de dibuix nadalenc destinat a estudiants de centres de Primària de la Comunitat Valenciana.\nEl dibuix guanyador es convertirà en la felicitació nadalenca oficial que representarà a la Ciutat de les Arts i les Ciències.\nA més, seran seleccionats tres dibuixos per cada dos cursos: 1.º i 2.º; 3.º i 4.º; 5.º i 6.º de Primària, cada un dels premiats guanyarà 4 entrades del Museu de les Ciències, 4 entrades de l’Hemisfèric i un joguet educatiu.\nInforma't en el 96 197 46 86


Vergés: Si tota la societat compleix les mesures per prevenir la COVID-19\nby FEFAC | jul. 6, 2020 | COVID-19, Actualitat, Empresarials, FEFAC, AFB, AFET, AFELL, AGFE, Política sanitària, Sanitària | 0 comments\n| salut pública Departament de Salut Salut Alba Vergés lleida coronavirus covid-19\nSalut reforça l’Hospital Universitari Arnau de Vilanova de la capital del Segrià amb un dispositiu per afavorir l’atenció i la circulació dels pacients que acudeixen a urgències amb sospita de COVID-19\nDavant l’augment de casos positius de COVID-19 a Lleida, Salut ha reforçat l’Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida amb un dispositiu assistencial. L’objectiu és afavorir l’atenció de les persones que arriben a l’hospital lleidatà amb símptomes d’infecció pel virus.\nEl dispositiu, concretament, és una carpa del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) instal·lada al costat de l’hospital i que té com a objectiu garantir espai suficient, preservar circuits diferenciats i discriminar entre els pacients que acudeixen a les urgències del centre amb símptomes de COVID i aquells que ho fan per qualsevol altre motiu.\nSegons ha concretat el gerent de l’Institut Català de la Salut (ICS) a Lleida i a l’Alt Pirineu i Aran, Ramón Sentís, l’espai donarà suport a l’entrada de pacients en aquesta unitat del centre on darrerament s’està experimentat una major pressió, en part causada per la convivència ja total de pacients amb possible COVID i pacients amb altres patologies. Per exemple, l’espai permetrà restar en un espai ampli i segur a les persones que esperen, durant algunes hores, el resultat de la prova PCR a la que s’hagin hagut de sotmetre per confirmar o descartar que s’hagi infectat.\nQualsevol persona que presenti símptomes no greus ha d’anar al cap\nNo obstant això, han reiterat la necessitat que qualsevol persona que presenti símptomes no greus compatibles amb la clínica de COVID s’adreci als cap. “Aquesta és una lluita compartida amb tothom. No depèn tant del sistema sanitari com que assumim que cal conviure un temps amb el virus i que haurem d‘interioritzar unes mesures bàsiques”, ha emfatitzat Vergés.\nLa titular de Salut ha detallat el creixement diari de casos positius a Lleida i al Segrià, com ho demostren les taxes d’incidència acumulada en 14 i 7 dies, en el sentit que les dels set últims dies són força més elevades que les de la setmana anterior. De fet, aquesta incidència està influint en aquest hospital, com ho demostra el fet que el passat dia 22 de juny hi havia ingressades 6 persones a planta i 4 a l’UCI i ara són 21 a planta i 6 a l’UCI.\n“No ens podem relaxar, el virus no és cap broma”\nVergés ha explicat que la majoria dels casos detectats tenen símptomes lleus o són asimptomàtics. Ha recordat que tot i que els indicadors de l’epidèmia a Lleida indiquen un creixement, l’augment de casos també respon a una major i acurada detecció.\nAltres dispositius de tipus social, la contenció i la detecció de l’atenció primària, l’hospitalització a domicili o la petició que els pacients de la Franja d’Aragó vagin a l’Hospital de Barbastre són accions que ajuden a preservar la capacitat assistencial de l’hospital.\nPer últim, la consellera ha reiterat l’existència de brots –epidemiològicament establerts quan hi ha un mínim de 3 casos connectats- a Catalunya, i ha dit que seguiran havent-hi. “No ens preocupa tant la quantitat de brots com el seu creixement en volum, perquè és quan llavors hi ha transmissió comunitària”. “No ens podem relaxar, el virus no és cap broma, malgrat que ara sembla que el seu nivell de severitat és inferior. Veure com creixen les hospitalitzacions a Lleida ens posa en alerta”, ha conclòs Vergés.


Winsor Allotjaments vacacionals - Anglaterra, Regne Unit | Airbnb\nLloguers vacacionals a Winsor\nEls allotjaments vacacionals més ben valorats a Winsor\nSUPERHOSTCasa rural sencera · 6 hostes · 4 llits · 2 banys i mig\nNew Forest cottage. Very close to Paulton’s Park.\nEquipament i serveis que triomfen als allotjaments vacacionals a Winsor\nAltres allotjaments vacacionals fantàstics a Winsor\nSUPERHOSTCaseta sencera4.87 (102)\nSUPERHOSTSuite amb entrada independent sencera4.98 (61)\nSUPERHOSTAllotjament agrícola4.98 (45)\nSUPERHOSTLoft sencer4.96 (290)\nSummer Breeze (UKC1631)\nSUPERHOSTSuite amb entrada independent sencera4.9 (142)\nSUPERHOSTCasa rural sencera5 (78)


Convocatòria borsa de treball de Bibliotecari/a (Act. 07/11/2018) | Blog Ajuntament de Xàtiva\nEl viernes 9 de noviembre se realizará un corte de suministro de la red nº 3 desde las 9:15 AM hasta las 14:00 horas\nInici / Itineraris / Convocatòria borsa de treball de Bibliotecari/a (Act. 07/11/2018)\nConvocatòria borsa de treball de Bibliotecari/a (Act. 07/11/2018)\n7 novembre, 2018\tItineraris, Ocupació i economia 936 Vist\nAnterior El compromís de qualitat turística SICTED s’amplia a 27 empreses i serveis turístics de Xàtiva\nSegüent Xàtiva ret homenatge a Blai Bellver en el segon centenari del seu naixement\nLes principals inversions se situen en col·legis, jutjats i la via verda Cerdà: “estem tremendament …\n1nov. - 3000:01nov. 30- 23:59Agenda cultural XàtivaNovembre 2018\nDel 8 novembre a l’1 desembre\nEl paper, tipografia, la impremta\nDel 9 al 24 novembre\nDel 6 al 17 novembre\nDel 23 novembre al 14 desembre\nDes del 30 de novembre\nMÚSICA / TEATRE ____\nDia 8 de novembre, des de les 16.00h fins les 22.00h\nCONCERT «SYMPOSIUM ON ACOUSTIC METAMARIALS»\nOrganitza: Universitat Politècnica de València\nPROGRAMACIÓ II CENTENARI BLAI BELLVER\nDia 8 novembre, a les 20.00h\nINAUGURACIÓ EXPOSICIÓ BLAI BELLVER 1818-2018\nI PRESENTACIÓ DE QUADERNS DE XÀTIVA N 8\nCONFERÈNCIA: LA XÀTIVA SOCIAL, CULTURAL\nI POLÍTICA DE BLAI BELLVER\nA càrrec del professor German Ramírez Aledón\nA les 19.00h visita guiada a l’exposició. Grup 20 pax\nCONFERÈNCIA: APORTACIÓ DE L’OBRA DE BLAI BELLVER\nA LA HISTÒRIA DEL DISSENY GRÀFIC I DEL PRODUCTE IMPRÉS\nA càrrec del professor Toni Martínez Revert\nDia 30 de novembre, a les 20.00h\nPRESENTACIÓ DEL LLIBRE D’ASSAIG GUANYADOR\nEN 2017 DELS PREMIS LITERARIS CIUTAT DE XÀTIVA\nEl parlar del «tinguem». El valencià de Xàtiva\nen la seua àrea d’influència, de Vicent Bataller\nBLAI BELLVER ENTRE NOSALTRES\nCia. Bicicleta Teatre\nDia 8 de novembre, 20.00h\nPRESENTACIÓ DE QUADERNS DE XÀTIVA N 8\n1818 – 2018 BLAI BELLVER\nDia 10, a les 19.30h\nEMILI BALAGUER I PERIGÜELL, 1942-2014, MESTRE I AMIC\nDia 5, a les 9.00h\nJORNADA: «CONSEQÜÈNCIES DE LA VIOLÈNCIA\nMASCLISTA EN LA DESCENDÈNCIA\nCreu Roja – Col·labora: Regidoria de la Dona\nEls dimarts i dijous, de 10.00h a 12.00h.00h\nOficina d’Atenció a Migrants\nDies 7, 8 i 9, de 9.00h a 13.00h i 16.00h a 18.00h\n«SYMPOSIUM ON ACOUSTIC METAMARIALS»\nProjecte europeu COST DENORMS\nDia 9, a les 17.00h\nSESSIÓ INFORMATIVA PER ASSOCIACIONS:\nEL CERTIFICAT DIGITAL I LA TELETRAMITACIÓ\nPRESENTACIÓ CALENDARI SOLIDARI 2019\nDia 13, des de les 17.00h a 19.00h\nCasa de Cultura, Pati i Sales 1ª pl. i 2ª planta\nSETMANA DE L’EDUCACIÓ:\nLUDOTECA XIQUETS I XIQUETES DE 0-12 ANYS\nTASOC, CIP FP de la Costera\nDia 14, de les 16.00h a les 20.00h\nITINERARIS CURS PLAGUICIDES\nDia 15, de 9.00h a 13.30h\nPrograma Bones pràctique per a l’ús de l’aigua\nDia 23, a les 20.00h\nLLIURAMENT DELS PREMIS CARTELLS\nRegidoria de la Dona i Igualtat\nDia 28, des de les 16.00h\nJORNADA TEÒRICA DE GASTRONOMIA\nCàmera de Comerç de València\nDia 28, a les 16.00h\nXERRADA PER A PROFESSIONALS SANITAT:\nRENOVACIÓ PROTOCOL DIABETES TIPUS II\nINSTAL·LACIONS CULTURALS: HORARIS D’HIVERN :\n1 (Dijous) 00:01 - 30 (Divendres) 23:59\n6nov. - 2des.nov. 600:01des. 2II Centenari Blai Bellver 1818-2018 Xàtiva, del 8 al 30 de novembre 2018\nDijous, 8 novembre, a les 20.00h\nDijous 15 novembre, a les 20.00h\nDijous, 22 novembre, a les 20.00h\ni la seua àrea d’influència, de Vicent Bataller\nNovembre 6 (Dimarts) 00:01 - Desembre 2 (Diumenge) 23:59\nsetembre 2018 (46)\n#Biblioteca #Efemèride #Xàtiva El 14 de novembre de 1824 mor exiliat a Londres Jaume Villanueva (1765-1824), religi… https://t.co/zZrcTUYoVw3 hores ago\n🔵Hui és el #DiaMundialDeLaDiabetis 🗨La #Diabetis pot afectar diverses facetes de la teua vida. 🗨 Tria hàbits sal… https://t.co/EZFbffPISk5 hores ago\n@Xativa @CulturaXativa Durant el mes de novembre diversos actes: exposició, conferències, literatura i teatre, comm… https://t.co/SqeuVvkoN55 hores ago


Sintesis introducción al estudi...\nPreventa Kawaiitastic!!! Noviembre ...\nsumari:• a fons:La síndrome de SanfilippoUna experiencia educativa personaliza-dora núm.• els altres diuen:No estàs sol•• mic-mic obre bústia fem escola: 56El floc de neu• fes clic:www.dincat.cat• coses que es fan 2.\nÍNDEXA fons•La síndrome de Sanfi-lippo.....................…..01•Una experiència edu-cativa personalizado-ra................................03Els altres diuen•No estàs sol.......…...06Mic-mic obre bústia..............................…..07Fem escola•El floc de neu............09•Secció Roses i Carbas-ses..............................10 EDITORIALFes clic•www.dincat.cat....…..12 El 5 % Hi ha, però, un grup de persones queCoses que es fan casualment dirigeixen el rumb de la..............................…..14 nostra societat que sembla que no en La nostra societat, l’occidental, cami- na endavant amb una bossa plena tenen cap, d’aparell de mesura. Els d’estris mesuradors. diners a les seves mans es fonen Tots plegats ens hem deixat arrosse- com el gel, el temps no és or, les des- gar cap a l’abisme de la mesura. peses que les seves maldestres ges- Mesurem el temps amb una precisió tions provoquen no hi ha manera de digital; els rellotges suïssos fa tempsmesurar-les. que han quedat enrere i el seu valor Ara mateix ens han reduït un 5% del actual rau en la tradició. El concepte sou dels treballadors que ens dedi- de mesura del temps que ells posse- quem a l’educació, entre molts eixen va més enllà de la pròpia mesu- d’altres. ra, és una actitud i una filosofia que Mai no ens havíem qüestionat que dins la globalitat del nostre món es vares a la nostra feina es pogués reduir, diluint. Ara fem un culte quotidià a lani la dedicació, ni les ganes de treba- mesura per la mesura; mesurem la llar, ni la motivació, ni la il·lusió, ni temperatura del vi negre abans de l’alegria, ni… presentar-lo davant un plat enorme, Però es veu que tot es pot retocar aDirecció i coordinació: amb una menja microscòpica situada la baixa. just al centre, amb algun element Ara haurem de veure com ho femComissió Revista Escola Àuria més estètic que no pas nutritiu al da- per treballar amb un 5% menys munt, per justificar el preu que en d’interès, un 5% menys d’il·lusió, ambSuport Tècnic: pagarem que precisament és força un 5% menys de dignitat. desmesurat: sembla una contradic-David Martín ció!. Mesurem el nostre propi cos i en Malgrat tot, i per als professionals de conseqüència també hem de mesurar la nostra escola, ni l’interès, ni laEdició: el grau de depressió que això ens il.lusió, ni la dignitat van a la baixa. provoca; mesurem l’alçada dels nos-Febrer 2011 tres fills i les seves competències; els espais de convivència també estan mil·limètricament acotats. 3.\na fons La síndrome de SanfilippoEn primer lloc, per entendre ¿Com s’hereten?què és la síndrome de Sanfi- Les MPS són malalties here- Tipus de MPSlippo hem de dir que és una ditàries transmeses als fills a. MPS I o Síndrome dede les malalties que formen per pares portadors del mateix Hurler, Hurler-Scheie, Scheieel grup de les MPS: Muco- gen afecte, a excepció de la b. MPS II o Síndrome depolisacaridosi. MPS II o malaltia de Hunter, Hunter en què la mare és l’única por- c. MPS III o Síndrome deLES MUCOPOLISACARIDO- tadora. SanfilippoSIS O MPS. Les mucopolisa- d. MPS IV o Síndrome decaridosis són desordres liso- La freqüència hereditària quan Morquiosomals d’emmagatzematge els dos pares són portadors és MPS VI o Síndrome de Ma-causats per una anormalitat d´un 25% afecte, a excepció roteaux-Lamygenètica. Es tracta de malal- de la MPS II o Síndrome de f. MPS VII o Síndrome deties hereditàries poc fre- Hunter, que és d´un 50% afec- Slyqüents. te.Aquets pacients no tenen la Si existeix un antecedent fami-capacitat de produir un enzim liar afectat per alguna(una substància) que degrada d´aquestes malalties, mitjan-els mucopolisacàrids çant un examen prenatal es(carbohidrats complexos) a pot saber si el fetus està afec-molècules més simples. tat per una MPS o Síndrome Relacionada. Logo de l´associació MPS aLa falta d´aquest enzim provo-ca que els mucopolisacàridss´acumulin a les cèl·lules detots els òrgans del cos, espe-cialment al cervell, originantmultitud d´ anomalies físiques.Els símptomes característicssón la hiperactivitat, el desor-dre de la son, la pèrdua de laparla, les deformacions físi-ques i, en alguns casos, retardmental i demència.L’esperança de vida d’algunsnens amb aquesta síndromeno acostuma a arribar a lapubertat.La investigació encertadad´algunes d´aquestes síndro-mes és aplicable a més de5000 malalties genètiques. 01 4.\na fons La síndrome de Sanfilippo La síndrome de Sanfilippo és d’habilitats com la parla i un desordre degeneratiu del l´aprenentatge, infeccions res- sistema nerviós central que piratories freqüents, retard pertany al grup de malalties mental en formes severes, de- genètiques conegudes com formitat òssia i rigidesa en les desordre lisosomal articulacions, epilèpsia i mort d´emmagatzematge. prematura. S´ha comprovat que quatre El trastorn afecta els nens de deficiències enzimàtiques dife- diferent manera i el seu desen- rents causen la síndrome de volupament serà més ràpid en Sanfilippo. La malaltia es des- alguns casos que en d´altres. criu com: Tipus A, B, C o D. El deteriorament és gradual. Aquets enzims són: Sanfilippo A : Heparan-N- Curiositat: sabeu per qué són Sulfatasa unes mans creuades? Sanfilippo B: Acetilglucosami- Perquè a la llarga els nens nidasa-N-a Logo Internacional de les As- afectats tendeixen a posar les Sanfilippo C: AcetilCoa: Acetil- sociacions MPS d´arreu del mans cap a dins. transferasa-N món. Sanfilippo D: Sulfatasa-6 Ace- tilglucosamina-N Els nadons amb MPS III sem- blen normals en néixer, i els símptomes característics co- mencen a aparèixer amb el temps. Als nens amb la síndrome de Sanfilippo els manca un enzim essencial (heparan-N- sulfatasa). Aquesta absència condueix a l´acumulació de substàncies tòxiques al cervell, que tenen un efecte devastador en el de- senvolupament neurològic del nen. Els símptomes són progres- sius: problemes de conducta, alteracions de la son, pèrdua02 5.\na fonsUna experiència educativa personalizadora Aquest curs, professionals de de los padres y de duelo por la ma, sino más bien una cues l’escola, coneixedors de l’ex- pérdida de la seguridad de la tión que nos interroga a todos, periència educativa del Llindar, infancia; tiempo de crisis (en el adolescentes y adultos. vam demanar formació sobre sentido de la constitución de Del problema a la cuestión construcció de casos a la Be- un juicio) que atañe a una de- Hay dos aspiraciones contra- gonya Gasch i l’Eugenio Díaz cisión; de ganancias aún por puestas en la eterna tensión (professionals d’aquest cen- venir y de incertidumbre ante entre adultos y adolescentes: tre). Aquesta formació s’ha dut el “hacerse mayor de edad”; la de la sociedad de los adul- a terme durant el primer tri- de conexión y desconexión; de tos que intenta dirigir, ordenar, mestre i ha estat molt profito- cuestionamiento de las creen- controlar el paso al mundo de sa. cias culturales y/o religiosas. los mayores, y la de los ado- L’article següent ens l’han es- Tiempo entonces de vulnerabi- lescentes que se esfuerzan crit per tal de que pugueu co- lidad, de duelo (adolecere, raíz por alcanzar su identidad, su nèixer una mica la base teòrica etimológica de adolescencia, independencia, más allá de i la seva experiència. remite a dolor), de desequili- este control. brio y fragilidad, que puede Esto implica que los adoles- Una experiencia educativa inducir a respuestas en forma centes se nos representan personalizadora de trastornos de la conducta. fundamentalmente del lado de Ahora bien, eso no es lo mis- la preocupación. Nos preocu- Vivimos en una época que mo que decir que la adoles- pan sus conductas, a veces produce un escenario cierta- cencia es una patología, que nos preocupan tanto que no mente contradictorio: por un es como casi, sin darnos cuen- podemos ocuparnos de ellos. lado, de más derechos y liber- ta, hablamos de ellos en la En estos tiempos híbridos que tades, por otro, de nuevas y sociedad de los adultos y los corren, donde casi todo es mayores vulnerabilidades ante medios: como antisociales, sin traumático, la pendiente se los avatares de la existencia. valores, con conductas patoló- desliza a reconvertir en proble- Es en este escenario contra- gicas, violentas o tendentes a ma toda una edad de la vida. dictorio donde los adolescen- consumos que por si sólo les Es la lógica problema-solución tes de hoy tienen que realizar convertirán en adictos. que el pensamiento científico la siempre difícil travesía de Es por eso que nos propone- ha importado a las ciencias hacerse hombre o mujer. mos hablar de adolescencias sociales con no muy buenas La pregunta que surge enton- en plural indicando así: que consecuencias.Conocemos ces es: ¿cómo acompañarles hay la responsabilidad en las algunas de ellas: el tratamiento en la construcción de una respuestas que cada uno da a de la inmigración como un pro- identidad propia, de un vínculo los acontecimientos de la vida, blema, que da a cualquier so- plausible con la vida, sin el entre los que se encuentra el lución un tono estigmatizador y apoyo además de unos ritos paso al mundo adulto; no hay discriminativo; es también la de paso tradicionales ya en un modo estándar de respon- lógica que sigue la “solución” desuso? der la travesía que supone el siempre terrible de la guerra. El adolescente, las adolescen- hacerse mayor. Con ello apos- Hay sin embargo otra lógica cias tamos por minimizar los efec- posible: la de la cuestión- Ser adolescente es un tiempo. tos de segregación que intro- respuesta. Tiempo de construcción de la duce toda uniformización; sos- Respuestas a partir de algo identidad sexual y de nuevas tenemos que ser adolescente que no sabemos, que es la identificaciones; de separación no es en sí mismo un proble- condición del aprendizaje. No 03 6.\na fons Una experiència educativa personalizadora Les festes sabemos de algo y nos pone- un sistema que les propone veces no encuentran más refe- mos a pensar sobre ello, sa- como soluciones sustituir el ser rencia que la del tatuaje en el biendo en cierto modo que no algo en la vida, por el tener cuerpo o el pircing. será posible aprehenderlo nun- precario de los gadgets con- En definitiva son sujetos identi- ca del todo. temporáneos: drogas, objetos ficados con su época. Una Este binomio (cuestión- de ocio o cosméticos para el época de traspaso, de frag- respuesta) nos introduce en el mito de la inmortalidad, prestos mentación, que requiere por terreno de la dialéctica, aleján- para su consumo inmediato y ello de la complicidad de todos donos del mortífero “todo o que inundan la vida cotidiana para acompañarles en el encu- nada”; nos lleva al respeto por en una extraordinaria promesa entro de un lugar digno en la la particularidad, aportando de liberación de cualquier índi- vida. una dimensión ética a toda ce de malestar. Objetos que La experiencia educativa del intervención; nos sitúa en el nos convierten en consumido- Aula-Taller de la Fundación El campo de la responsabilidad res-consumidos. Llindar en Cornellà de Llobre- en lugar de la desculpabiliza- Todo ello comporta la preva- gat, para adolescentes que ción alienante; promociona el lencia de la angustia por enci- arrastran una experiencia de tiempo para comprender en ma de los vínculos clásicos de fracaso en la escuela ordinaria, lugar de la prisa por concluir. la culpa y la vergüenza, como es un ejemplo de este deseo Además, dado que las respu- lo muestran con sus actos: que de acompañamiento y de escu- estas nunca podrán ser del les lleva a estar delante de las ela personalizadora. todo exitosas, es una lógica a figuras punitivas de la justicia o El Aula-Taller, un espacio edu- la altura de una época que re- a las urgencias hospitalarias cativo como alternativa al fra- quiere pasar del saber dogmá- por intoxicación de drogas; caso escolar tico a la invención y a la cons- también en la generalización El Aula-Taller es una experien- trucción de un saber comparti- del fracaso escolar o en la cia educativa orientada a una do. emergencia de los fenómenos política de igualdad de oportu- Entonces, la cuestión de los de violencia en la escuela, la nidades y de promoción de la adolescentes nos lleva a pre- comunidad y el ámbito familiar. subjetividad, que pretende ex- guntarnos de qué sufren y dón- Pero a veces muestran su su- plorar cómo ilusionar a unos de encontramos tal sufrimiento. frimiento en silencio, con sus adolescentes con un profundo El sufrimiento del adolescente inhibiciones, como normales malestar, pero considerados La incertidumbre, la falta de un inquietantes, encerrados en residuos del sistema social y saber sobre lo que nos ocurre casa o en ghetos, eventual- escolar, locos o delincuentes. y su causa es una fuente del mente sufriendo abusos de los El Aula-Taller es lugar y tiempo malestar que induce a estados otros.Los adolescentes de la de encuentro entre tales ado- de angustia y desorientación, generación red y unisex se lescentes de entre 13 y 16 de los que se suele salir con el encuentran así acosados por años (37 este curso escolar) agarre de una certeza poco su propia falta de ser, sin una que arrastran una experiencia cuestionable, que trata de ubi- brújula eficaz que les oriente y de fracaso que se ha instalado car en el exterior aquello de fácilmente con dificultades pa- en su sentir y pensar- y unos nosotros mismos que no en- ra encontrar un lugar donde adultos -educadores y talleris- tendemos. incluirse y reconocerse. Y, a tas-, que quieren colaborar en Es por eso que muchos ado- pesar de vivir en una civiliza- el camino de la rectificación de lescentes se sitúan en los már- ción más localizada que nunca actitudes negativas hacia los genes, en las zonas grises de (los GPS son un ejemplo), a procesos de aprendizaje y de04 7.\na fonsUna experiència educativa personalizadoraUnas conductas destructivas No obviar tal realidad, su fragi- co y de la exploración deque da forma a todas sus rela- lidad y vulnerabilidad, supone ¿cómo mantener la tensiónciones con los demás. una mirada que nos les empuje entre una atención individuali-Unas y otras son síntoma de a un lugar de repetición, tal zada, centrada en la particula-vivencias dolorosas y de un como hace saber con sus pala- ridad, y las demandas del gru-sufrimiento que no les deja bras un joven de 15 años: “… po y la propuesta curricular?vislumbrar un futuro posible en el cole no hacía casi nada, Hoy el Aula-Taller respondemás allá de una búsqueda in- me ponía muy nervioso y chi- con esta filosofía, un estilomediata “del acto” que calme llaba como en casa, aquí estoy educativo y un equipo de pro-su angustia: consumo de tóxi- más tranquilo”. fesionales especialistas encos, relaciones sexuales pre- Desde la reflexión de la prácti- oficios, pensado para acompa-maturas y de riesgo, actos de- ca educativa del cada día, el ñar al adolescente en este mo-lictivos, trasgresiones conti- equipo se pregunta cómo mento crítico de su vida.El di-nuas, conductas agresivas y acompañar a estos adolescen- seño curricular para grupos deviolentas. Como dice uno de tes que no tienen predisposi- 8-9 alumnos y un profesor-tutorlos adolescentes: “yo no estoy ción para formarse y madurar. que está todas las horas lecti-loco... pero no sé, me rayo y La tarea, jalonada de encuen- vas con ellos- consta de:se me va la olla, me sube una tros y desencuentros, consiste • Talleres de oficio, un 70% decosa por aquí (señalando el en buscar su consentimiento la jornada lectiva: Carpintería,estómago) que me ciega y me para iniciar un proceso de construcción, pladur, cocina,hace pegar. Me descontrolo y aprendizaje que les permita costura, cerrajería, mecánica,ya me da todo igual”. creer que sí tienen un futuro. con los que se pueden identi-El Aula-Taller proporciona un Y esto tiene un precio, exige ficar y pensar en su futuroespacio y un tiempo de sostén un compromiso y una respues- • Talleres del aula de experi-de la angustia de este adoles- ta educativa. Una tarea de for- mentales e instrumentalescente que molesta y pone en mación permanente y de intro- • Un espacio (“quiero saber“)crisis toda institución educativa ducción del tiempo para com- donde de una manera indivi-haciéndose expulsar, repitien- prender -en lugar de la precipi- dual y grupal se hace un tra-do el lugar de fracasado al que tación y la prisa, a la que épo- bajo de de crecimiento perso-seguramente es convocado ca nos empuja- como muestre- nalpor las palabras y actuaciones ducativa. • Otro espacio (los “Lunes alfamiliares. El equipo educativo En el Aula-Taller el adolescen- Sol”) para la orientación labo-del Aula-Taller sabe que este te encuentra algo que le hace ral.fracaso escolar normalmente venir cada día, porque se ha Todo está pensado para quese acompaña de contextos ido construyendo un clima de se pueda romper con tantofamiliares y sociales muy dete- confianza en una lógica: cada fracaso e inadaptación, a partirriorados con ninguna o muy uno podrá, si así lo desea, sub- de pequeños logros y éxitospoca capacidad para sostener jetivar su malestar, es decir que le van dando seguridadla vivencia compleja y dolorosa saber de su responsabilidad en para seguir intentándolo y alde este fracaso. Y sabe tambi- él. Se trata del acompañamien- equipo pequeñas certidumbresén que estos adolescentes to, con cariño y firmeza en las para seguir trabajando y cre-están en el umbral, en el límite, respuestas, del acto a la pre- yendo que estos adolescentesdesde donde una manera de gunta por el ¿qué me pasa? tienen un futuro donde la dig-resistir lo insoportable es hacer Se trata de trabajar con el con- nidad sea su nuevo umbral.la vida imposible a los demás.. flicto como elemento pedagógi- Eugenio Diaz y Begonya Gasch 05 8.\nels altres diuen No estàs sol Emily Pearl Kinsgley, escripto- comences a mirar al teu vol- ra del programa de TV "Barri tant, i notes que Holanda té Però si malgastes la teva vida Sèsam" i mare d’un nen amb molins de vent, tulipes, fins i tot lamentant no haver arribat a Ità- Síndrome de Down, va escriu- Rembrandts… lia, mai no podràs ser lliure re aquest conte per descriure per gaudir del que és especial, les l’experiència d’educar un fill Però tots els qui coneixes es- coses encantadores que t’ofereix amb necessitats especials. tan ocupats anant i venint Holanda. d’ Itàlia presumint del temps Esperar un fill és com planificar meravellós que hi han passat. I un fabulós viatge de vacances durant la resta de la teva vida, a Itàlia: compres moltes guies et diràs: "Sí, aquí és on se su- de turisme i fas uns plans me- posava que jo anava. Això és ravellosos: El Colosseu, el Da- el que jo havia planejat." vid de Miquel Àngel , les gòndoles de Venècia... També Aquest dolor mai no desapa- pots aprendre algunes frases reix, perquè la pèrdua en italià. Tot és molt excitant. d’aquest somni és una pèrdua molt significativa. Després de mesos de prepara- ció, finalment arriba el dia: pre- pares les bosses i estàs molt nerviós. Algunes hores després, a l’avió, l’hostessa diu:"Benvinguts a Holanda." "Holanda?", preguntes, "¿què vol dir amb Holanda? Jo vaig pagar per anar a Itàlia! Tota la meva vida he somiat anar a Itàlia." Però, hi ha hagut un canvi en el pla de vol i l’avió ha aterrat a Holanda i t’hi has de quedar. Així que has de sortir i comprar noves guies de turisme, fins i tot aprendre un idioma nou . El que és important és que no t’han portat a un lloc horrible: es tracta, simplement, d’un lloc diferent. És més lent i menys enlluernador que Itàlia. Però després de passar-hi algun temps i recuperar la respiració,06 9.\nmic-mic obre bústiaLES VIES VERDES bar-hi parcs pee als més petits. vam decidir lluitar per ella i perUs voldrÍem donar a conèixer Hi ha túnels molt ben senyalit- la resta de malalties que for-una altra manera de fer esport, men el grup de les mucopoli-turisme i gaudir a la vegada sacaridosi, les síndromes rela-per una comarca un xic desco- cionades i la malaltia de Fa-neguda per nosaltres, la Terra bry. En aquesta carta ens cen-Alta. trarem en la Mucopolisacarido-La Terra Alta està situada a si tipus III o síndrome de Sanfi-l’extrem sud de Catalunya. Hi lippo. Quan vam començar adominen ametllers i molts bos- buscar solucions i possiblescos de pins. Fins l’any 1973 teràpies i tractaments a la ma-varen circular-hi alguns trens. laltia ens vam trobar que no hiDes d’aleshores, la infraestruc- havia res, ni curatiu ni pal·liatiutura viària va quedar oblidada zats. És aconsellable portar a l´any 2003. A partir d’aquíper la població en general, fins una lot. vam decidir crear una entitatque es van començar a crear Al llarg de tot el recorregut ens amb uns clars objectius: recap-les vies verdes. trobem amb molta gent que, tar fons per impulsar la recercaPassant per espectaculars pa- com nosaltres, tenen moltes mèdica i crear almenys unaratges al voltant de la serra de ganes de compartir, riure i pas- esperança. A dia d’avui tenim 2Pàndols i el parc natural dels sar un dia molt divertit. teràpies naturals en experi-Ports, travessarem molts tú- Hi ha llocs on lloguen bicicletes mentació: La primera és la GE-nels fins arribar al riu Ebre, el i després poden anar a buscar NISTEINA i la segona és lanostre company durant tot els qui no volen fer el trajecte Coenzim Q10, en experimenta-aquest trajecte ple d’aventures de tornada. ció amb projectes de recercai noves sensacions. El trajecte va d’Horta de Sant financiats íntegrament perLes persones amb mobilitat Joan fins a Xerta. Aproximada- l´entitat a l’Hospital Sant Joanreduïda, gent gran i nens, són ment és de 32 quilòmetres, de Déu de Barcelona. Actual-beneficiats per aquesta infraes- però es poden fer els quilòme- ment la Sofía segueix les duestructura segura, fàcil de recór- tres que es vulgui. teràpies juntament amb altresrer i accessible. Aquest és l’- Bé amics, us convidem a venir nens afectats per aquestesavantatge de les Vies Verdes, amb nosaltres a les Vies Ver- malalties a Espanya i part delque garanteixen l’accessibilitat des. món. A més a més tenim ensense limitacions d’edat o ca- Fins aviat. marxa i en estudi quatre futu-pacitat física. Família Salazar-Raich res teràpies per a la síndromeHi ha zones de descans i en de Sanfilippo. CHAPERONES:algunes estacions podem tro- LA SÍNDROME DE SANFILIP- A Manchester (Londres) i als PO EEUU estan treballant amb les Chaperones, una teràpia que L’any 2003, Sofia va ser diag- utilitza una càpsula la qual nosticada amb la Síndrome de s´introdueix al cos i es va re- Sanfilippo, una malaltia neuro- partint la medicació . Això co- degenerativa sense tractament mençarà en pacients el primer i amb una esperança de vida o segon trimestre del 2012. que oscil-la entre els 12-16 GENISTEINA: També hi ha els anys. Per a nosaltres va ser inhibidors de substracte, com un gran cop a la vida, però 07 10.\nmic-mic obre bústia la Genisteina, la qual també entitat. LA LLAR IGUALADA continua en estudi i que segu- La nostra intenció com a pares Els nois i noies de la Llar Igua- rament acabarà a finals de és que la Sofía aguanti fins lada, al llarg de l’any, fem 2011. Aquesta substància que arribi. És per això que a diverses activitats grupals i creua la barrera hematoen- dia d’avui la Sofía pren 60 individuals.Totes elles ens aju- cefàlica. Això inhibeix les toxi- pastilles diàries. Algunes den a desenvolupar-nos com a nes que s’estaven generant, d’elles són de manteniment, en persones i a saber conviure ralentizant la marxa de la ma- referència a les analítiques de amb els altres. Destaquem laltia. TERÀPIA DE SUBSTI- sang, cosa que realment no com a rellevants les colònies TUCIÓ ENZIMÀTICA: Una al- fem amb nosaltres mateixos, que fem per Nadal, anant a la tra teràpia és la injecció intrat- però que per a ells és molt im- neu a esquiar durant sis dies. hecal, una injecció a la zona portant, pensant que qualsevol Encara que faci fred, ho pas- lumbar del pacient. Aquesta dèficit en aquests pacients se- sem molt bé i ens agrada gau- tècnica ja està en la 2ª fase ria un problema. També pren dir de la natura en aquesta d’investigació tant a USA com la MELATONINA, l’hormona època de l’any.També durant a Anglaterra. És possible que que regula el cicle de la son, la Setmana Santa vam estar a la 3ª fase es faci a altres paï- fent que la Sofía descansi a la Madrid, sis dies més, en què sos d’Europa. Això està fun- nit.Una altra cosa important és no vam parar de visitar dife- cionant, però el problema que la dieta “una bona alimentació rents indrets: el Zoo, l’Aq- té és que un pacient que ja sense gluten i sense lactosa”, uàrium, el parc d’atraccions de està molt afectat per la malaltia vigilant sempre la consistència la Warner, el tour pel Bernabeu no recuperarà el que ja ha per- de les seves femtes, ja que els (tot i que la majoria són del dut, però el mantindrà com a intestins absorbeixen gran part Barça els va agradar molt), el pacient crònic. TERÀPIA de les teràpies que pren. A centre històric de Madrid i Al- GÈNICA: I com a últim hi ha la partir d’aquí el que ens queda calá de Henares,...A l’estiu Teràpia Gènica que és la nos- és ajudar-la a fer el dia a dia i vam estar de colònies durant tra il·lusió i cura de la malaltia esperar que arribi el moment nou dies a Sevilla i vam visitar de Sanfilippo. Una teràpia que per nosaltres més esperat, que també Còrdova, Cadis, Grana- consisteix a introduir el gen tingui accés a una teràpia per a da, Guardamar del Segura, i corregit dins el cos perquè faci la malaltia feta realitat.“Hem de nou dies més a Llinars del Va- les funcions del gen que no lluitar per la vida, ja que ningú llès, fent activitats pròpies de funciona. Això ja existeix en ho farà per nosaltres. Primer l’estiu com piscina, platja, ex- altres malalties i és el nostre voldria donar les gràcies a tota cursions, visites culturals, es- futur més immediat. l’escola Àuria per cuidar com ports d’aventura....I ara que A París, a principis de l’any ho fan els nostres nens espe- s’apropa el Nadal ens fa també 2011, començarà aquesta te- cials i també animar les famí- il·lusió fer quelcom per als al- rapia amb 6 injeccions al cap, lies a lluitar per una il-lusió, per tres i un dia anirem a cantar mentre que un altre projecte a una vida millor. Felicitats a tots Nadales als avis de la residèn- Barcelona serà possible per al per estar al costat dels nostres cia Pare Vilaseca, i el dia 27 de 2012 amb 1 o 2 injeccions úni- fills/es. Si us plau, si necessi- desembre...de nou a la Neu¡¡¡ ques. Aquesta tècnica és la teu alguna cosa no dubteu a Aquestes són algunes activi- nostra estrella i esperança. ¨Ja contactar amb nosaltres. tats de les moltes que es fan, ha estat provat amb ratolins i Una abraçada. potser les que més ens agra- amb gossos amb èxit. Aquesta Pares de la Sofía Cruz. den. Gràcies per deixar-nos investigació va ser fruit de les compartir-les amb vosaltres. beques i I’empenta de la nostra LA LLAR D’IGUALADA08 11.\nfem escola El floc de neuL’hivern ja ha arribat, i amb aquests alumnes oferint-nos l’escenari la coreografia que aell el fred, les ventades, les la seva tendresa. l’aula pren el nom de programa-tempestes i el gel. Els dies ció ,.són molt curts i la fosca nit Sens fa estrany trobar aquests’allarga … conte en l’apartat de “fem esco- La funció va començar ambDe cop i volta cau un floc de la” en lloc de “coses que es puntualitat, com la funció quoti-neu al vell mig de la plaça fan”. Aquesta festa de Nadal ha diana de l’escola.de la ciutat. Un, un sol floc estat diferent de les que haví-de neu, amb moltes ganes em viscut anteriorment. L’espaide descobrir món. del teatre ens ha marcat la dife-I aquell floc de neu ens va rència.anar mostrant les seves des-cobertes. En aquell teatre es va poderEn un espai tant acollidor sintetitzar la feina feta a cadas-com el Teatre de l’Aurora cuna de les aules de l’escola,tots vam poder gaudir d’aqu- amb la seva metodologia i elsell meravellós viatge; els Ro- suports per dur-la a terme.ses preparant l’arbre de Na-dal, els Carbasses amb el Cada aula va poder mostrarconte “Climent el Ninot de una part de la seva essència,neu”, després els Blaus amb cada mestre/a i educador/ala dècima “El sol brilla”, tot van intentar projectar dalt deseguit els Verds escenificantel poema de “Les figures delpessebre”. Més tard elsBlancs ens mostren unagran postal de Nadal ambels seus millors desitjos per-què siguem tots bons amics iper acabar-ho d’endolcir, elsGrocs i els Turqueses ensvan delectar amb cançons idites encertades per aques-tes dates. Entre acte i acte,aquell floc de neu dirigit pelsVermells animava la festa iens convidava a seguir-lo.Potser sí que la màgia delNadal ens va arribar a travésde tots els sentits: la música,les imatges i la dolçor de tots 09 12.\nfem escola Secció Roses i Carbasses Aquesta vegada us parlarem resta de grups de lescola, amb ment més aviat basal (similar a dels grups de Carbasses, on la diferència que, a lhora de la que es té en el úter matern), actualment hi ha alumnes de 4 comunicar-se, percebre i co- tot i que hi han diferents mati- a 12 anys i dels Roses, amb nèixer el món que els envolta, sos, en funció del desenvolu- alumnes de 15 a 20 anys. Tots utilitzen uns altres canals i és pament maduratiu de cadascú. ells tenen pluridiscapacitats i en aquí on sincideix en el tre- Partim de la idea de lEstimula- participen del treball, activitats ball. ció Basal dAndreas Fröhlich, o rutines educatives que es que, malgrat les greus limita- realitzen a l’escola, plantejades Es proposen ofertes significati- cions que pugui tenir la perso- majoritàriament de forma gru- ves per a la persona mitjançant na, són possibles i tenen sentit pal, per bé que latenció a la- un diàleg basat en la proximitat nous processos de desenvolu- lumne és individualitzada. corporal i per tant en lintercan- pament. LEstimulació Basal és Els professionals fem un acom- vi amb laltre. La finalitat del una oferta que estructura allò panyament escoltant i satisfent treball és lestructuració del jo quotidià i allò proper. Per tant les necessitats i aspectes vitals corporal oferint vivències agra- el treball es realitza en les acti- de cadascú com són: evitar dables del propi cos que facili- vitats de la vida quotidiana de gana, set i dolor; oferint activa- tin l’obertura a lentorn material laula (rebuda, mirar la bossa, ció, canvi i moviment; transme- i social. Es potencia la comuni- passar llista, esmorzar, begu- tent seguretat, estabilitat i rela- cació, la interacció i el desen- da, higiene, música, conte sen- cions de confiança on puguin volupament en totes les àrees, sorial, treball visual, treball cor- establir vincles, ser acollits i partint de les necessitats bàsi- poral, massatges, tàctil hàpti- rebre tendresa; reconeixement, ques de lésser humà. ca, manipulació, canvis de po- consideració, independència, Gran part dels alumnes da- sicionament, desplaçaments, autonomia i autoafirmació. I quests grups, la seva forma de piscina, hipoteràpia, teràpia que siguin partícips del seu comunicar-se i estar al món, ho amb animals, hidroteràpia, or- desenvolupament com en la manifesten amb un comporta- dinador, sortides, etc)10 13.\nfem escola Secció Roses i CarbassesNormalment nosaltres ens en- senyal, pictogrames, objectes forma somàtica, per donartenem amb la mirada, la parau- reals i tangibles, potenciant la consciència i límits del seu cos,la, el gest, etc. i diferenciem els veu i/o la parla) i en els hàbits fer-lo per donar seguretat ialtres i el que ens envolta. Ells dautonomia amb el suport o confiança, no emprant la direc-ho fan emprant uns altres ca- supervisió de ladult: menjar ció de dins a fora, sinó de foranals, com per exemple la res- sols, controlar els esfínters, a dins.piració, el moviment, el to cor- vestir-se i despullar-se, rentar- Desenvolupar el ritme propi.poral, i és així com ens ente- se les mans, la cara i les dents Per exemple, esperar com anem i fem lacompanyament en i en els desplaçaments autò- mínim un minut per a una es-el seu procés de vida. És im- noms, així com la manipulació i pera activa en apropar-nos i dirportant escoltar la seva respos- lexperimentació. -li coses amb un to de veu ita activa (els petits senyals També hi ha alumnes que ca- lexpressió de la cara com hocorporals que indiquen com valquen entre els dos grups, faríem amb un nen petit.reben la nostra oferta) al mo- però el que sí que es té en Integrar lexperiència dunment concret que fem una ofer- compte quan fem una interven- món exterior. Per exemple,ta, sense anar amb idees pre- ció són les intencions que quan canvien despai, tacte,determinades de les respostes mouran la nostra actuació i el oïda, o quan rebutja un objec-que esperem rebre i respectant nostre acompanyament partint te, que el vegi.el seu estat en cada moment, duna escolta activa. Segons el Entrar en relació i viure lainclús si no hi ha resposta (si que hàgim observat prioritza- trobada. Per exemple, posemestà cansat, refredat, irritat, rem un o altre daquests objec- abans la relació que el contin-content, adormit....) tius: gut a treballar.La comunicació en Estimulació Mantenir la vida i experimen- Donar i experimentar sentit iBasal té com a intenció ajudar tar el desenvolupament. Per significació. Per exemple, lales persones amb necessitats exemple, en fer una aspiració sensació ha darribar a la signi-generalitzades de suport a per- de les mucositats amb laspira- ficació mitjançant lexperiènciacebre els seus propis senti- dor, mirar que la persona sigui directa.ments i expressar-los, a dife- activa i tinguda en compte, Donar forma la pròpia vida.renciar i a reconèixer persones anticipant-li la utilització de Per exemple, en pintar un full,i expressar-ho. laparell i esperant que faci un deixar que facin la seva pròpiaLobjectiu de lEstimulació ba- senyal, donant-nos permís taca.sal és integrar el ”jo corporal”, abans diniciar la profilaxi. Viure lautonomia i la respon-“el de laltre” i “el seu entorn Sentir la pròpia vida. Per sabilitat. Per exemple, esperarimmediat” i a mida que es van exemple, treballar somàtica- que faci una expiració abansintegrant aquests tres concep- ment i vestibular en les activi- de posar-li al coixí sota al cap,tes, a poc a poc i partint de les tats de la vida diària, vestir-se, ja que és en lexpiració on hiexperiències, desenvolupar etc informant de la mobilització ha més presència. O bé espe-una idea pròpia i partícip en els i tocant les parts del cos on rar que ens demanin per anarprocessos dintercanvi. posarem la roba per reconèixer al vàter.En daltres alumnes daquests lactivitat i prendre consciènciagrups sincideix més en las- del cos.pecte de la Comunicació Aug- Experimentar seguretat imentativa i Alternativa en les crear confiança. Per exemple,activitats de vida quotidiana de canviar la manera de fer ellescola (emprant signes de massatge, en lloc de fer-lo de 11 14.\nfes clic www.dincat.cat Sovint hem sentit a parlar de treballen en l’àmbit de la disca- amb discapacitat intel·lectual, l’APPS (Federació Catalana pacitat intel·lectual, amb una el grup s’organitza en quatre Pro Persones Amb Retard triple perspectiva de servei: àmbits: Mental). •a les pròpies persones amb Des de la mateixa revista algun discapacitat intel·lectual, les Dincat Federació: és la diposi- cop hem fet referència a seves famílies i la seva vida en tària de la missió de vetllar i aquesta federació, per algun la comunitat. lluitar per l’acompliment dels article, per alguna xerrada drets de les persones amb dis- d’algun membre de l’APPS. capacitat intel·lectual i les se- •a l’activitat, social i associati- ves famílies; li correspon la Ara sentirem a parlar de DIN- va, de les entitats que donen tasca de treballar per conscien- CAT, ja que han canviat el suport a les persones amb dis- ciar les administracions, i la nom. capacitat intel·lectual, a més societat en general, de les ne- de prestar-los serveis en dife- cessitats i drets del col·lectiu. Molts de vosaltres ja deveu rents àmbits. conèixer la seva pàgina web, ja Dincat Fundació: gestiona els que us connecta molt directa- programes que s’impulsen di- ment amb la realitat específica A l’activitat econòmica de les entitats sòcies i a l’impuls de rectament des del grup que viviu. l’economia social. (Accepta – presons-, Coopera- ció Internacional, Immigrants, El grup Dincat el formen enti- Per portar a terme la nostra Pluridiscapacitat – PADIVA-, tats sense ànim de lucre que tasca en favor de les persones Programa d’Atenció a Famílies12 15.\nfes clic www.dincat.cat ons en l’àmbit nacional, estatal Federació de representaciód’establir les relacions entre i internacional. política, una Associació empre-Dincat i el sector privat. sarial de representació patro- Entenem el concepte de família nal, una Federació d’ass- en sentit ampli, com “el conjunt ociacions de mares i pares d’-Dincat Associació empresarial: de persones que es donen su- alumnes amb DID i una Funda-s’encarrega de la negociació port i tenen cura els uns dels ció de programes i serveis pro-de convenis col·lectius, el dià- altres de forma regular” (Park, pis.leg amb els agents socials i la Hoffman, Marquis, Turnbull,reflexió sobre les condicions Poston, Mannan, Wang i Nel-dels centres i serveis que es son, 2003). Així, un familiar hopresten des de les entitats. és quan se’n consideri part i sigui valorat com a tal, senseDincat F e d e r a c i ó d ’ a - necessitat que les personesssociacions de mares i pares estiguin relacionades per vin-d’alumnes amb discapacitat cles de sang, matrimoni ointel·lectual: aglutina i repre- adopció.senta les mares i pares quetenen fills/es amb discapacitat Dincat defensa i serveixintel·lectual en edat escolar, aquest col·lectiu de persones,tant si estudien a l’escola ordi- famílies i entitats per assolirnària com si ho fan a una esco- amb discapacitat intel·lectual ila d’educació especial. el desenvolupament (DID) i les seves famílies en totes les xar-El fet de tenir un fill o filla xes, taules i confederacions enamb discapacitat intel·lectual l’àmbit nacional, estatal i inter-i del desenvolupament (DID) nacional.genera tot un seguit de situa-cions addicionals i descone- Desenvolupa la seva missiógudes per a la família, que la des de diferents entitats: unafa susceptible de merèixeruna atenció especial.Dincat representa el col·lectiud’aquestes famílies de Catalu-nya davant les administracionspúbliques i la societat, els ofe-reix serveis i atenció habitual-ment per mitjà de les entitatsassociades- i reivindica l’exer-cici dels drets de les personesamb discapacitat intel·lectual iel desenvolupament (DID) i lesseves famílies en totes lesxarxes, taules i confederaci- 13 16.\ncoses que es fan L’aula dels Blaus A LA CLASSE DELS BLAUS HAN ARRIBAT LA TAR- DOR I LA CAS- TANYERA. HEM PINTAT LA CASTANYERA DE COLORS: GROC, BLAU, VERD I VERMELL I LI HEM POSAT LES CAS- TANYES AL CIS- TELL.14 18.\ncoses que es fan L’aula dels BlausUN MATÍ VAM PUJAR ALA FURGONETA I VAMANAR D’EXCURSIÓ ATOUS PER VEURE ELBOSC.HI HAVIA ARBRES, FULLES, AGLANS I UNRIEROL… 15 19.\ncoses que es fan L’aula dels Carbasses EL CONTE DEL “VIATGE DE LA VACA VALENTINA” La vaca Valentina vol fer un viatge amb tren vell de vapor, amb veler i amb avió. (amb llum negre mirem i escoltem el so de la vaca) Agafa la maleta nova i se’n va cap a l’estació. -On vas?- li pregunten els veïns. -Me’n vaig de viatge -diu la Valentina-. Tornaré abans de l’hivern. El tren ja arriba (i escoltem el so del tren). La vaca Valentina seu en un va- gó al costat de la finestreta. -Fins aviat! Ja ens veurem! – diu als seus veïns. El tren avança veloç per la via. Travessa les valls i porta la Valentina fins al mar (escoltem el so de l’”ocean’s”) Aleshores, la Valentina navega en un veler (llençol blanc i cançó de “mar i cel”).16 20.\ncoses que es fan L’aula dels CarbassesFa voltes i voltes entre les onades, engalanada amb un vestit vell de ma-riner (havanera i ruixem amb aigua). El veler va i ve, el vent bufa i en-tre les veles volen les gavines (ens ventem amb un ventall i escoltem elso de les gavines)L’aventura de la Valentina acaba amb un vol amb avió entre els núvols ila pluja (fem volar l’avió i escoltem el seu so)Encara no ha arribat l’hivern i la vaca Valentina torna a casa. Quan laveuen, els veïns diuen: Benvinguda a casa!I, a la nit, a la Valentina li fan una entrevista a la televisió (parlem ambel micro).És la primera vegada que una vaca tan valenta fa un viatgeamb tren, amb veler i amb avió. (enllaç cançó vaca valen-tina)http://www.youtube.com/watch?v=VpGax5m7iLc&feature=relatedI vet aquí un gat i vet aquí un gos que aquest conte... jas’ha fos! 17 21.\ncoses que es fan L’aula dels Grocs Aquest trimestre, conjuntament amb els alumnes de l’aula dels turqueses, hem treballat en l’àrea de coneixement del medi el tema dels ECOSISTEMES. Hem après el què són i quins tipus n’hi ha. L’excursió que vam fer al Jardí Botànic ens va ajudar a entendre bé tots els con- ceptes. Aquests dibuixos representen ecosistemes diferents, que hem fet a l’aula, el de- sert, el riu, el bosc, el mar, la selva, la muntanya, la ciutat i el Pol Nord. Ecosistema del desert Ecosistema del riu Ecosistema del bosc Ecosistema del mar18 22.\ncoses que es fan L’aula dels Grocs Ecosistema de la selva Ecosistema de muntanya Ecosistema de ciutat Ecosistema del Pol NordJoan, Laura, Alex, Àngels Marc, Alba, Marta, David. 19 23.\ncoses que es fan L’aula dels Blancs L’ENTREVISTA Som els alumnes del Grup Flexible B de llengua: la Ma Àn- gels, el Cristian , l´Abdel, l’Alex , la Lorena i el David i fa- rem una entrevista als nens de la Classe dels Blancs per sa- ber tot el que fan i els agrada. Quines activitats feu a la classe ? Mates, teatre, càrrecs, llengua, marqueteria, jugar al pati… Què és el que us agrada més ? Handbol , futbol, bàsquet, activitat amb el rock, manipula- ció, plàstica i música. Us agrada fer grups flexibles? Sí, perquè estem amb nens d’ al- tres classes . Alguna vegada feu exàmens? Sí, de llengua i mates.20 24.\ncoses que es fan L’aula dels BlancsAlguna vegada aneu al teatre ? Us agrada?Sí i ens agrada molt. Però el que més ens agrada són els con-certs de música.Aquí estem fent algunes de les activitats que més ens agra-den. 21 25.\ncoses que es fan L’aula dels Turqueses El grup dels Turqueses volem explicar-vos com ens va tot. Hem començat molt bé aquest curs, amb noves cares. L’Eric, l’Ester i l’Aitor ja no estan a la nostra classe, han anat a TVA. Els trobem molt a faltar però quan els veiem tan satisfets ens ale- grem molt pel seu futur mentre pensem que nosaltres ja hi estem a tocar. No ens hem quedat pas sols, nous companys han vingut d’altres instituts de se- cundària; alguns tot el dia i alguns fent escolaritat compartida. Donem la benvinguda al Daniel, el Cristian, el Lluís, l’Abdelhak. Aquest any treballem de valent: els ecosistemes, tecnologia, matemàtiques, llengua, anglès, gimnàstica, música, plàstica, manipulació, piscina, handbol, són les assigna- tures que fem. De tant en tant ens donen deures per fer a casa i al final del tema ens cau algun examen. També participem en totes les festes, les tradicionals, els aniversaris dels companys. Igual que el curs passat cridem plegats que “som una pinya” . El Daniel diu que està tan bé en aquesta escola que per expressar-ho se li escapa una paraulota. Ha fet molts amics i li agrada jugar a futbol i a handbol. A la Montse li agrada molt la gimnàstica i està esperant amb candeletes anar a TVA i a l’estiu anirà a Bolívia. Al Cristian li encanta jugar amb el Dani i el Lluís, els seus nous amics. Al Lluís li agrada molt l’escola, pels amics, i sobretot pel seu amic Cris- tian. Li agrada molt fer català. Al Jose li agrada jugar amb els companys al pati, li agrada fer ro- dar la corda perquè els altres sal- tin. Està una mica nerviós per po- der anar a TVA. A l’Alba li agraden molt els nous companys i ella sempre està feliç, encara que al- guns cops crida massa i l’han de rondinar. El Lluís vol que us expliquem que cada dia a la tarda llegim plegats una aventura d’en Tintin i sembla que ens agrada molt a tots. Estem llegint “Tintín en el Congo”. L’Ivan té tanta pressa per anar a casa que se n’ha descuidat de dir-nos res, però a la classe tots sabem que és molt bon xicot i que té els peus ben posats a terra. L’Abdel només ve als matins i cada cop va fent més amics dins l’escola. S’ho passa molt bé i algun cop ens toca una mica els nassos.22 26.\ncoses que es fan L’aula dels TurquesesAl mes de novembre vam anar d’excursió al Jardí Botànic de Barcelona. A més deveure el que era materia viva i matèria inerta, vam poder acabar de fer bones amis-tats.Quan escrivim aquest article estem preparant les activitats de Nadal. El dia 15 anema cantar nadales a l’Asil juntament amb un grup de nois i noies de 1er d’ESO de l’IESPere Vives amb els quals fem activitats compartides. També preparem la festa deNadal amb l’escola. La cançó que hem cantat aquest Nadal parla sobre el món il’amistat, i encara que quan llegiu la revista ja no serà Nadal, la lletra d’aquestacançó ens pot servir per a tot l’any i és el que volem els nois i noies del grup de Tur-queses.I aquest és el nostre món, fins a la propera! EL MÓN SERIA El món seria més feliç si tots fóssim amics. Jugar tots junts, cantar tots junts, seria divertit El món seria molt millor si no tinguéssim por, si sense demanar perdó poguéssim ser com som. El món seria més humà si tots fóssim germans, si ens agaféssim de les mans com mai ho hem fet abans. En un altre món és el món que volem és el món que volem en un altre món 23 27.\ncoses que es fan L’aula dels Roses Construïm la tardor !!! Durant aquest trimestre la classe dels Roses l’hem convertit en la tardor: els seus colors, les seves textures, les seves olors, els seus fruits... UFFF, quina feinada que hem tingut... Estem molt contents de com ens ha quedat la classe.24 28.\ncoses que es fan L’aula dels RosesEstem fets tots uns artistes, no ho creieu? 25 29.\ncoses que es fan L’aula dels Vermells L’aula dels Vermells ho hem fet. Voleu saber què necessitem ? Una capsa de plàstic Paper d’alumini Terra vegetal Llavors Un polvoritzador Aigua Aquest trimestre, aprofitant que és l’any de la Biodiversitat, hem decidit fer un petit hortet a la classe. Voleu saber com ho hem confeccionat? El primer pas és seleccionar les llavors que hi voleu plantar. Nosaltres hem triat les de tomàquet. Després hem buscat una caixa de plàstic i l’hem cobert amb alumini per posar-hi la terra a dins. Un cop hi hem posat la ter- ra, hem plantat les llavors i les hem regat.26 30.\ncoses que es fan L’aula dels VermellsCada setmana anem veien el seu procés i a tots ens agrada ob-servar-ho. PROCÉS QUE HAN ANAT SEGUINT LES LLAVORSAquest ha estat un procés llarg. Anosaltres se’ns ha fet etern. Fins i tothi hagut moments que vàrem pensarque les llavors no ens sortirien... peròfinalment ENS VAN CRÉIXER!!!! Famolt de goig veure com poc a poc ensvan pujant.Cada setmana anem veient com estan, i cada dia anem contro-lant la terra: si està seca, humida...De fet el que més ens agrada és regar-ho amb el polvoritzador.A tots ens encanta regar!!!!Mireu, mireu...!!! 27 31.\ncoses que es fan L’aula dels Verds LA CLASSE DELS VERDS ANEM A CAVALL I FEM ACTIVITATS AMB GLOBUS A PSICOMO- TRICITAT ARRI ARRI L’ ATHOS ATHOS! SEMPRE FA BON- DAT MIREU QUE GUAPOS ESTEM !28 32.\ncoses que es fan L’aula dels VerdsRUSTI! POSA’TGUAPA QUEENS FAN UNAFOTOGRAFIA! AI, EL GLO- BUS VERD! QUE SE M’ESCAPA ! JA SÉ PORTAR UN PONI EM QUEDO TOT SOL ! AMB EL GLOBUS VERD? QUE DIVER- TIT ! 29 33.\ncoses que es fan TVA LA PREHISTÒRIA El dia 8 d’octubre els nois i noies de TVA vam anar d’excursió a l’- Abric Romaní. Va ser una visita molt interessant on, amb l’ajuda d’un guia, vam po- der observar el lloc on vivien i les eines que utilitzaven els nostres avantpassats. Prèviament a la visita, cal dir que a l’aula ja havíem treballat força aquest tema, les paraules sílex, prehistòria, nòmades, fòssil, etc. ja ens eren familiars. Mentre anàvem cap al Museu ens van explicar que, a Capellades, l’aigua porta molta calç i que aquesta ha anat deixant sediments que han permès la formació i la conservació de les coves. Quan vam arribar al Museu vam veure restes arqueològiques com pedres de sílex, ossos d’animals, unes plaques de fusta on posaven la carn i també una maqueta del Capelló on es veien les diferents co- ves.30 34.\ncoses que es fan TVALes restes que s’han trobat al’Abric Romaní són del Neolític. Enaquesta època els homes eren unamica diferents de nosaltres. Erenmolt forts perquè havien de caçar.El crani també era una mica dife-rent. Ho vam poder comprovar através de la reproducció a midareal d’un home primitiu. Abans d’entrar a la cova vam tocar pedres fogueres, sílex i restes d’al- alguns animals ( ossos, dents de cavall… ). La pedra de sílex és molt rugosa però si la parteixes, per dins és tant fina que talla com un ganivet. Les noves tecnologies permeten calcular amb més exactitud els anys que tenen les restes que estroben i interpretar millor com era la vida en aquells temps.Al final vam fer tots un taller detir amb arc i amb llances onmalgrat l’habilitat que calia perencertar la diana (dibuixos d’a-d’animals), ens ho vam passarmolt bé. 31 35.\ncoses que es fan La teca Hola pares i mares de l’escola, Sóc el Joan, coordinador de menjadors i transport de l’escola. M’agradaria ex- plicar-vos com funciona el menjador de l’escola; molts de vosaltres, els vete- rans, ja ho sabeu, però aquest any hi ha hagut uns petits canvis que m’agradaria compartir amb tots vosal- tres, Quan s’acaba l’escola anem tots al pati a jugar una bona estona, els més petits al pati de baix i els més grans al pati de dalt. Entre pilotada i pilotada i castells de sorra, alguns educadors/res paren taula, emplaten el menjar i vetllen perquè tot estigui correcte. A la una més o menys comença el pri- mer torn, i de mica en mica el Roses i Carbases van a la seva aula; els Grocs, Vermells, Verds i Blancs van al menjador gran i els més menuts, els Blaus, a l’aula de la sala polivalen. Després d’una bona neteja de mans i d’agafar el tovalló, seiem a la nostra taula i co- mencem l’àpat. En acabar, comença el torn dels més grans, els Tur- queses i els grups de TVA (Transició a la Vida Adulta). Mentrestant, els grups del primer torn tornen al pati a seguir amb els seus jocs fins que, a les tres, tots tornem a la classe.32 36.\ncoses que es fan El racó de l’esplai ELS PRE-MONITORS DE L’ESPLAIHola a tots! Som el grup de Pre-monitors de l’Esplai i us volem explicar elque fem!!!Cada dimarts ens reunim tots al despatx de l’esplai de 17 a 18:30h. Ca-dascú té la seva carpeta on hi guarda els seus apunts; a més tenim unacompanya que s’encarrega d’informatitzar-ho tot.Els dies assenyalats (Hallowen, Sant Jordi, les festes de l’esplai, etc.) or-ganitzem jocs i/o fem manualitats per a nosaltres i la resta de companysde l’esplai. També fem les invitacions per a les festes de l’esplai que pre-parem nosaltres, com les festes de Nadal o la de fi de curs, preparem eldecorat i organitzem els jocs.Un mes o dos abans del dia de Carnestoltes, decidim quina serà la temà-tica de les nostres disfresses i, un cop decidit, les confeccionem. Com ca-da any, tots participem a la rua del barri de Fàtima o del barri Montser-rat. També celebrem els aniversaris dels companys i la mona per Pasqua.Un cop al mes passem revista al material de l’esplai i fem un llistat ambel que manca, per anar-ho a comprar més tard si cal.A més d’organitzar i fer les valoracions conjuntes de les activitats, ensencarreguem que el despatx sempre estigui endreçat.Com podeu compro-var, també fem arti-cles i entrevistes pera la revista de l’es-cola.Sempre estem enfei-nats i anem amunt iavall, però ens hopassem molt bé! 33 37.\ncoses que es fan Sortides i excursions El dia 29 d’octubre, les classes de Carbasses, Roses i Vermells van anar d’e- xcursió a Carme. Al matí passejaren pels afores de Carme, gaudiren del paisat- ge de tardor i pogueren entrar en una vinya a veure i tastar el raïm. El dinar el varen fer en el Casal. A la tarda els va visitar la castanyera (la Gina anava ben disfressada) i els va oferir un pastis de moniato que havien fet els alumnes de Carbasses i Roses. Tots junt passaren un dia esplèndid.34 38.\ncoses que es fan Sortides i excursionsEl dia 8 de novembre, la secció de TVA, va anar d’excursió a Capellades a visi-tar l’Abric Romaní. Aquesta sortida la van fer amb tren.El 9 de novembre els alumnes de Blaus van anar a Tous amb la furgoneta i vanfer una caminada pel bosc. 35 39.\ncoses que es fan Sortides i excursions Els alumnes de les classes de Verds, Blancs, Turqueses i Grocs, el dia 12 de novembre van anar a Barcelona a visitar el Jardí Botànic. En l’àrea de Coneixe- ment del Medi van estar parlant de les plantes i dels diferents ecosistemes. Allà realitzaren un taller : “Què hi dius? És viu? Tots portaven els objectes ”reciclats” de casa i de l’escola en una caixa: eren restes d’éssers vius com altre ti- pus de matèria. La monitora del taller els va ajudar a fer diferents experiments i saber diferenciar bé el que és matèria viva de matèria inerta. El dia 19 de novembre, la secció de TVA, va visitar l’exposició de caps grossos al Museu Comarcal. Allà van fer un taller de màscares molt interessant.36 40.\ncoses que es fan Sortides i excursionsTambé aquest mes la classe dels Blaus van fer un intercanvi amb els alumnesde l’escola Marta Mata de Vilanova del Camí. Allà van fer activitats i jocs motriusal gimnàs de l’escola.El dia 13 de desembre el grup de Vermells van anar a esmorzar en una cafete-ria. Tenen pensat de fer una sortida cada trimestre.El 15 de desembre els grups de Turqueses i Grocs juntament amb alumnes del’IES Pere Vives, van visitar l’Asil on van cantar Nadales i van oferir un recital depoemes i refranys .El 21 de gener amb motiu de la Festa dels Tres Tombs a Igualada, els alumnesde TVA van visitar el Museu del Traginer. 37 41.\ncoses que es fan Les festes Castanyada Les aules de Grocs, Turqueses i Blancs, uns dies abans de la festa, van escollir qui seria el castanyer o la castanyera. Després, juntament amb el grup de Verds, van preparar els panellets. A la tarda del dia 29, cada grup classe (els Blaus també) va fer una actuació dedicada als cas- tanyers. A continuació aquests van repartir al pati de l’escola castanyes i panellets per a tots. El grup de TVA va anar a menjar les cas- tanyes que prèviament havien torrat al parc . Les aules de Carbasses, Vermells i Roses van fer una sortida a Carme. Santa Cecília El 19 de novembre, els grups de TVA van anar a l’església de Santa Maria a escoltar una audició d’orgue a càrrec d’en Jonatan (professor de l’escola de música). A part de l’audició en Jonatan va explicar una mica com és aquest instrument, com fun- ciona i la història d’aquest orgue de la nostra ciutat. Els grups de Blancs i Verds van assistir al concert de Santa Cecília al teatre de l’Ateneu. Les aules de Grocs, Turqueses, Blancs i Vermells el dia 23 de novembre van anar a l’Escola de Música a escoltar una audició de música moderna. Del 22 al 25 de novembre, els grups de Carbasses, Roses i Blaus van organitzar una setmana musical plena d’activitats: audició de la Tuna Nova Unió, audició de sons tribals amb l’Arnau, vídeo musical i Karaoke, taller de so especial amb el Javi i la Piluca (pallassa), audició de gralla, flabiol, tamborí, viola, sac de ge- mecs... amb l’Enric i audició de violí.38 42.\ncoses que es fan Les festesSant NicolauEl dia 3 de desembre, com cada any,va arribar a l’escola Sant Nicolau i elsseus patges. Aquesta festa va estarorganitzada per la secció de TVA.Celebrem el NadalCom cada any per aquestes dates,l’Esmolet i l’Esmoleta van visitar l’es-cola per a convidar els alumnes al Sa-ló de la Infància.El dia 10, els grups de Grocs i Turque-ses van fer una activitat compartidaamb els alumnes de l’IES Pere Vives.Es van assajar les nadales i els poemes, es va fer un intercanvi de postals i final-ment van esmorzar tots junts, convidats pels alumnes de l’escola,Els alumnes de TVA van dedicar un dia al treball solidari per a destinar els dinersguanyats a la Marató de TV3.El dia 21, es va celebrar la festa de Nadal al Teatre de l’Aurora.El dia 22, els alumnes i professionals de la secció de TVA van anar a fer un bonesmorzar a un bar del barri de Fàtima.Els Turqueses, Grocs, Vermells i Blancs, per la seva banda, van fer tres activi-tats: preparar unes nadales, fer xocolata desfeta i parar la taula guarnida ambmanualitats fetes per ells.Els altres grups d’escola van fer cagar el tió. 39 Recommended


Rule Version:24.111.602 (5/23/2008) - Administrative Rules of the State of Montana\nEffective Date: 5/23/2008\nHistory Notes: History: 37-1-131, 37-27-105, MCA; IMP, 37-27-105, 37-27-201, 37-27-205, 37-27-321, MCA; NEW, 1992 MAR p. 2498, Eff. 11/26/92; AMD, 1993 MAR p. 1639, Eff. 7/30/93; AMD, 1996 MAR p. 2576, Eff. 10/4/96; AMD, 2000 MAR p. 456, Eff. 2/11/00; TRANS, from Commerce, 2001 MAR p. 1642; AMD, 2003 MAR p. 2873, Eff. 12/25/03; AMD, 2005 MAR p. 745, Eff. 5/13/05; AMD, 2007 MAR p. 263, Eff. 2/23/07; AMD, 2008 MAR p. 1033, Eff. 5/23/08.


22 juny 1984 (35 anys)\n286–254 8 (2012)\n2 Títols de Challengers i Futures (14)\n2.1 Individuals (11)\nTipsarevic començà a jugar al tennis amb sis anys, i en 1993, amb vuit anys, ja jugava en el New Belgrade Tennis Club amb l'entrenador rus Roman Savochkin.\nCom Junior, Janko guanyà l'Obert d'Austràlia del 2001 i arribà als quarts de final del Roland Garros 2001, a més d'acabar com nº 2 del rànquing Junior. Eixe mateix any debutà amb l'Equip Iugoslau de Copa Davis, guanyant tres punts contra Polònia. La següent setmana guanyà el seu primer títol de Future en la seua ciutat natal, Belgrad. En 2002 guanyà el seu segon títol en Mèxic.\nDesprés de guanyar el seu primer torneig de Challenger en Alemanya, debutà en l'ATP en Indianapolis en 2003; després de guanyar a el Serbi Nenad Zimonjić en primera ronda, va caure eliminat davant Ievgueni Kàfelnikov. També debutà en un Gran Slam eixe any, concretament en l'Open dels Estats Units, on després de classificar-se en les rondes prèvies, fou eliminat en primera ronda pel nº20 del rànquing mundial, Mark Philippoussis. A l'any següent, en 2004, féu la seua aparició en Roland Garros i Wimbledon passant les rondes prèvies, però va acabar caent en la primera ronda d'ambdós tornejos. Eixe mateix any tornà a guanyar dos Challenger en individuals i altre més en dobles.\nJanko jugà 15 tornejos ATP en 2005, passant del Top 100 per primera vegada. Enguany arribà a la segona ronda en l'Obert d'Austràlia i en Roland Garros. En Austràlia va perdre contra Dominik Hrbaty, al com derrotà posteriorment a París. A més va arribar a tercera ronda en Wimbledon derrotant a Tommy Haas i a Ien-Hsun Dl., però perdé contra Thomas Johansson. En dobles guanyà el Challenger de Nàpols al costat de Jiří Vaněk. També en dobles, arribà a quarts de final en Umag al costat de Novak Đokovic i en Vietnam al costat de Màrkos Bagdatís.\nTipsarevic acabà 2006 com el nº 65 en el rànquing, segon millor tennista Serbi després de Novak Đokovic. Guanyà quatre Challengers més amb un rècord de 31-8. En el ATP Tour, aconseguí arribar als quarts de final en Nottingham, on va caure davant Robin Soderling. Després d'açò, en 2007 guanyà el Challenger de Zagreb i participà en Roland Garros i Wimbledon, en aquest últim culminà la seua millor actuació en un Gran Slam, arribant a la quarta ronda. Allí caigué contra el valencià Juan Carlos Ferrero en tres sets.\nTítols de Challengers i Futures (14)[modifica]\n1. 21 de maig de 2001 Belgrad Terra Batuda Rubén Ramírez Hidalgo 6-2, 4-6, 6-3\n2. 11 de novembre de 2002 Ciutat de Mèxic Dura Lazaro Navarro 6-1, 6-3\n3. 30 de juny de 2003 Zell Terra Batuda Jan Frode Andersen 7-6(1), 5-7, 6-4\n4. 20 d'octubre de 2003 Torrance Dura Zack Fleishman 6-4, 6-3\n5. 3 de maig de 2004 Ostrava Terra Batuda Peter Luczak 6-3, 7-6(5)\n6. 26 de juliol de 2004 Belo Horizonte Terra Batuda Ricardo Mello 6-4, 5-7, 6-4\n7. 13 de febrer de 2006 Belgrad Carpeta Tomáš Cakl 6-4, 4-1 ret.\n8. 14 d'agost de 2006 Samarcanda Terra Batuda Edouard Roger-Vasselin 6-3, 6-2\n9. 21 d'agost de 2006 Bukharà Dura Rohan Bopanna 6-2, 6-4\n10. 2 d'octubre de 2006 Mons Dura Alex Bogdanovic 6-4, 1-6, 6-2\n11. 14 de maig de 2007 Zagreb Terra Batuda Julio Silva 3-6, 6-3, 6-3\n1. 31 de maig de 2004 Fürth Terra Batuda Adrián García Simon Aspelin / Graydon Oliver 6-4, 6-4\n2. 7 de juny de 2004 Weiden Terra Batuda Lovro Zovko Mariano Delfino / Patricio Rudi 6-4, 7-6(6)\n3. 25 de març de 2005 Nàpols Tierra Batida Jiří Vaněk Massimo Bertolini / Uros Vico 3-6, 6-4, 6-2\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a:Janko Tipsarević\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Janko_Tipsarević&oldid=22136722»