II Congrés CTEM – CEFIRE – Específic d'Àmbit Científic, Tecnològic i Matemàtic\nActes del II Congrés CTEM de la CV\nAl maig de 2016, emmarcat en la gran festa de la Primavera Educativa, es va celebrar amb èxit del I Congrés CTEM de la Comunitat Valenciana. L'objectiu principal d'aquest congrés va ser impulsar l'ensenyament de les Ciències, Tecnologia i Matemàtiques (CTEM) perquè els alumnes adquirisquen una adequada alfabetització científica i desenvolupen competències clau per al segle XXI.\nEl I Congrés CTEM va ser el primer escalafó en l'ascensió del paper que la Ciència, la Tecnologia i les Matemàtiques han de jugar en l'Educació i com a motor de canvi social a la Comunitat Valenciana. El II Congrés internacional CTEM de la Comunitat Valenciana, que se celebrarà a Burjassot (València) els dies 9 i 10 de novembre de 2018, pretén ampliar l'espai de trobada del professorat de Ciències, Tecnologia i Matemàtiques per a posar-ho en contacte amb altres professors/es, investigadors/es i experts/es no solament d'àmbit nacional sinó internacional, especialment de l'àmbit europeu i iberoamericà.\nEl lema del II Congrés internacional CTEM és "STEM per a la ciutadania", la qual cosa suposa també un avanç que aprofundeix en la idea d'alfabetització científica per a tractar la seua dimensió social, i especialment, el paper de l'ensenyament de les Ciències, la Tecnologia i les Matemàtiques en la formació d'una ciutadania crítica i responsable, capaç de respondre als grans reptes científic-tecnològics del segle XXI: innovació, digitalització, gestió de grans dades, canvi climàtic, intel·ligència artificial, etc.\nL'objectiu del II Congrés internacional CTEM és, en conseqüència, mostrar les possibles implicacions i afinitats entre l'ensenyament CTEM i la ciència ciutadana. S'analitzaran i divulgaran experiències, recerques o metodologies que fomenten que l'alumnat participe activa i col·laborativament en experimentacions científiques, recollida de dades o en la presa de decisions basada en mètodes empíric-analítics, prenent consciència tant del seu rol de ciutadà o ciutadana, com de la importància de la formació científic-tecnològica per a exercir-ho adequadament. També s'abordarà el paper de la cultura científica en l'ensenyament de les Ciències, la Tecnologia i les Matemàtiques, sota la forma de controvèrsies soci-científiques o debats que analitzen l'impacte de la Ciència o la Tecnologia en la societat. En definitiva, al II Congrés internacional CTEM es vol fomentar l'intercanvi d'experiències, projectes i recerques que mostren com els i les alumnes aprenen treballant com a científics; que proposen situacions en les quals l'alumnat exercisca la seua ciutadania prenent decisions i gestionant les repercussions que la Ciència i Tecnologia tenen en les seues maneres de vida; i que promoguen un aprenentatge significatiu, motivador, responsable i compromès de les Ciències, la Tecnologia i les Matemàtiques.\nMés informació sobre el II Congrés CTEM de la CV


Llegeix aquesta introducció i després fes les activitats que trobaràs a les fitxes 1 i 2, corresponents als apartats 2, 3, 4 i 5 d'aquesta pàgina :\nEls paisatges agraris de Catalunya són força diversos i han estat condicionats per factors humans i també per factors físics: relleu, clima i proximitat de l'aigua.\nDes de l'època romana , les propietats agràries a Catalunya han estat de mides mitjanes, i a l'edat mitjana es van anar estructurant al voltant de la masia. Des del segle XVIII s'ha tendit a l'especialització. Especialització que s'ha anat accentuat els últims cinquanta anys degut a la mecanització.\nActualment el pes de les activitats agràries en l’economia catalana és cada vegada menor. Dintre del sector primari, predomina la ramaderia, amb un 60% , aproximadament, del valor de tota la producció final agrària. En els darrers temps, la modernització de l’activitat agrícola i ramadera ha comportat millores en el sector.\n2. LA CATALUNYA SECA I LA CATALUNYA HUMIDA\nA Catalunya hi trobem clarament dues zones diferenciades: SECA I HUMIDA. Mira't aquest mapa de la precipitació mitjana anual i fes l'activitat corresponent de la fitxa de treball. Si et cal, a sota del mapa hi tens enllaços als mapes de comarques i de relleu de Catalunya. (http://www.atlesnacional.cat/icc/atles-nacional/clima/precipitacio-mitjana-anual/)\nMAPA DE COMARQUES/ MAPA DE RELLEU\n3. ELS PAISATGES AGRARIS DE CATALUNYA\n3.1.ELS PAISATGES AGRARIS DE LA CATALUNYA HUMIDA\nLa Catalunya humida correspon a aquelles zones que reben més de 600 mm de pluja anual. Comprèn el Pirineu, el Prepirineu, i les zones d'alta i mitjana muntanya. Hi trobem una important presència de zones boscoses i prats, i a les valls molts conreus . Les espècies que s'hi conreen no necessiten que se les regui artificialment, tot i que sovint s'utilitza el reg per aspersió, per obtenir més rendiment. Hi podem trobar camps tancats ( bocage ).\n3.2 ELS PAISATGES AGRARIS DE LA CATALUNYA SECA\nPodem dir que el riu Llobregat i el seu afluent Cardener fan de línia divisòria entre la Catalunya seca (sud) i la humida (nord).\nA la Catalunya seca hi distingim 2 zones:\nLa franja litoral: LA pluvositat escasa.El relleu és pla o amb escassos pendents. Majoritariament hi predominen els conreus de secà, però també hi ha zones on hi ha conreus de regadiu que aprofiten l’aigua dels canals o de pous. Dins d'aquesta franja hi ha les zones de l’Empordà, el Maresme, el Delta de l’Ebre i el Baix Llobregat. Darrerament s'na incorporat al paisatge agrari català el conreu de girrasols i de flors i plantes ornamentals. Aquestes últimes s'han desenvolupat a l'àrea del Maresme, i donen lloc a un paisatge ple d'hivernacles.\nPerl que fa a hortes de regadiu els espais més amplis els trobem al Delta de l'Ebre , on es cultiva l'arròs.\nLes terres de l’interior: El clima és sec i extrem: els estius són càlids i els hiverns rigorosos. El paisatge tradicional és el de l’agricultura de secà, amb cereals, vinya, olivera i fruita seca. S'hi han realitzat obres de canalització de l’aigua de l’Ebre, del Segre i d’altres afluents. La canalització de l'Ebre ha permés la creació de grans àrees de regadiu, on hi predominen els arbres fruiters. El paisatge característic és el de Lleida.\nA la zona del baix Segre, beneficiada per la construcció de canals de regatge hi trobem també hortes de regadiu.\n4. LOCALITZACIÓ DELS PRINCIPALS PAISATGES\nObre la fitxa de treball 2 i situa les imatges dels paisatges en el lloc corresponent del mapa.\n5. CONSEQÜÈNCIES DEL CANVI CLIMÀTIC\nLlegeix aquesta notícia sobre algunes de les conseqüències que tindrà per a Catalunya el canvi climàtic, i respon les preguntes de la fitxa 1.\nNOTÍCIA: Cap una Catalunya de secà


Enhorabona promoció Oasis! – Escola Garbí Pere Vergés Esplugues\nEnhorabona promoció Oasis!\nAvui ens han visitat els caps de la promoció Oasis, que el curs passat van acabar els seus estudis.\nPublicat el 3 de març de 2021 3 de març de 2021 By bibliotecae\nEn aquell moment, les circumstàncies excepcionals van fer que aquests alumnes de 2n de batxillerat no poguessin celebrar el tradicional dinar de final de curs, que culminava penjant la rajola de la promoció. Aquest dimarts, doncs, acompanyats dels seus tutors, han pogut col·locar-la al costat de totes les altres. L’acte s’ha retransmès a través de la plataforma Zoom i els seus companys de promoció l’han pogut seguir en directe.\nSumem una promoció més a l’escola i anem augmentant el nombre d’antics alumnes.\nEtiquetes: batxillerat, Oasis, Promoció Batxillerat, rajola, tradicions\nNotícia prèviaQuarta presentació de càrrecs!\nNotícia següentPresentació de càrrecs a E1 C2\nBy bibliotecae\tPublicat el 8 de febrer de 2021 11 de febrer de 2021\nMuseu Marítim i ruta Cervantes\nBy bibliotecae\tPublicat el 25 de maig de 2021\nBy bibliotecae\tPublicat el 29 d'abril de 2019 29 d'abril de 2019\nPublicat el 18 de gener de 2022 18 de gener de 2022 By bibliotecae


dj | Les Barraques Digitals\nMor Avicii, el famós Dj amb només 28 anys\nPosted on Abril 22, 2018 by mariocl8888\nEl músic Tim Bergling o musicalment conegut com a Avicii, ha sigut trobat mort el passat divendres dia 20 d’abril a la ciutat de Mascate (Omán). La notícia arriba de la mà de la seva representant Diana Baron que deia això:\n“La família està devastada i els demanem a tots que respectin la seva necessitat de privadesa en aquest moment difícil. No es donaran més declaracions”. Així que de moment es desconeixen les causes de la mort del popular DJ.\nTim Bergling de tan sols 28 anys començava la seva carrera artística, quan tenia menys de 19 anys, feia peces de música que ja tenien una certa repercussió global, però només fins al 2011 que Avicii triomfava amb el seu aclamat single “Levels”. La seva fama no va fer més que créixer i llençava a l’aire temes molt sonats com “Hey brother” o “wake me up”.\nTot i que l’estat de salut del Dj. no va ser fins al 2016 que es va retirar.\nBergling començaria a tenir problemes de salut a causa del seu ritme de vida que va fer que el 2015 ja cancel·lés alguns concerts fins a l’extrem de què el 2016 anunciés la seva retirada del món de la música.\nA partir d’aquest moment, les coses no van anar molt millor per al jove suec. Les informacions parlaven de complicacions després d’una operació d’apendicitis, al que posteriorment se li va sumar una pancreatitis aguda a causa del consum d’alcohol que li van portar a ser hospitalitzat.\nEsperem que estigui on estigui continuï emocionant i enamorant amb la seva música..\nFiled under: Internacional | Tagged: #avicii, #mortavicci, #rip avicii, dj |\tLeave a comment »\nPosted on Abril 22, 2018 by ikercarr\nAquesta setmana la cançó és Breathe de Jax Jones. Timucin Fabian Kwong Wah Aluo més conegut com Jax Jones és un DJ britànic, productor discogràfic, cantant, compositor i remezclador que va néixer el 25 de juliol de 1987 a Londres.\nFiled under: Cançó de la setmana | Tagged: dj |\tLeave a comment »\nPosted on Març 1, 2018 by servel2002\nAquesta setmana a la secció Musipèdia us porto una cançó del conegut Dj Oliver Heldens. És un DJ i productor neerlandès. És un dels màxims referents del nou gènere conegut com a future house. Els estils associats a aquest Dj són el future house i el bass house. Actualment, ocupa el lloc #13 en l’enquesta anual realitzada per la revista DJmag.\nArtista: Oliver Heldens\nArtista convidat: Danny Shah\nAquí us deixo amb la seva cançó més recent:\n(feat. Danny Shah)\nI’m in love, with the city\nAnd I don’t wanna leave while the night is still young\nTaking shots, dancing dirty\nEvery day in a dream and I don’t wanna wake up\nThis won’t be the last time, this could be our last life\nAnd I don’t, and I don’t wanna lose the feeling\n‘Cause I’m love, with the city\nAnd I don’t wanna leave when the night is still youngHey!I got MJ in my feet, taking control of me\nIt’s time to release the beast\nOn whisky and coke all night\nGonna move it like I should\nI’m out to get drunk, I’m drunk to get love tonight\nOh my God, it’s a party\nAnd I don’t wanna leave til they play my favourite song\nDon’t blame us, blame the boogie\nTryna stop but I’m party rocking in my zone\nI got MJ in my feet, taking control of me\nEverybody’s looking, everybody’s looking\nEverybody’s looking for a good time\nFiled under: Musipèdia | Tagged: #Music, #OliverHeldens, #Whatthefunk, dj |\tLeave a comment »\nPosted on febrer 26, 2018 by ikercarr\nAquesta setmana portem l’última cançó de Martin Garrix amb David Getta i Brooks ”Like I do” que només en 4 dies té 2 milions de visualitzacions.\nFiled under: Recomanacions | Tagged: cançó, dj |\tLeave a comment »\nPosted on febrer 15, 2018 by ikercarr\nLa cançó de la setmana és Stargazing del Dj Kygo publicada el 22 de setembre de 2017.\nKyrre Gørvell–Dahll, conegut pel seu nom artístic Kygo, és un productor de música electrònica i Dj. Va atreure l’atenció internacional cap al món d’EDM, gràcies al seu remix de “I See Fire” d’Ed Sheeran, ha rebut més de 33 milions de reproduccions a SoundCloud i 50 milions de visites a YouTube.\nFiled under: Cançó de la setmana | Tagged: cançó, dj, institut |\tLeave a comment »


Els comerciants demanen a la Generalitat que aprove el pla estratègic que es gesta des de fa una dècada - À Punt\nEls comerciants reivindiquen un pla per a regular el sector, que ha sigut un sector clau durant la pandèmia / Confecomerç\n10 de juliol 2020 - 20:39\nEls comerciants integrats en Confecomerç, la Confederació d’Empresaris del comerç de la Comunitat Valenciana, ha reclamat a la Generalitat que aprove el pla estratègic del sector, que està gestionant-se des de fa més de nou anys. Argumenten que els efectes econòmics de la pandèmia evidencien la necessitat d’ordenar el sector, que ocupa més de 210.000 treballadors i genera un volum de negoci de 24.000 milions d’euros.\nEl president de Confecomerç, Rafael Torres, ha assenyalat que, davant de la mancança d’aquest pla, el sector comercial “té un greu dèficit, que sens dubte repercuteix negativament en l’impuls del comerç i de la nostra economia”. En aquest sentit, l’entitat recorda que el 18% dels afiliats a la Seguretat Social de la Comunitat Valenciana treballen en aquest sector. Així mateix, apunten que al territori valencià hi ha més de 61.616 locals comercials.\nAquesta entitat ha destacat que és un dels sectors més afectats per la Covid-19 i que “ara més que mai necessita el suport d’iniciatives com el pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (Patsecova)”.\nPaper social durant la pandèmia\nA més, han recordat la tasca social que ha dut a terme el xicotet comerç durant la pandèmia, “període en què han guanyat rellevància conceptes com ara l’impacte ambiental i el desenvolupament i impuls d’un comerç sostenible”, aspectes que recull el Patsecova.\nEls comerciants valencians van exposar la seua reivindicació a la comissió de reconstrucció social, econòmica i sanitària de les Corts, on van reclamar el pla territorial, necessari per a tindre “un marc d’actuació que garantisca i aporte seguretat jurídica a l’ordenació i la planificació comercial”.\nConfecomerç ha lamentat que, deu anys després de reclamar els comerciants aquest pla, que va començar a redactar-se fa nou anys i que està tramitant-se des de fa cinc, fins al punt de comptar, inclús, amb el vistiplau del Consell Jurídic Consultiu, la Generalitat encara no li haja donat l’impuls definitiu perquè entre en vigor.\nA més, Confecomerç ha retret que el sector del comerç siga l’únic que encara no té un pla estratègic, a diferència d’uns altres, com ara el del turisme, la indústria o l’agricultura.


INFORME DEL SECTOR DE LA MÚSICA FIRA TROVAM 2018 - PRO21\nLes jornades professionals de la Fira, el seu fòrum de debat i formació, desenvolupat en paral·lel a l’activitat d’exhibició, han servit per tornar a visibilitzar quins son els interlocutors vàlids de la cadena de valor musical a la Comunitat Valenciana i els seus pars. La presència de tots els nivells administratius, autonòmic, diputacions, ajuntaments, governs d’altres comunitats i les principals associacions de professionals públiques i privades, els clústers d’empreses existents així com la participació de les diferents universitats valencianes, han fet palès les harmonies i dissonàncies de l’ecosistema musical autòcton.\nUn ventall ampli de representativitat, que legitima a la fira per prescriure un informe final de recomanacions a futur, de prospectiva estratègica que interpel·la directament a d’altres administracions absents, com l’estatal i l’europea, i alhora vol servir de marc de treball on es pauten els estàndards que regulen al sector al curt i llarg termini.\nEls drets i els deures, les responsabilitats públiques i privades, els consens i dissens, les bones pràctiques i els exemples nocius, us deixem unes conclusions amb visió executiva, legislativa, judicial del que ha estat la fira al 2018 i quins seran els punts calents per al 2019.\nCONCLUSIONS DE LES JORNADES PROFESSIONALS DEL TROVAM 2018\n1. Ens trobem davant d’un subsector productiu, que forma part del sector de les empreses creatives i les indústries culturals, declarat pel Parlament Europeu i els seus òrgans de govern com estratègic pel desenvolupament d’un nova economia productiva. La Generalitat Valenciana amb les competències transferides però sense el finançament transferit, lidera des del 2016 un Pla Estratègic de la Cultura, amb un full de ruta per al sector musical, que preveu al 2020 haver ficat les bases que permeten dotar de solidesa suficient al teixit musical valencià. Aquest lideratge des de l’autogovern, no està exempt de mancances i de punts estructurals i sistèmics fora del radi d’acció del mateix Pla Estratègic i de la Mesa de la Cultura Valenciana La manca d’un pla rector i d’unes polítiques culturals adreçades a la música en els darrers 20 anys, desemboquen en un escenari atomitzat pels diferents nivells d’intervenció subsidiari institucional sobre el sector i la població. Així podem veure com les àrees de cultura de les diputacions d’Alacant, València i Castelló han desenvolupat de forma desigual i asimètrica uns plans d’acció adreçats a la música, sense tindre cap mecanisme de coordinació estable amb la Conselleria d’Educació i Cultura. De la mateixa manera l’acció del Ministerio de Cultura i l’INAEM (Instituto Nacional de las Artes Escénicas y de la Música) ha estat inexistent si més no un entrebanc a la implementació de les polítiques musicals per part de les administracions públiques de proximitat. Un panorama que s’ha traduït en desigualtat cultural per la manca d’accés igualitari als bens i serveis, desigualtat per al sector professional musical, que no ha comptat amb els mateixos recursos que altres territoris de l’estat i desigualtat ciutadana en la distribució i dotació de contingents i continguts bàsics de qualitat.\n2. El sector industrial musical valencià basat en un 95% per autònoms i micropimes, un sector de subsistència, definit per una tendència a treballar per projectes a curt termini, amb una feble estandardització dels processos productius, baixes barreres d’entrada professional i dèbil inversió en I+D directa, s’estructura de manera molt més flexible que la majoria de les activitats econòmiques valencianes. Per això ha sabut adaptar-se al període de crisi i recessió dels anys 2008 al 2015. Els manuals de màrqueting empresarial parlen novament de les avantatges que genera l’agilitat i les organitzacions amb equips de treball flexibles, característiques ambdues de la industria musical tal i com vam poder analitzar en diferents panels de les jornades professionals de la Fira. Amb tot, comptem amb una indústria incipient, que no aplica la creativitat en els seus processos de gestió i si fem una mirada a la base, trobem un sistema educatiu musical centrat majoritàriament en la formació de creadors, escoles de música, conservatoris, locals d’assaig, però no trobem una rèplica en el sistema educatiu sòlida i específica, que permeta un itinerari de formació curricular dels gestors i empresaris musicals, llevat d’algun màster o postgrau de gestió.\n3. Feblesa discursiva i dificultats de creació de marc teòric analític per interpretar les dimensions de la música d’una manera acadèmica i professional, llastren al sector i l’avoquen a viure, en un continu moviment empíric sense marc referencial, que avalue la seua acció de manera objectiva. Aquesta carència pren més relleu si tenim en compte, que els gestors culturals de l’administració pública, estigmatitzats en el passat i allunyats de la immediatesa d’un model econòmic que opera en una lògica dels resultats, no han estat capaços que crear una línia editorial de continguts, capaç de dissociar els objectius públics dels privats, així ens trobem hui en dia com la majoria de centres culturals, auditoris públics i teatres es regeixen per consignes quantitatives i adopten discursos del màrqueting empresarial per a vendre espectacles i generar públics, més enllà de formar espectadors crítics lluny de paràmetres mercantils. Per la seua banda els gestors privats, sense relat teòric definit, més enllà del compte de resultats societari per exercici, es veuen abocats a copiar models d’altres comunitats professionals limítrofs (sector audiovisual, assessories econòmiques i financeres, agències de comunicació i publicitat, plataformes digitals de subscripció, branding i patrocinis…) i a viure en un continu mercat de la competència sense tindre en compte l’impacte generat en la societat, amb un model d’oci per a joves moltes vegades controvertit, basat cada vegada més en la recaptació generada pel consum en els seus diferents models: ticketing, marxandatge, gastronomia, begudes alcohòliques.\n4. La necessitat de la creació de la taula multinivell i interadministrativa de la música, per arribar a un acord col·lectiu de construcció en l’àmbit social i empresarial de la música. Ha estat una de les reivindicacions del sector durant l’encontre. El sector empresarial musical, té la sensació de no formar part de l’estratègia general econòmica marcada per la Conselleria d’Hisenda i Model Econòmic de la Generalitat Valenciana ni de la Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. Els diferents plans anuals de model productiu, els organismes de dret públic que els impulsen: Agència Valenciana de la Innovació, Institut Valencià de Finances, Institut Valencià de Competitivitat Empresarial, són aliens a l’activitat del sector. La creació d’una taula liderada per l’Institut Valencià de Cultura i els diferents agents amb capacitat d’interlocució VAM, MusicaproCv, Fira Trovam, Universitats, faria possible un canvi de rumb necessari, atés que la majoria de microempreses tenen poca o ninguna capacitat de canviar els factors de l’entorn. A les jornades professionals es va destacar l’aposta en aquesta direcció, amb encerts i desencerts, que Turisme Comunitat Valenciana ha realitzat en la present legislatura, fent del turisme musical un factor de creixement econòmic i social, de vertebració i cohesió territorial de la Comunitat Valenciana.\n5. Canvi de cicle normatiu i legal en el sector musical. Una altra de les reivindicacions del sector i idea nuclear que afecta de ple tant als creadors, als gestors culturals, a les administracions, els empresaris i als ciutadans. S’han produït avenços significatius amb l’aprovació de l’Estatut de l’Artista i els Treballadors Culturals a la cambra baixa de les corts generals, un projecte de llei més d’empara que regulador, que va ser presentat a la Fira pel seu portaveu a la subcomissió de treball parlamentaria, i que dona forma a mesures de protecció i desgreuge, un nou marc laboral, legal i fiscal, que aporta llum al complex sistema de contractació dels intèrprets, incorpora deduccions fiscals específiques, tot per esmorteir la precarització econòmica endèmica que llastra el gremi. Ara falta, però, que s’execute l’estatut i se’n desplegue la reglamentació, que implicaria la modificació de tres lleis: la de l’IRPF, la d’autònoms i la d’enjudiciament civil. Altre avanç normatiu ha estat la modificació de la Llei valenciana d’Espectacles, pel que respecta a l’accés dels menors de 16 anys a les sales de concerts, un canvi ben rebut pel sector i que era una reivindicació constant en les primeres edicions de la Fira. Amb tot resten pendents afers com la transposició europea de la llei de copyright, l’assentament de la llei de contractació pública i un marc normatiu que done seguretat als promotors alhora d’aconseguir les llicències per a realitzar festivals i concerts en l’espai públic.Debats pendents pel 2019: La inclusió cultural, tant de les rendes baixes, com dels ciutadans que no tenen interés per les activitats musicals, dades de l’estudi de l’enquesta esmentada. Avaluar els nivells de participació ciutadana en la presa de decisions culturals d’àmbit autonòmic i local, ara que ja han passat els primers anys de boom dels cercles i les iniciatives assembleàries, cal fer comptes de la incidència que ha deixat aquesta corrent de pensament i acció en les polítiques musicals.\n6. Capital econòmic, educatiu i cultural de la CV Enquesta 2017 (Ariño&Llopis2018) ISBN 978-84-482-6304-1, assenyala com influeix el poder adquisitiu i el nivell de formació de la ciutadania en les seues pràctiques culturals. Amb uns indicadors econòmics per baix de la mitja estatal (sou, PIB, finançament, inversió) el País Valencià és veu avocat a oferir als seus ciutadans una proposta cultural (formativa-creativa-exhibició) de baixa qualitat degut a l’infrafinançament lesiu i a la manca de múscul civil i social del tercer sector per poder fer front a aquest greuge compartiu amb d’altres territoris.\n7. Debats pendents pel 2019: La inclusió cultural, tant de les rendes baixes, com dels ciutadans que no tenen interés per les activitats musicals, dades de l’estudi de l’enquesta esmentada. Avaluar els nivells de participació ciutadana en la presa de decisions culturals d’àmbit autonòmic i local, ara que ja han passat els primers anys de boom dels cercles i les iniciatives assembleàries, cal fer comptes de la incidència que ha deixat aquesta corrent de pensament i acció en les polítiques musicals.\nEstudis presentats en el Trovam i altres estudis d’interés:\nEconomia Taronja (Indústries Culturals i Creatives)\nLa participació cultural en la Comunitat Valenciana\nAnàlisi de l’ocupació i prospectiva de les necessitats formatives als sectors culturals i creatius\nPosicionament turístic de l’activitat musical


Booking.com: Hotels a prop de Estació d'Avenue U (IND Culver Line), Brooklyn, EUA Reserva el teu hotel!\nEstació d'Avenue U (IND Culver Line)\nBusques allotjaments a prop de Estació d'Avenue U (IND Culver Line)?\nDoncs ets al millor lloc! Introdueix les dates i tria entre 333 allotjaments.\nHotels destacats a prop de Estació d'Avenue U (IND Culver Line)\n(a 14,8 km de Estació d'Avenue U (IND Culver Line))\nEl Four Points by Sheraton Manhattan SoHo Village està situat a 1 carrer de la parada de metro de Houston Street. ALEXEY.\n(a 13,2 km de Estació d'Avenue U (IND Culver Line))\nAquest hotel del Lower Manhattan es troba al districte financer, a l'altra banda del One World Trade Center. L'hotel disposa de piscina coberta climatitzada i habitacions amb TV de pantalla plana. B4i4gt.\n(a 12,5 km de Estació d'Avenue U (IND Culver Line))\nAquest hotel emblemàtic gaudeix d'una ubicació ideal al centre financer de Nova York. És a prop dels llocs d'interès, com ara la Borsa, i ofereix habitacions confortables amb TV de pantalla plana. Joanne.\n(a 12,7 km de Estació d'Avenue U (IND Culver Line))\nEl Club Quarters Hotel Wall Street és a 1 carrer del famós carrer de Wall Street de Nova York, a menys de 10 minuts a peu del World Trade Center i el New York Helicopter Tours. june.\n(a 14,2 km de Estació d'Avenue U (IND Culver Line))\nMés allotjaments a prop de Estació d'Avenue U (IND Culver Line) Hem negociat amb milers d’hotels per poder-te oferir les millors ofertes. Nosaltres en diem ofertes secretes i només són vàlides durant un temps limitat.\nHotels populars a prop de Estació d'Avenue U (IND Culver Line)\nAls voltants de Estació d'Avenue U (IND Culver Line)\nEstació d'Avenue X (IND Culver Line)\nEstació d'Avenue N (IND Culver Line)\nEstació d'Avenue P (IND Culver Line)\nEstació d'Avenue M (BMT Brighton Line)\nEstació d'Avenue U (BMT Brighton Line)\nEstació de Bay Parkway (IND Culver Line)\nEstació de Gravesend – 86th Street (BMT Sea Beach Line)\nEstació de Bay Parkway (BMT West End Line)\nEstació de 18th Avenue (BMT Sea Beach Line)\nEstació de 25th Avenue (BMT West End Line)\nEstació de 20th Avenue (BMT Sea Beach Line)\nEstació de Bay 50th Street (BMT West End Line)\nEstació de Bay Parkway (BMT Sea Beach Line)\nEstació d'Avenue U (BMT Sea Beach Line)


Panegyric 3News 2Religious 2Funeral orations 1\nBarcelona (Es), Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona 3Barcelona (Es), Universidad de Barcelona, Biblioteca General 3Madison, WI (USA), Wisconsin University Library 3Madrid (Es), Biblioteca Nacional 3Palma de Mallorca (Es), Biblioteca Pública del Estado 3Barcelona (Es), Biblioteca Pública Episcopal del Seminario de Barcelona 2Barcelona (Es), Biblioteca de Cataluña 2Cervera (Es), Archivo Histórico Comarcal de Cervera 2Montserrat (Es), Biblioteca de la Abadía Benedictina 2Orihuela / Oriola (Es), Biblioteca Pública del Estado Fernando de Loazes 2Peralada (Es), Biblioteca-Arxiu del Palau de Peralada 2San Cugat del Vallés (Es), Biblioteca Borja de la Provincia Tarraconense de la Compañía de Jesús 2Vich / Vic (Es), Biblioteca Pública Episcopal 2Albacete (Es), Biblioteca Pública del Estado 1Barcelona (Es), Universidad Pompeu Fabra 1Girona (Es), Biblioteca Pública del Estado 1Ittiri (It), Biblioteca provinciale francescana San Pietro in Silki 1Lleida (Es), Biblioteca Pública del Estado/Biblioteca Pública de Lleida 1Madrid (Es), Real Academia Española de la Lengua 1Mahón / Maó (Es), Biblioteca Pública del Estado 1Moyá / Moià (Es), Archivo Histórico de Moyá 1Ripoll (Es), Biblioteca Pública Lambert Mata 1Santiago (Cl), Biblioteca Nacional de Chile 1Tarragona (Es), Biblioteca Pública del Estado/Biblioteca Pública de Tarragona 1Teruel (Es), Biblioteca Pública del Estado 1Valencia / València (Es), Biblioteca Valenciana 1Valencia / València (Es), Universidad de Valencia. Biblioteca Histórica 1Zaragoza (Es), Diputación Provincial de Zaragoza. Biblioteca 1Zaragoza (Es), Seminario Conciliar o Metropolitano 1Zaragoza (Es), Universidad de Zaragoza 1\n*:* Remove constraint *:* Topic > Panegyric Remove constraint subject_topic_facet:Panegyric > Barcelona (Es), Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona Remove constraint repository_facet:Barcelona (Es), Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona > Madison, WI (USA), Wisconsin University Library Remove constraint repository_facet:Madison, WI (USA), Wisconsin University Library


La Fiscalia demana citar com a investigat el propietari de la parcel·la on es troba el pou en què va caure Julen\nPublicat 13/2/2019 12:57:24CET\nMÀLAGA, 13 Febr. (EUROPA PRESS) -\nLa Fiscalia de Màlaga ha sol·licitat al Jutjat d'Instrucció número 9 de Màlaga que citi el propietari de la parcel·la on es troba el pou en què va caure Julen en qualitat d'investigat per un delicte d'homicidi imprudent.\nAixí ho han assegurat a Europa Press fonts judicials, que han indicat que també s'ha demanat que declarin com a testimonis una dotzena de persones, entre les quals hi ha els pares del petit, l'home que va fer el pou i diversos guàrdies civils.\nAixò es produeix després que la Guàrdia Civil hagi remès un segon informe, que amplia el primer, després de la qual cosa la Fiscalia considera que ja es poden fer diverses hipòtesis dels moments previs a la caiguda de Julen.\nEl cos de Julen va ser trobat a les 01.25 hores de la matinada del dissabte 26 de gener pels equips de rescat que el buscaven al pou de només 25 centímetres de diàmetre i una mica més de 70 metres de profunditat.\nEl propietari de la finca, David Serrano, ha declarat com a testimoni davant de la Guàrdia Civil i fa uns dies va oferir una roda de premsa en la qual va dir que el dia de l'accident va protegir amb dos blocs de formigó el forat que va fer el responsable d'una empresa especialitzada i que, segons ell, havia deixat "obert".\nA més, va assenyalar que va advertir del perill que algú pogués ficar un peu, però que mai no va pensar que un nen pogués cabre per aquest forat. "Això mai no m'ho perdonaré, que no hagi vist aquest perill allí", va assegurar i va insistir que: "Mai en la meva vida vaig pensar que aquí hi cabria un nen".\nL'equip jurídic que el representa va defensar en aquesta roda de premsa que el seu client "en cap moment va tenir percepció d'aquest perill real".\nEl Jutjat d'Instrucció número 9 de Màlaga va obrir unes diligències primer per la desaparició del nen, en la qual s'han anat incorporant informes a fi de saber què va passar i determinar si existeixen responsabilitats penals.\nEl primer dels informes incorporat al procediment, el 17 de gener, dies abans que fos localitzat el nen, va ser del Seprona de la Guàrdia Civil en el qual es detallaven les gestions fetes fins aquest moment, inclosos els estudis urbanístics de la zona.\nEn aquest informe s'indicaven les possibles infraccions pel que fa al pou, com que les obres no comptaven amb autorització, les "nul·les" mesures de seguretat i els moviments de terra a la zona fets amb posterioritat al pou; així com les declaracions testificals del que va fer la prospecció i del propietari de la finca, en les quals apareixerien "contradiccions".


09/26/2021 08:26:33 AM\nSant Boi convida la ciutadania a omplir balcons i finestres amb un missatge col·lectiu contra les violències masclistes\n'Aquí ens rebel·lem contra les violències masclistes' és el lema de la campanya organitzada per commemorar el 25-N\nSant Boi es rebel·la contra les violències masclistes. Amb motiu de la commemoració del 25-N, l'Ajuntament ha posat en marxa una campanya que farà visible a tota la ciutat el rebuig col·lectiu contra aquesta xacra social. Als balcons i les finestres, als autobusos, als mercats, a les escoles i els instituts, als casals de barri i a les xarxes socials.\nLa campanya convida els veïns i les veïnes a penjar als balcons i les finestres de casa seva un domàs amb el lema de la campanya: "Aquí ens rebel·lem contra les violències masclistes" . Els domasos, fets de tela, es poden recollir gratuïtament fins al 24 de novembre a diversos edificis municipals (casals de barri, mercats municipals, Servei d'Informació Juvenil El Punt i Can Jordana).\nPer contribuir a donar més visibilitat al rebuig contra la violència masclista, es convida a publicar fotos dels domassos penjats i fotos amb el cartell de la campanya a les xarxes socials (amb l'etiqueta #25NRebel i etiquetant @aixonoesamor_stboi).\nEl missatge 'Aquí ens rebel·lem contra la violència masclista' també serà visible durant els pròxims dies a la façana de l'Ajuntament i a molts edificis públics, com casals, instituts, escoles, llars d'infants o mercats. A més, s'ha incorporat com a publicitat a les línies d'autobús SB1, L74 i L78 .\nLa commemoració del Dia Internacional per a l'Eliminació de la Violència envers les Dones serà enguany diferent a causa de la pandèmia de la COVID-19, que ha agreujat les situacions de violència que pateixen moltes dones i nenes.\nDíptic-programa del 25-N a Sant Boi\nEn el marc de la commemoració del 25-N, l'Ajuntament ha iniciat també la campanya 'A Sant Boi, fem equip contra les violències masclistes'. Per mitjà d'aquesta iniciativa es convida la ciutadania (i especialment els clubs i les entitats esportives) a compartir un vídeo que visibilitza la presència de violències sexuals en l'esport (el contacte físic sense consentiment, els acudits i insults sexistes o els comentaris sexuals sobre el cos o la roba són conductes habituals d'assetjament sexual).


Venda y Lloguer\nInici » Venda y Lloguer\nEl nostre principal objectiu és que els nostres clients obtinguin la màxima rendibilitat i estiguin informats de forma rigorosa quant als canvis que sorgeixin en les nostres lleis, tant estatals com catalanes. A més, som molt rigorosos en l'elecció dels inquilins dels pisos que lloguem, per aquest motiu, sol·licitem documentació i revisem bases de dades de morosos per tal de garantir l'èxit de la nostra gestió.\nRealitzem la gestió de cobrament dels llogaters.\nRealitzem tots els tràmits necessaris a nom del propietari amb organismes tant públics com privats.\nTramitem el dipòsit de fiances directament amb l'Incasol, ja que tenim concerts amb el número assignat A0083.\nEns fem responsables de tramitar tots els documents necessaris del propietari i l'inquilí per a la signatura del contracte.\nPaguem la liquidació al propietari en temps i forma segons s'estableixi.\nComparem de forma periòdica, que els subministraments de l'habitatge (aigua, llum i gas) es troben al corrent de pagament.\nTotes les gestions que puguin sol·licitar els propietaris.\nEVOLUCIÓ DE LA CARTERA D'IMMOBLES GESTIONATS PER PRECIADO SERVICIOS INMOBILIARIOS


EL PRIMER LIBRO QUE CONSEGUÍ TERMINAR DE LEER. GARCÍA DE ORO, GABRIEL. 9788468315515 Machado Libros


Cantar salms a missa | Jordi Guàrdia i Romeu\nCantar salms a missa\nA les celebracions litúrgiques s'usen amb freqüència els salms com a cants. Aquest quadern ofereix una aproximació al cant dels salms a l'Eucaristia: entre lectures i en d'altres moments. A més, incorpora requadres en què s'expliquen les diferents formes de cantar els salms.


Entitats socials i sanitàries volen la concertació dels serveis públics | Taula d'entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nEntitats socials i sanitàries volen la concertació dels serveis públics\nS'ha celebat a l'Auditori de l'ONCE.\nHi han assistit més de 350 professionals d'entitats socials i sanitàries.\nMés de 350 persones han assistit aquest dimarts a la jornada ’La nova directiva europea i la concertació de serveis públics i sanitaris a Catalunya’, organitzada per la Taula del Tercer Sector Social, el Fòrum de Salut Mental i ACEBA-Autogestió en atenció sanitària. La jornada s’ha celebrat a l’Auditori de l’ONCE de Barcelona.\nLa ponència principal de la jornada l’ha realitzat el jurista José María Gimeno Feliu, que presideix el Grup de Treball, nomenat fa un any pel Govern a instàncies del Parlament de Catalunya, per impulsar la transposició de la directiva europea 2014/24/UE, que permet establir un nou marc legal per a la provisió de serveis públics en els àmbits social i de la salut.\nTambé hi han intervingut representants dels Departaments de Salut i de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat; de la Taula del Tercer Sector Social; i de la Unió Catalana d’Hospitals. La cloenda ha estat a càrrec dels Secretaris Generals dels Departaments de Salut i de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat, Albert Serra i Josep Ginesta, respectivament.\nUna de les principals conclusions de la jornada ha estat la urgència de reclamar als poders públics de Catalunya l'aplicació de la nova directiva europea, existent des de fa més de 2 anys, per a regular amb garantia la concertació dels serveis públics socials i de la salut que es presten a la ciutadania.\nEls organitzadors de la jornada han remarcat que la directiva europea 2014/24 reconeix que els serveis públics socials i sanitaris no són activitat pròpia de mercat i, per tant, poden ser protegits –mitjançant una regulació específica que el Parlament de Catalunya té capacitat d’aprovar- de la interferència d’empreses que només busquen obtenir beneficis a costa de reduir prestacions i la qualitat del servei.\nLes tres institucions organitzadores de la jornada han defensat que la iniciativa social de les entitats és un complement imprescindible de la gestió pública directa per a garantir a la ciutadania uns serveis públics de qualitat i universals. Perquè hi ha sectors socials, territoris i necessitats específiques que només es poden atendre amb prou igualtat d'accés i eficiència si es compta adequadament amb les entitats que tenen l’experiència, el coneixement, la implicació i el compromís social en fer-ho, en alguns casos des de fa dècades o més d’un segle.\nAquesta nova modalitat de concertació de serveis públics socials i de la salut, reclamada avui, que possibilita des de ja fa més de dos anys la nova directiva europea, permetria superar la dicotomia públic-privat per mitjà de la “publificació”: regular amb garanties de servei públic la gestió de les entitats que ja tenen l’experiència i el compromís demostrat en l'atenció a les necessitats socials i de salut de la ciutadania.\nEn la jornada d’aquest dimarts, el director general d’Economia Social i Tercer Sector de la Generalitat de Catalunya, Josep Vidal ha anunciat que el Govern aprovarà en els pròxims dies, un Decret Llei que permeti avançar perquè la concertació social comenci a ser una realitat de manera immediata. Aquest anunci suposa un reconeixement a la demanda formulada per la Taula del Tercer Sector a partits i Govern durant els últims mesos.\nParal·lelament, el Govern ha anunciat, avui mateix, la posada en marxa d’un Avantprojecte de Llei de contractació pública de serveis d’atenció a les persones, que tindrà en compte el Codi de Bones pràctiques signat a finals de 2015 entre entitats socials, patronals, sindicats i col·legis professionals.\nAudio jornada (part I)\nAudio jornada (part II)\nAudio jornada (part III)


El Nou Congost torna a divertir-se - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Nou Congost torna a divertir-se\nL'afició desperta en uns play-off d'ascens vibrants l'any que Baxi entra d'espònsor i Joan Peñarroya és el nou entrenador\nxavier prunés manresa 31.12.2018 | 13:28\nAficionats de totes les edats van celebrar l'ascens davant del Melilla SALVADOR REDÓ\nAficionats de totes les edats van celebrar l'ascens davant del Melilla\nVa ser el desembre del 2017 quan l'ICL Manresa va fer una crida als seguidors de l'equip després que es comprovés com el descens a la LEB Or havia fet minvar clarament l'assistència al Nou Congost. Poc més de dos mil aficionats eren els que acudien al pavelló i aleshores era aventurat esperar que, tan sols un any més tard, la catarsi que el club ha viscut arribés a poder ser tan espectacular. Dels socis més irreductibles d'aleshores ara s'ha passat a un Congost ple, amb més de 3.300 abonats, de les angoixes de la LEB a una gran arrencada en l'inici de la temporada de retorn a l'ACB, en què es lluita fins i tot per entrar a la Copa i amb una plantilla que, malgrat les lesions, ha il·lusionat i ha donat la talla. Sí, després de molt temps, massa temporades, l'afició es torna a divertir.\nI el camí fins aquí no ha estat, en absolut, fàcil. A més a més, ha hi ha hagut tot un reguitzell de coincidències afortunades. Per a un club modest com el Manresa, que moltes vegades les ha passat magres per poder sobreviure, s'ha de dir que en moments crucials ha tingut la bona estrella de cara. La temporada passada, a la LEB, va viure uns instants crítics però, finalment, tot va quadrar.\nL'aleshores ICL Manresa tenia molts dubtes quan començava el 2018. Es va fitxar Nacho Martín, un jugador expert que havia de ser, juntament amb el gironí Jordi Trias, un pilar per assegurar l'ascens. Es va perdre la Copa Princesa a Lugo davant un Breogán que aviat es veuria que no cedia i que tenia al seu abast l'ascens directe. I això volia dir que els del Bages havien de jugar uns play-off feixucs, amb tres eliminatòries. Ja a les últimes jornades de la lliga regular es feia evident que la pressió pesava molt. Es van perdre 3 dels darrers 4 partits, incloent-hi el de casa davant el Lleida, que ho va aprofitar per aconseguir la seva permanència. Les crítiques de la grada van provocar que Aleix Duran, l'entrenador, oferís una explosiva roda de premsa amb la seva àcida resposta als aficionats. Li va costar el càrrec. El president Josep Sàez ho va tenir molt clar i el va destituir l'endemà, tan sols sis dies abans de començar els play-off. Allò era una bogeria fora de lloc, o el cop de timó que ja no podia esperar més? El temps i la dosi de fortuna sempre necessària per a les grans conquestes ho van acabar decantant cap al segon supòsit.\nDiego Ocampo, un tècnic molt tranquil al qual havien despatxat pocs mesos abans de la Penya, va agafar les regnes i va demanar als jugadors i a l'entorn recuperar «la calma». El primer adversari va ser el Leyma Corunya, que tenia d'entrenador el veterà Aranzana. L'ICL Manresa va perdre el segon matx al Congost i, amb un parcial en contra d'1-2, va estar a un pas del desastre a Riazor. Malgrat tot, va poder guanyar el quart partit, i el cinquè, patint, a casa (71-68).\nL'eliminatòria més clara va ser amb el Palència (3-0), tot i que els dos primers partits a Manresa van ser agònics. A la final va tocar un Melilla que va perdre d'entrada els dos duels al Congost però que va ser capaç d'empatar la sèrie a la seva pista. En un ambient que es recordarà sempre, amb la grada farcida de samarretes vermelles, l'ICL no va donar cap opció a un adversari esgotat i va retornar a l'ACB amb pallissa (97-67)\nPocs dies més tard de l'ascens es va fer públic que Baxi era el nou patrocinador per a les properes tres temporades. La gran sorpresa, en finalitzar el juny: Ocampo es va desvincular i va preferir dirigir els joves del Barça B. Quan ja tenia un peu i mig al Fuenlabrada, i qui sí que va acceptar l'oferta d'entrenar el nou Baxi va ser un Joan Peñarroya manresà d'adopció i exjugador històric. Va aterrar amb la dosi d'ambició que el marca i barrejant joves de la LEB amb veterans com Toolson, Doellman i Renfroe, tot i que aquests dos darrers han marxat aquesta setmana.\nRetiren del mercat uns formatges venuts a Catalunya per «incompliments greus» de seguretat.\nTroben en un pis de Lugo el cadàver d'una dona amb ferides d'arma blanca.\nMor la gossa maltractada a Chantada.


SENDERISME | Pirineu Infinit\nEn aquest nova etapa de Pirineu Infinit estem molt il·lusionats per incorporar una nova disciplina de muntanya a la nostre Agenda, el Senderime.\nDesprés de 10 anys d’experiència preparant viatges i guiant per diferents companyies, empreses o centres excursionistes. Ens hem decidir a fer-les per tots els nostres participants i adaptar-les a les necessitats que creiem són les que s’adeqüen més. Tres Paraules; Respecte, Formació i Compartir. Respecte per l’entorn, formació per més seguretat i compartir per viure-ho amb més intensitat.\nTenim preparades activitats guiades de Senderisme amb varis formats i per totes les dificultats;\n✔ Per una banda realitzarem activitats d’una jornada, realitzarem rutes properes a Barcelona, de no més de 2 hores amb cotxe. Descobrirem secrets a prop de casa que mai t’ho haguessis pensat que hi eren. Es realitzaran un dijous de cada mes i durant el cap de setmana.\n✔ Escapades de caps de setmana i ponts. Són sortides a llocs d’interes natural on farem nit per la zona, tant en hostals de muntanya com refugis. L’objectiu és aprofitar el màxim per conèixer i desconnectar tot caminat.\n✔ Els Reptes, En aquestes activitats guiades el format no és el principal, sinó l’objectiu. Es tracten de reptes muntanyencs que anirem oferint durant l’any. Ascensions històriques, senders oblidats, travesses atrevides… En aquestes activitats hi haurà un clar interès esportiu. Pots veure’n un exemple amb el repte Grans Ascensions que ja està en marxa.\n✔ Viatges, cada estació de l’any tindrà un viatge preparat. Es faran amb grup i el format cuida a parts iguals les rutes escollides, el territori en que es farà com les comoditats pel participant. Sempre intentat donar una qualitat apropiada per gaudir de les vacances!\nCom sempre les nostres activitats tenen una clara estacionalitat, totes les eleccions que farem les podreu trobar al calendari de la nostre Agenda. Cada estació de l’any escollim rutes per què siguin exuberants i adequades.\nEncantats de caminar amb vosaltres 🙂\nLlacs de les Boulloses\nCampament a Daglari\nAquí sabreu quelcom més d'aquests guiatges


ATRAPADA ENTRE LLIBRES: Booktag: Art literari ft. Perduda entre Pàgines\nBooktag: Art literari ft. Perduda entre Pàgines\nSóc la Tecla del blog Perduda entre pàgines, i avu estic al blog de la Wina per portar-vos la Booktag de l'Art literari. Igual que jo estic escrivint en aquest blog, la Wina ha escrit les seves respostes al meu, així que si les voleu veure, ja sabeu.\nComencem amb el Booktag!\nLlibre que et va agradar tant que et vas quedar fins a altes hores de la matinada per acabar-lo\nEl primer llibre que em ve al cap ha sigut una de les meves ultimes lectures i és Algo tan sencillo como darte un beso de Blue Jeans, la segona part de Algo tan sencillo como tuitear te quiero, que vaig llegir l'any passat. Una de les trames d'aquest llibre és molt misteriosa i intrigant, fins al punt de que no podia parar de llegir ni tan sols a la nit. A més, m'excusava a mi mateixa dient que tampoc podria dormir si el deixava a mitges.\nLlibre que un cop el vas acabar no saps si et va agradar o no.\nLa veritat és que això no em sol passar, però hi ha un llibre que m'ha deixat una mica confosa. Es tracta de George d'Alex Gino. El llibre m'ha agradat molt, presenta un molt bon argument, però la veritat és que m'esperava molt més d'ell.\nLlibre que no et va agradar gens i tenies ganes de cridar\nUn llibre que vaig odia completament va ser L'ocell de la revolta de Suzanne Collins, tercera part de la trilogia dels Jocs de la Fam, també conegut com Sinsajo. Em va semblar molt avorrit i em costava moltíssim avançar en la lectura.\nLlibre en que t’hagis perdut llegint-lo per la complexitat de la historia o narració confusa\nPer aquesta pregunta he escollit Diferent d'Andreas Steinöfel. Tot i que la història i el llenguatge utilitzats són bastant senzills, hi va haver moments en els que no vaig poder evitar perdre'm i llegir la mateixa pàgina varies vegades.\nLlibre que narri una historia dura.\nÒbviament, el primer que em ve al cap és Wonder de R.J.Palacio. La història del August és realment dura i es paeix molt llegint-la. Molt recomanable si encara no l'heu llegit\nLlibre que hagis llegit i que no recordis res\nDesprés de pensar i repassar les meves estanteries, no he trobat cap llibre del qual no recordi la seva trama, així que, sentint-ho molt, aquesta pregunta la deixaré en blanc.\nLlibre amb una historia plena de tòpics.\nTot i que hi ha un munt de llibres que cauen en els tòpics de la literatura juvenil, em quedo amb Obsidian de Jennifer L Armentrout, perque vaig trobar-los d'una manera molt exagerada.\nLlibre on els protagonistes tenen una historia d’amor o amistat complicada\nEl llibre que he escollit per a aquesta categoria és Algo tan sencillo como darte un beso (Sí, ho sento, no he pogut evitar repetir), referint-me principalment a l'Elena i el David, tot i que totes o la majoria de relacions d'aquesta història tenen impediments.\nLlibre que expliqui una historia de revolució i on la gent lluiti per la seva llibertat\nÒbviament, per aquesta pregunta he escollit Els Jocs de la Fam de Suzanne Collins, ja que no he pogut pensar en cap més llibre quan he llegit la pregunta.\nLlibre curt que hagis llegit en una tarda i t’hagi agradat molt\nEscullo Batecs de Javier Ruescas i Francesc Miralles, sense cap dubte. És un llibre escrit en missatges de text súper ràpid i fàcil de llegir que vaig devorar en un parell d'hores.\nI fins aquí el booktag! No oblideu de passar pel blog de la Tecla per mirar les meves respostes:)\nUs ha agradat? Coincidim en algunes respostes?\nEns veiem en els comentaris\nPublicat per Wina a 20:34\nEtiquetes de comentaris: booktag, booktag art literari, Col·laboració\nLluna Belewe 10 d’agost de 2016 a les 12:05\nA mi em va passar el mateix amb l'Ocell de la Revolta. Van haver un parell de capítols que em van agradar però tot el demés se'm va fer molt avorrit :(\n¡Una abraçada! ^^\nHey Readers! Avui us porto un premi Liester Award que tenia pendent des de feia moltíssim (ho sento Aina Li!) No és el primer que faig ...


Noticias de Moncofa: Satisfacció del PSPV-PSOE de Moncofa en conèixer que el Govern de Ximo Puig construirà un institut de secundària en la localitat\nPortada > Moncofa > noticias > Satisfacció...\nLa Plana al Dia | Moncofa | General | 21-03-2018\nEl portaveu municipal del PSPV-PSOE a Moncofa, Jaime Picher, ha mostrat avui la seua satisfacció en conèixer que el Govern que presideix Ximo Puig ha pres la decisió de construir un Institut d'Ensenyament Secundari en la localitat.\nSegons Picher, “es tracta d'una molt bona notícia per a Moncofa, que posa de manifest l'alt grau de compromís amb el nostre poble del Govern de la Generalitat Valenciana”.\nEl portaveu socialista explica que “gràcies al Consell que presideix Ximo Puig, Moncofa ha aconseguit molt més del que havia sol•licitat l'Ajuntament governat pel PP, que s'havia dirigit a la Conselleria per a sol•licitar que es concedira a Moncofa una secció depenent de l'IES de Nules”.\nNo obstant açò, afig, “la Generalitat Valenciana ha volgut ser sensible amb la realitat i a les necessitats de Moncofa i ha optat per construir un institut que no tindrà dependència de cap tipus respecte a un altre centre”.\nPicher assegura trobar-se “molt satisfet” perquè “el PP de Moncofa es conformava amb una secció depenent de Nules i el Govern de Ximo Puig ha entès que el que necessitem és un institut propi, la direcció del qual també estiga a Moncofa”.\nEl representant del PSPV-PSOE ha acabat dient que “aquesta gran notícia per a Mocofa suposa una altra prova més que no és el mateix que governe el PP al fet que ho faça el PSPV-PSOE perquè hem estat tota la vida sense institut i gràcies al Govern del Botànic, ara ho anem a tenir.”


Els positius en els controls d'alcoholèmia en 2008 van ser menys de la meitat que sis anys abans | Consumer\nEls positius en els controls d’alcoholèmia en 2008 van ser menys de la meitat que sis anys abans\nData de publicació: Dimarts, 07 de Juliol de 2009\nels controls d’alcoholèmia que practiquen els agents de Tràfic van registrar l’any passat mínims històrics. Dels cinc milions d’exàmens, el percentatge de positius va ser de l’1,9%, menys de la meitat que fa sis anys (4,2%). No obstant això, la incidència de les begudes alcohòliques i les drogues en els sinistres és encara aclaparant.\nSegons la memòria anual de l’Institut Nacional de Toxicologia, el 40% dels morts en les carreteres en 2008 van donar positiu per alcohol, drogues o psicofármacos. Les begudes, en concret, van estar presents en 700 de les 2.181 persones que van perdre la vida. Suposa un 31% dels sinistres. “Gairebé tothom es posa el cinturó, però el 22% dels morts no ho porten. Amb l’alcohol passa alguna cosa similar. L’accident mortal ho provoca el que està begut i sense cinturó”, va alertar Pere Navarro, responsable de la Direcció general de trànsit (DGT).\nL’organisme de seguretat vial va destacar ahir que en l’últim any van ser detinguts uns 19.000 conductors per superar la taxa de 0,60 mil·ligrams d’alcohol per litre d’aire espirat. D’aquesta xifra, 1.250 estan a la presó per reincidir en aquest tipus de delicte. El mateix informe destaca que el 22% de les persones mortes en atropellaments presentaven índexs d’alcoholèmia positius.\nPer conscienciar del perill que suposa l’alcohol quan es condueix, Tràfic ha engegat, fins al 19 de juliol, una nova campanya informativa. A més, durant aquest temps es duran a terme 300.000 controls (20.000 diaris) en les carreteres.\nEn alguns d’aquests controls estaran presents voluntaris de la Federació d’Associacions de Lesionats Medul·lars (Aspaym), que transmetran missatges directes als conductors que donin positiu.\nalcohol anys controls d'alcoholèmia incidencia-ca positivos-ca


Resultats Coincident category de Economia | Pàgina 2 de 3 | Dades obertes de Catalunya\nTemes acció oficines exteriors dades contacte localització i 6 més\nTemes aplicació article autoritzacions concepte contrets i 19 més\nGestió del patrimoni: Béns immobles patrimonials\nRelació d’immobles patrimonials propietat de la Generalitat de Catalunya.\nTemes immobles patrimoni administració pública\nLes dades es presenten en 3 fitxers, un d’ajuntaments, un de consells comarcals i un de les diputacions. Les dades que hi ha al fitxer són el nom de l’entitat local i l’import pendent a tresoreria en obligacions reconegudes a una data determinada que s’informa en el fitxer.\nTemes ajuntaments diputació ens locals deute pendent consells comarcals


El baloxavir marboxil fa passar la grip en només un dia\nAquest fàrmac japonès és capaç de curar el virus gripal en molt poc temps\nper Alex Figueroba dilluns, 26 de març 2018 - 11:44h | Actualitzat a 26/03/2018 11:45h\nLa grip és una afecció que cada any pateix una gran quantitat de població al món | Cedida\nEn els últims anys, els especialistes han creat un fàrmac que, amb una dosi única d’una càpsula, tindria la capacitat de guarir la grip en només 24 hores. És el baloxavir marboxil, desenvolupat per les companyies farmacèutiques Shionogi i Hoffmann-La Roche, també encarregada de la producció del Tamiflu, que constitueix un dels remeis actuals més estesos per lluitar contra les afeccions gripals.\nArticle relacionat: Què prendre i què evitar quan tenim grip\nEl fàrmac que combat la grip en 24 hores\nShionogi és una farmacèutica del Japó que desenvolupa antibiòtics, tractaments per a la hiperlipèmia o per al càncer, i que fa molt poc ha produït el fàrmac baloxavir marboxil, un medicament que, amb només un comprimit, seria capaç de guarir la grip. En el procés de desenvolupament del fàrmac, Shionogi ha comptat amb l’ajuda de Hoffmann-La Roche, una altra multinacional farmacèutica que està establerta a Suïssa.\nEn concret, el baloxavir marboxil s’ha elaborat amb la finalitat de lluitar contra els virus de la grip A i B, que són la causa més recurrent de la malaltia. Aquesta patologia, que en general pateixen grans volums de gent a tot el món i que habitualment no compromet de manera greu la salut dels afectats, té un caràcter infecciós i sovint té molts efectes a l’aparell respiratori, principalment a les vies situades a la part superior d’aquest sistema.\nEl medicament actua de tal manera que inhibeix l’endonucleasa intracel·lular, i aquest fet evita que es multipliquin les cèl·lules que el virus ha infectat, fent desaparèixer els símptomes de la malaltia en només un dia.\nEl Ministeri de Salut nipó ha autoritzat la producció d’aquest fàrmac per tal que els pacients puguin utilitzar-lo de forma habitual. Gràcies a l’efectivitat que el baloxavir marboxil sembla mostrar a l’hora d’eliminar els símptomes de la influença, és altament possible que durant el 2018 i el 2019 es comenci a vendre tant al Japó com en alguns altres països del món, com ara els Estats Units.\nEl gegant farmacèutic Hoffmann-La Roche que, tal com acabem de dir, ha participat en la creació del baloxavir marboxil, disposa dels drets de comercialització del fàrmac a l’exterior del Japó. La mateixa multinacional està darrere del desenvolupament del Tamiflu, un dels medicaments que més es fan servir a tot el planeta per plantar cara al virus de la grip.\nHi ha molts medicaments al mercat dissenyats per lluitar contra el virus de la grip | Cedida\nInvestigacions sobre la seva efectivitat i els possibles efectes adversos\nL’equip d’investigació de Shionogi, encarregada de l’elaboració del medicament, ha dut a terme recerques que apunten al fet que el baloxavir marboxil podria resultar més beneficiós que el Tamiflu i els altres fàrmacs semblants desenvolupats per tal de combatre aquest virus. Semblaria, però, que aquest fet està molt relacionat amb la seva rapidesa, que és clarament superior a la de diversos medicaments d’aquesta mena.\nLes dades de què es disposa —que, de tota manera, caldria confirmar a través d’experts independents sense estar vinculats als fabricants— indiquen que per guarir la grip en 24 hores n’hi hauria prou amb una sola dosi. Més en detall, cal destacar que en les proves del fàrmac la febre va parar després d’un temps mitjà de 24,5 hores —un període molt curt si es compara amb les 42 hores que va trigar a fer efecte el placebo.\nAltrament, els efectes adversos d’aquest fàrmac semblaria que són més suaus que els que provoca el Tamiflu. Aquests dos elements han comportat que els experts es plantegin l’opció de reemplaçar massivament alguns medicaments vigents per combatre la grip amb aquest fàrmac.\nArticle relacionat: Dormir poc augmenta el risc de patir malalties del cor i contraure grip durant l’epidèmia\nConfrontació amb alguns medicaments semblants\nAvui en dia, els caràcter dels tractaments emprats per a la lluita contra el virus gripal —siguin farmacològics o no— és principalment simptomàtic, és a dir, no persegueixen la fita d’esborrar els elements causants de la patologia —el virus de la grip en sí mateix—, sinó que només alleugen el malestar que causa en les persones afectades, sobretot de caire respiratori.\nAl voltant dels últims deu anys s’ha estès el consum de fàrmacs com el Relenza —zanamivir— o el Tamiflu —oseltamivir—, que lluiten de forma directa contra el virus de la influença, inhibint-ne la propagació. Si es confronten amb el baloxavir marboxil, trobem que aquests medicaments resulten efectius però que la seva acció resulta més lenta: els cal un període mitjà de 3 dies per tal d’esborrar del tot els efectes de la grip.\nActualment, també es fan servir alguns altres medicaments per combatre la influença, com ara la rimantadina o l’amantadina, que s’encarreguen d’impedir que aquests virus entrin dins de les cèl·lules de l’organisme humà. D’altra banda, també s’utilitzen amb freqüència altres medicaments simptomàtics per tractar la grip, com els fàrmacs amb efectes menys concrets dins dels quals trobem el paracetamol, l’ibuprofè o l’aspirina.\nATENCIÓ: La crema per a nadons de 3 euros que cura la psoriasi i els èczemes


Blog COFB Farmacèutics hospitalaris s'actualitzen en nutrició artificial - Blog COFB\nPosted By admin On febrer 15, 2019 @ 1:48 pm In Món col·legial | No Comments\nEl COFB i la Societat Catalana de Farmàcia Clínica (SCFC) han organitzat el curs “Actuació farmacèutica en nutrició artificial”, activitat realitzada a la seu del Col·legi amb el patrocini de Nutricia Advanced Medical Nutrition. Adreçat als farmacèutics d’hospitals, coordinat pel Grup de Nutrició de Farmacèutics d’Hospitals de Catalunya i sota la direcció de Cristina Roure, vocal d’Hospitals del COFB i presidenta de la Societat Catalana de Farmàcia Clínica, el curs tenia el propòsit d’ampliar coneixements i proporcionar habilitats per tal de realitzar intervencions farmacèutiques a l’hora de tractar pacients sotmesos a la nutrició artificial.\nEn el camp de la nutrició artificial és clau la intervenció farmacèutica adequada i el coneixement sobre la nutrició clínica orientada a prevenir i tractar la desnutrició en diversos processos patològics. Per aquest fet, el curs s’ha organitzat en forma de taller d’intervenció farmacèutica al pacient amb nutrició artificial amb la finalitat d’obtenir un coneixement exhaustiu de l’estat actual de la recerca i la pràctica professional, i repassar els fonaments de la nutrició artificial en diversos àmbits d’actuació.\nMaria Teresa Miana, farmacèutica adjunta de l’Hospital Clínic de Barcelona, en un moment de la seva intervenció durant el curs.\nEl taller s’ha dividit en quatre sessions que han inclòs presentacions teòriques i estudis de casos clínics. A la primera sessió es va parlar sobre el suport nutricional en els trastorns de l’equilibri hidroelectrolític: fluïdoteràpia; a la segona, sobre la síndrome de l’intestí curt; a la tercera es va exposar el suport nutricional en el pacient oncològic; i a la quarta, les interaccions entre el fàrmac-nutrient en el pacient ancià, així com la nutrició en l’ancià fràgil.\nDaniel Cardona, farmacèutic adjunt, Hospital de la Santa Creu i Sant Pau\nJordi Fernández, farmacèutic adjunt, Centro Médico Teknon, Barcelona\nElisabet Leiva, farmacèutica adjunta, Hospital Universitari de Bellvitge, L’Hospitalet de Llobregat\nEva Martínez, farmacèutica adjunta, Corporació Salut Maresme i la Selva\nMaria Teresa Miana, farmacèutica adjunta, Hospital Clínic de Barcelona\nNúria Miserachs, farmacèutica adjunta, Fundació Hospital de l’Esperit Sant, Santa Coloma de Gramenet\nNieves Muro, farmacèutica adjunta, Badalona Serveis Assistencials\nCristina Cardells, farmacèutica adjunta, Hospital Comarcal de l’Alt Penedès\nMiquel Villaronga, farmacèutic adjunt, Hospital Sant Joan de Déu, Esplugues de Llobregat\nAmb la coordinació del Grup de Nutrició de Farmacèutics d’Hospitals de Catalunya.\nEva Martínez, farmacèutica adjunta de la Corporació Salut Maresme i la Selva, en un moment de la seva docència durant el curs.\nValoració global del curs\nCristina Roure, vocal d’Hospitals del COFB i presidenta de la Societat Catalana de Farmàcia Clínica, va fer una valoració positiva de les quatre jornades.\nD’una banda, destaca que “el curs ha permès aprofundir i actualitzar els coneixements dels farmacèutics que es volen especialitzar en l’àrea del suport nutricional del pacient amb patologies com la síndrome d’intestí curt o el pacient oncològic (estat nutricional i la rellevància de les interaccions entre aliments i medicació quimioteràpica) o altres més genèriques però, que afecten un gran nombre dels pacients hospitalitzats, com els trastorns de l’equilibri hidroelectrolític i les característiques especials de l’ancià fràgil”.\nDe l’altra, senyala que “les sessions s’han desenvolupat en una primera part teòrica i amb la resolució de casos clínics amb el suport del Kahoot, eina que ha permès un aprenentatge més amè i divertit”.\nNova edició del curs “Actuació Farmacèutica en Nutrició artificial” (Febrer 2018)\nURL to article: https://blog.cofb.cat/farmaceutics-hospitalaris-sactualitzen-nutricio-artificial/


El Patronat del CIDOB nomena l'historiador Antoni Segura president de la institució\nEl govern i el Barça s'alien per a promocionar Catalunya\tEl govern i el Barça s'alien per a promocionar Catalunya\nMés de 50 artistes es comprometen amb els refugiats en el Gran Concert de 'Casa Nostra Casa Vostra'\tMés de 50 artistes es comprometen amb els refugiats en el Gran Concert de 'Casa Nostra Casa Vostra'\nEspoliacions submarines: des de buidar jaciments per pagar deutes a vendre àmfores per internet\tEspoliacions submarines: des de buidar jaciments per pagar deutes a vendre àmfores per internet\nCiU de Lleida planteja subvencionar la retirada de símbols franquistes dels edificis de la ciutat\tCiU de Lleida planteja subvencionar la retirada de símbols franquistes dels edificis de la ciutat\nUna trentena d'entitats socials criden a ocupar la Rambla de Barcelona contra l'especulació i la massificació turística\tUna trentena d'entitats socials criden a ocupar la Rambla de Barcelona contra l'especulació i la massificació turística\nBarcelona cedeix un solar a la Generalitat a la Zona Franca per a construir la presó que substituirà La Model\tBarcelona cedeix un solar a la Generalitat a la Zona Franca per a construir la presó que substituirà La Model\nAntoni Segura relleva Josep Joan Moreso al capdavant de la presidència de la fundació que ocupava el càrrec de manera interina des del juliol\nACN Barcelona.-El Patronat del CIDOB (Barcelona Centre for International Affairs) reunit en sessió extraordinària ha nomenat l’historiador Antoni Segura com a president de la institució. El Patronat ha valorat la trajectòria d’Antoni Segura com a Catedràtic d’Història Contemporània a la UB i especialista en l’anàlisi de conflictes i en la història del món actual. Segura substitueix en la presidència Josep Joan Moreso, que continuarà vinculat a la institució com a membre del Patronat en representació del Consell Interuniversitari de Catalunya. Moreso ocupava el càrrec de la presidència de manera interina des del juliol passat.\nDurant la seva intervenció Segura ha recordat la seva vinculació històrica al CIDOB, una institució que ha vist créixer i de la qual ha destacat la gran tasca de “transmissió social del coneixement” que fa en matèria d’internacional. Ha manifestat la seva voluntat de mantenir i reforçar aquelles àrees de coneixement en les quals el CIDOB té competències, especialment en les àrees d’Orient Mitjà i Amèrica Llatina, i alhora ha proposat altres eixos temàtics que s’haurien d’enfortir: les ciutats i les regions, el model de ciutat i l’organització territorial; les tensions territorials a nivell internacional i la democràcia paral·lela. El nomenament s’ha fet efectiu durant la reunió extraordinària del Patronat celebrada aquest matí a la seu del CIDOB amb l’assistència de Maria Badia, secretaria d’Afers Exteriors i de la Unió Europea de la Generalitat de Catalunya; David Llistar, director de Justícia Global i Cooperació Internacional de l’Ajuntament de Barcelona; Josep Alay, comissionat de Relacions Internacionals de la Diputació de Barcelona; Oriol Illa, director de l’Àrea d’Internacional i Cooperació de l’Àrea Metropolitana de Barcelona; Ricardo López Aranda, director de l’Oficina d’Anàlisi i Previsió del Ministeri d’Afers Exteriors i de Cooperació; Josep Joan Moreso, representant del Consell Interuniversitari de Catalunya; José Antich; Joaquim Boixareu; Sixte Cambra i Antoni Esteve. A banda del nou president, s’han incorporat set nous patrons a títol personal: Roger Albinyana, director del departament de polítiques euromediterrànies de l’Institut Europeu de la Mediterrània; Dolors Folch, sinòloga i professora emèrita de la Universitat Pompeu Fabra; Carmen Moliné, sòcia de ML Advocats, despatx d’advocats i economistes de Barcelona, i tresorera del Consell Català del Moviment Europeu; Albert Roca, professor titular d’Història d’Àfrica, Universitat de Barcelona; Felip Roca, secretari general de METROPOLIS, associació mundial de les grans metròpolis; Marina Subirats, catedràtica emèrita de Sociologia a la Universitat Autònoma de Barcelona i Lluís Torner, director de l’Institut de Ciències Fotòniques (ICFO) i catedràtic a la Universitat Politècnica de Catalunya. El Patronat del CIDOB, màxim òrgan de govern de la Fundació, queda des d’avui integrat per les institucions de la Generalitat de Catalunya, Ajuntament de Barcelona, Diputació de Barcelona, Àrea Metropolitana de Barcelona, Consell Interuniversitari de Catalunya i Ministeri d’Afers Exteriors i de Cooperació, i pels patrons a títol personal: Antoni Segura (President), Roger Albinyana, José Antich, Joaquim Boixareu, Sixte Cambra, Francesc Caminal, Antoni Esteve, Dolors Folch, Carles A. Gasòliba, Carmen Moliné, Francesc Planas, Josep Ribera, Albert Roca, Felip Roca, Valentí Roqueta, Marina Subirats i Lluís Torner. Antoni Segura Catedràtic d’Història Contemporània de la Universitat de Barcelona (UB) i director del Centre d’Estudis Històrics Internacionals (CEHI) de la UB fins al setembre de 2016. Especialitzat en l’anàlisi de conflictes i en el món actual és autor i editor de nombrosos llibres i articles de recerca. És membre del Consell Assessor de l’Institut Europeu de la Mediterrània (IEMed) i ha estat membre del Consell Assessor de Casa Árabe – Instituto Internacional de Estudios Árabes y del Mundo Musulmán (2006-2012) i Membre de la Junta de Govern de l’Institut Català Internacional per la Pau (ICIP) (2008-2011). Segura ha estat comissari de diverses exposicions relacionades amb la República i la Guerra Civil a Catalunya i a Espanya i amb el món àrab i l’Islam.


F 50- F 59 Trastorns del comportament associats a disfuncions fisiològiques i a factors somàtics Archive - AMMBAR – Associació de malalts mentals de Barcelona\nF 50- F 59\nF 50- F 59 Trastorns del comportament associats a disfuncions fisiològiques i a factors somàtics | | Comments»\nTrastorns no orgànics del somni.\nDisfunció sexual no orgànica.\nTrastorns mentals i del comportament en el puerperi no clasificats en altre lloc.\nFactors psicològics i del comportament en trastorns o malalties clasificats en altre lloc.\nAbús de substàncies que no provoquen dependència.\nTrastorns del comportament associats a disfuncions fisiològiques i a factors somàtics sense especificación.


'De tot cor' s’ofereix als alcaldes del Berguedà per a realitzar tallers sobre aturades cardiorespiratòries - Aquí Berguedà\n‘De tot cor’ s’ofereix als alcaldes del Berguedà per a realitzar tallers sobre aturades cardiorespiratòries\nMarc Canturri· 26/10/2016\nL’associació “De tot cor” s’ha presentat públicament davant els alcaldes de la comarca en el Consell d’Alcaldes celebrat aquesta tarda a Vilada. Es tracta d’un grup de metges experts en aturades cardiorespiratòries que, des de fa temps, vetllen per intentar reduir el nombre de morts per aquesta causa. Per això, des de fa mesos han iniciat una campanya de conscienciació per tal de donat de coneixement i habilitats al màxim de persones.\nAvui, el doctor Josep Gomà i Josep Maria Castellà han presentat la iniciativa als alcaldes per tal de fer arribar la campanya arreu del territori. “Volem que la gent perdi la por a aquests aparells i sàpiga què s’ha de fer en un cas d’aturada respiratòria. És vital saber utilitzar un desfibril·lador perquè pot salvar moltes vides”, ha afirmat Gomà.\nEls representants de l’associació han demanat als alcaldes i alcaldesses del Berguedà “un cop de mà” i han mostrat la seva predisposició a “realitzar tallers en tots els pobles que així ho vulguin”.\nEl doctor Gomà ha recalcat que la quantitat de víctimes per aturades cardiorespiratòries és “preocupant” arreu del món. Al Berguedà, per exemple, 16 persones han patit una aturada cardiorespiratòria en l’últim any.\nFOTO. Josep Gomà i Josep Maria Castella en la presentació al Consell d’Alcaldes / AUTOR: Marc Canturri\nA tot coraturades cardiorespiratòriesJosep GomàJosep Maria Castellà\nEl tèxtil del Berguedà s’obre a nous mercats gràcies al clúster MESAB\nEl govern de Vilada perd el suport d’un regidor d’ERC i es queda en minoria


XELU.NET - LLIBRES - Jardí d'hivern - Joan Trabal\n:: A Feast For Crows (Festín (75468 )\n:: Tot el que podríem haver (75462 )\n:: El confident dels reis (75454 )\n:: Lliures o morts (75451 )\n:: Anathem (Anatema) (75446 )\n:: El club Dumas (75441 )\n:: L'illa del tresor (75437 )\n:: A Dance With Dragons (Bant (75415 )\n:: Tinc ganes de tu (75409 )\n:: Blaze (75405 )\nxelu.net >> àgora 2.0 >> llibres (219 llibres disponibles) >> Jardí d'hivern\nAutor/a del llibre: Monika Zgustova\nAquest llibre ha rebut 75227 visites\nJardí d'hivern és la història d'amor d'una dona, Eva, que viu entre dos homes en la Praga comunista. Cada un dels dos enamorats d'Eva s'enfronta d'una manera diferent al règim totalitari: Karel es refugia en el seu "exili interior" fet de música, pintura i filosofia, mentre que Milan opta per adaptar-se a la situació i prosperar en la realitat comunista. Quan cau el comunisme i s'estableix la democràcia, Eva, com la majoria dels seus conciutadans, es queda perplexa, sense entendre les noves regles del joc, ignorant quin és el seu lloc en el nou sistema. Però fins i tot aleshores, després d'haver perdut tots els punts de referència, Eva intenta mantenir-se fidel als seus valors de sempre. El sorprenent final farà aflorar la veritable vida d'Eva.\nI es que tots els llibres, tots sense excepció , contenen una idea íntima, encara que sigui minúscula, microscòpica, però sempre bella i intel•ligent, elegant i deliciosa, una idea un gir, una frase o una paraula per la qual val la pena submergir-s’hi i acostar-se a poc a poc al paràgraf màgic o a la imatge sorprenent o a la reflexió que de sobte il•lumina la nostra existència amb la seva aurèola única i prodigiosa, en la llum de la qual entenem alguna cosa nova sobre la vida i el món i sobre nosaltres mateixos, per aleshores entendre més bé els que ens envolten.\nAquest fragment del llibre de Monika Zgustova reflexa immillorablement el que la lectura d'aquesta història vital ambientada a Praga pot suposar: un parèntesi en el ritme deshumanitzat de la vida moderna per entrar dins un espai interior que millora la comprensió d’allò que ens és essencial com a persones. La sensació que té el lector quan penetra en l’univers pregon que ha forjat Zgustova és que els objectes, les convencions socials, les regles, tot, absolutament tot el que mou una societat, té només el valor que les persones íntimament li confereixen. Entrem, doncs, en un món d’idees i emocions, en un món de llibertat de pensament on el temps, en el seu doble pla real i literari, és un convidat indesitjable: el lector s’oblida del temps real per viure en el temps alentit de la narració i els personatges només pateixen l’esdevenir de la ficció com si fos un element accidental davant la immutabilitat fictícia del seu existir perenne. És a dir, que ells, talment com nosaltres, van vivint sense adonar-se que en cada pensament, en cada acció, en cada vivència cremen una part de la seva vida. Aquest efecte d’ingravidesa temporal, inherent a l’existència quotidiana, producte d’un viure quotidià que ens adorm, és fruit d’un magnífic treball literari i lingüístic d’aquesta escriptora txeca que viu a Sitges. Zgustova mestreja la frase, escull amb caràcter indòmit el seu material i confereix al resultat final una sensació de calidesa i de suavitat, és a dir, domina l’art de la creació d’atmosferes literàries. A això cal sumar-hi un ús extremadament precís de la llengua, i una gran riquesa en l’adjectivació, un recurs que, malgrat tot, utilitza amb prudència per no embafar al lector. Diria, doncs, que estem davant un esplèndid treball de gran sensibilitat estètica, però també de gran lucidesa literària i vital. Zgustova sap conduir el lector per un exquisit món de sensacions, emocions, belleses i lletjors subtils però ben escollides, i sense deixar-lo enrere en cap moment. No cal dir que, en aquest context, la trama de la història (per bé que és un element ben plantejat en tota la seva complexitat i admirablement ben resolt) queda subordinada a l’ús que es fa de la història: se’ns expliquen uns fets que serveixen d’excusa per comunicar les emocions que desperten en els personatges, veritable objectiu de la novel•la, juntament amb la intenció de fer commoure el lector per la sensibilitat d’uns personatges magníficament ben traçats, tant els principals com els secundaris. Estem, per tant, davant un gran llibre, una obra per degustar, per gaudir de cada frase, lliures de la pressa que suposa voler saber què passarà.\nCal també mencionar l’excel•lent ús que es fa de la història real (la de Praga i la de Txèquia) com a element exterior pertorbador de les vivències íntimes que se’ns narren. Els episodis històrics vindran a modificar les condicions socials objectives, però, en el fons el que existeix i el que se’ns narra és el com es viuen aquests condicionaments. El món és doncs una idealitat en sentit filosòfic, és a dir, que és un objecte, una regla, una llei sinó allò que la societat pensa d’ella? O la manera com la societat la viu?\nIgualment és notable l’ús que Zgustova fa de la música i la literatura del món real dins el seu peculiar món literari. Tan acurat és aquest ús, tan present i tan ben dosificat, que és difícil acabar la novel•la sense trobar-se intrigat i interessat per la literatura Txeca i determinats compositors de música. S’ha dit que Zgustova recorda Kundera (o potser Zweig en les atmosferes), que en certa manera adapta o aplica alguns dels seus temes i que pot ser una porta d’entrada cap a la Txèquia literària. De ben segur que Zgustova pot fer aquesta funció, i de fet diria que conscientment ella forneix la seva obra d’elements per fer-ho, però crec que no podem limitar el seu valor a això, ja que perdríem la vàlua que té la seva obra en si mateixa. Crec que estem davant un sòlid valor literari del segle XXI. Esperem, doncs, que continuï escrivint per delectar-nos amb pàgines tan indescriptibles com les d’aquest llibre.\nAutor/a del comentari: Imma C. - Data: 15/04/2010\nTot passejant he anat a parar a Jardí d´hivern, opinió completa i justificada.\nZgustova és una gran traductora i molt agradable de tracte.M´han parlat de Contes d´una lluna absent, de molt bon llegir.\nAutor/a del comentari: Anna Ortega - Data: 21/02/2010\nNo en tenia constància d'aquest llibre i he de confessar que tampoc conec l'autora, això no obstant, l'escric, del qual ha fet en Joan, ha despertat en mi, ja no l'interès de llegir-lo, sinó la necessitat de descobrir cada un dels seus passatges, personatges, la història. Avui doncs ja sé que toca, comprar el llibre, i després d'olorar-lo i fer-me'l meu submergir-me en la seva lectura i gaudir del temps que inexorablement perdem i guanyem alhora. Gràcies Joan.


Cuaderno Esther Gili Kuri\n"Ella es Kuri, es la que hace que las hojas cojan tonos marrones, rojizos y amarillos.\nTambién se encarga de convocar a todos los tipos de setas y frutos de la estación, manzanas, higos, nueces, castañas, avellanas...\nSu tarea favorita es ayudar a las criaturas del bosque que hacen acopio de alimentos para enfrentarse al invierno.\nSiempre la verás acompañada de pajarillos o pequeños roedores." microrrelato de @wayaiu - Gemma Camblor.


Els vicepresidents mundials de l’empresa proveïdora de material per tractar la corrosió del formigó per carbonatació visiten el CAT - Premicom\nEls dos vicepresidents mundials de l’empresa subministradora dels materials aplicats en els treballs de manteniment de les canonades de formigó armat ubicades en galeries, túnels i passos del Consorci d’Aigües de Tarragona (CAT), afectades pel procés de corrosió per la carbonatació del formigó, han visitat les oficines centrals del CAT i les conduccions del túnel del Coll de Balaguer, on s’han aplicat recentment aquests tractaments.\nEs tracta de l’empresa d’Estats Units “Cortec Coporation”, la companyia líder mundial de materials sostenibles i solucions innovadores en la protecció de la corrosió. Dario Dell’Orto és vicepresident de vendes internacionals per l’àrea d’Europa, Sud-americà, Àfrica i el Mig Est, i Jessi Jackson Meyer vicepresidenta de vendes de materials (additius, polímers, MCI i material de construcció), a més del delegat a l’Estat espanyol de l’empresa distribuïdora Quimilock, Jesús Orte.\nEl director d’infraestructures i producció del CAT, Josep-Xavier Pujol, els ha explicat el procés fins arribar a la solució que s’està aplicant en els diferents projectes per frenar aquesta patologia, ensenyant els punts d’intervenció a la xarxa, que després han pogut visitar in situ.\nEn aquesta solució han intervingut tècnics de reconegut prestigi pertanyents al CSIC (Centre Superior d’Investigacions Científiques) i al IETCC (Institut de Ciències de la Construcció Eduardo Torroja).\nEl Pla d’Actuacions preventives i correctives contra la carbonatació del formigó es va emprendre l’any 2012, amb la identificació del problema i el planteig de solució, a executar en diverses fases durant cinc anys i una inversió global d’uns cinc milions d’euros.


Full amb el programa de l'actuació a la Festa Major a la Plaça del Diamant de Gràcia\nCelebració d'un festival de danses catalanes a càrrec de l'Esbart Verdaguer, amb la col.laboració de la Cobla Barcelona i la Cobla Sabadell (abans Molins). (més informació)\nBall del Mocador, Ball pla, Ball pla de Llavaneres, Galop de Panderetes, La dansa de Castellterçol, La disfressada, La Gala de Campdevànol, La Marsoliana, La Tirotiraina, Les Majorales\nFull del recital de danses en benefici de la Junta Pro-Hospitales de Barcelona\nLes danses catalanes van a càrrec de l'Esbart Verdaguer, amb la col.laboració de la Cobla Barcelona. Les danses de Mallorca van a càrrec de l'agrupació folklòrica "Brot de Taronger". (més informació)\nFull imprès amb la relació dels membres de la candidatura a la Junta Directiva de l'Esbart Verdaguer\nFull imprès amb la relació dels membres de la candidatura al Consell Directiu de l'Esbart Verdaguer\nPrograma de mà de l'actuació de l'Esbart Verdaguer a la «Soiree Winterthur» celebrada al Palau de Pedralbes\nA una plaça de Sóller, Catalònia, D'altres corrandes, Divertiments, Fandango per als llauradors de tabernes de Valldigna, Jota valenciana, Les Majorales, Recordant l'Alguer\nCertificat mecanoscrit de l'acord de la Junta Directiva de l'Esbart Verdaguer per modificar part dels seus Estatuts\nL'acord per modificar els articles 2 i 3 del capítol I dels Estatuts es produeix en el marc d'una Assemblea Extraordinària dels socis de l'entitat. (més informació)\nCarta mecanoscrita del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya notificant la concessió d'una subvenció a l'Esbart Verdaguer\nL'objecte de la subvenció és l'estrena de les coreografies "Dansa galana" i "Jotes de Tortosa" i la dotació econòmica de 400.000 pessetes. (més informació)\nPrograma de mà de la celebració de l'espectacle «Danses dels Països Catalans» al Palau de la Música Catalana\nHi participen: Ballet de la Ciutat Comtal, Esbart Dansaire de Rubí, Esbart Lluís Millet i Esbart Verdaguer. Col.laboren la Cobla Bages i la Cobla Llobregat. (més informació)\nAntologia balear, Ball del córrer, Ball del Mocador, Bolero de l'Alcúdia de Carlet, Dansa de Fadrins, Els quatre vents, La Gala de Campdevànol, Les gitanes del Vallès, Mosaic valencià, Papallones i roelles\nPrograma de mà de l'actuació de l'Esbart Verdaguer al Teatre Romea\nL'Esbart Verdaguer estrena la coreografia "Montjuic" per commemorar el 25 aniversari de l'estrena del ballet "L'Envelat". (més informació)\nContrapàs, D'altres corrandes, Divertiments, Farandola, L'envelat, L'Espanyolet del Berguedà, Montjuïc, Recordant l'Alguer, Vilanesca\nFull de l'actuació de l'Esbart Verdaguer al Teatre Romea en motiu de la celebració del 25 aniversari del ballet «L'Envelat»


Afganistan: l'endemà de l'endemà - Thomas L. Friedman\nAfganistan: l'endemà de l'endemà\nEls talibans patrullant per Kabul. EFE\n¿Es pot considerar un fracàs estrepitós la missió dels Estats Units a l’Afganistan? Per contestar, recorreria a una de les meves màximes categòriques sobre el periodisme al Pròxim Orient: quan es produeix un fet històric, cal distingir entre l’endemà i l’endemà de l’endemà. Tot el realment transcendental s’esdevé l’endemà de l’endemà, quan tot el pes de la història i les despietades correlacions de poder s’imposen.\nDoncs bé, això mateix passarà a l’Afganistan, tant en relació amb els talibans com amb Joe Biden.\nComencem pels talibans. ¿Reprendran el poder des del punt on el van deixar fa 20 anys: servint de refugi d’Al-Qaida, imposant amb zel el seu islam purità i sotmetent i maltractant les dones i les nenes? ¿Els talibans s’embarcaran en l’empresa de mirar d’atacar objectius nord-americans i europeus al seu territori? No ho sé. El que sí que sé és que ben aviat hauran de fer front a una enorme pressió per impartir ordre i oferir llocs de treball als afganesos. Per aconseguir-ho, caldrà ajuda internacional i inversions de països en què els Estats Units tenen molta influència: Qatar, els Emirats Àrabs Units, l’Aràbia Saudita, el Pakistan i els estats membres de la Unió Europea.\nEls primers indicis no són gens prometedors, però hem de veure com assumeixen els talibans el ple control del país\n“Els talibans post-2001 han demostrat ser una organització més política, capaç d’aprendre i més oberta a la influència de factors externs”, afirma Thomas Ruttig en un article escrit per al Centre de Lluita contra el Terrorisme de l’Acadèmia Militar dels Estats Units, segons el Washington Post. Els primers indicis (abusos de tota mena perpetrats pels talibans) no són gens prometedors. Tot i això, hem de veure com assumeixen el ple control del país, si és que ho aconsegueixen.\nD’altra banda, no oblidem que, quan els Estats Units van envair l’Afganistan el 2001, els iPhones, Facebook i Twitter ni tan sols existien. Aquesta vegada els talibans no ho tindran ni de bon tros tan fàcil per ocultar els seus abusos al món i a la resta d’afganesos. El 2001 a l’Afganistan gairebé ningú no tenia mòbil. Actualment, en té més del 70% de la població i una gran part té mòbils amb connexió a internet. Malgrat que el sol fet de posseir un mòbil no tingui res d’inherentment liberalitzador, segons un estudi fet el 2017 per Internews, a l’Afganistan, les xarxes socials “ja propaguen els canvis, atès que s’han convertit en una plataforma on denunciar casos de corrupció i injustícia, cridar l’atenció sobre causes que els mitjans tradicionals encara no han tractat i on aparentment qualsevol usuari pot donar veu a l’opinió pública”. Pot ser que els talibans ho tanquin tot sense més ni més, però també pot ser que no en siguin capaços.\nCua de camions fugint de l'arribada dels talibans, en els últims dies a l'Afganistan. Akhter Gulfam / Efe\nAlhora, un article sobre l’Afganistan publicat a la revista Time el 7 de juliol assenyalava: “Quan les forces que comptaven amb el suport dels Estats Units van expulsar els talibans del poder el 2001, pràcticament no hi havia nenes escolaritzades al país. Actualment, n’hi ha milions, a més de les desenes de milers de dones que van a la universitat i cursen estudis de tota mena, des de medicina fins a pintura de miniatures”. És possible que l’endemà de l’endemà els talibans decretin que s’han de tornar a tapar totes amb burca i tanquin les aules on estudiaven. Però també pot ser que topin amb la resistència de les seves dones i filles, una oposició amb què mai no s’havien trobat. No ho sé.\n¿I si tots els afganesos més qualificats proven d’emigrar, entre els quals els funcionaris, lampistes, electricistes, experts en reparació d’ordinadors i mecànics de cotxes? L’Afganistan d’avui pateix molt més estrès mediambiental que el país que van governar els talibans fa 20 anys. Segons un informe publicat l’any passat per National Geographic, “l’Afganistan és un dels països més vulnerables al canvi climàtic de tot el món i un dels menys ben equipats per afrontar el que vindrà”, entre altres coses, sequeres, inundacions, allaus, despreniments de terra, fenòmens meteorològics extrems i desplaçaments de població massius.\nSense pluralisme, ni l’Afganistan ni cap dels altres estats fallits (ni els Estats Units) no es podran adaptar als canvis del segle XXI\nPer a l’equip de Biden, es fa difícil imaginar un endemà pitjor a Kabul. El seu fracàs és espantós i inexplicable. Això no obstant, Biden va assegurar –en una afirmació que compartia l’equip de Trump–que els Estats Units serien un lloc més segur i més capaç d’afrontar qualsevol amenaça terrorista si sortien de l’Afganistan. Quan, dilluns a la tarda, va comparèixer davant del país, va insistir en aquesta afirmació. En essència, l’equip de Biden sosté que l’antiga manera d’intentar protegir els Estats Units del terrorisme del Pròxim Orient mitjançant l’ocupació i la construcció nacional no funciona i que hi ha una manera millor de procedir. Ens haurà de dir quina és aquesta manera i demostrar-ne l’eficàcia l’endemà de l’endemà.\nEn aquests moments hi ha tota una pila de països (Líbia, el Líban, el Iemen, l’Afganistan, Somàlia) que han expulsat les potències colonials que els controlaven en el passat (i que hi van portar ordre i desordre al mateix temps), però que han fracassat de manera manifesta a l’hora de governar-se ells mateixos. Com s’ha d’actuar davant d’aquest fenomen?\nEn els últims 20 anys, els Estats Units han intentat defensar-se del terrorisme procedent de l’Afganistan mirant d’acompanyar el país en el camí de l’estabilitat i la prosperitat a través del foment del pluralisme de gènere, el pluralisme religiós, el pluralisme educatiu, el pluralisme als mitjans i, en últim terme, el pluralisme polític. Aquesta teoria no estava equivocada. Sense aquest pluralisme, ni l’Afganistan ni cap d’aquests altres estats fallits (ni els Estats Units, tot i que això ho deixaré per a una altra columna) no es podran adaptar als canvis climàtics i tecnològics del segle XXI.\nAra bé, la teoria confiava que hi hauria prou afganesos disposats a implicar-se en favor de més pluralisme. I molts hi estaven. Però massa afganesos, no. Per això, Biden va decidir que calia deixar de fer aquest esforç. Tant de bo tingui raó. En qualsevol cas, se’l jutjarà pel que passi l’endemà de l’endemà.


El darrer baluard de la bondat\nActualizada 03/01/2021 a las 10:18\nSón dies estranys, probablement les festes més atípiques que viurem en la nostra vida. La realitat ha imposat la distància dins de les famílies per protegir-nos els uns als altres, especialment les persones grans. A les llars on hi ha infants, aquests dies s’han pogut viure, en certa manera, com un regal. Moltes famílies, però, han evitat l’encontre amb altres familiars, especialment trobades entre padrins i infants, la relació d’estima més pura, més incondicional que hi ha dins de les famílies, la més necessària per al benestar emocional d’uns i altres.\nL’any que hem deixat enrere ha estat especialment dur per als més grans i també per als infants. El mes de març, en un moment d’emergència i de màxima incertesa, encara amb molt desconeixement científic, la primera mesura que es va prendre va ser tancar les escoles. En aquell moment es creia que els infants eren grans transmissors i se’ls va sotmetre al confinament més dur de tots. L’estat d’alarma per a ells implicava que durant setmanes no podien anar a jugar als parcs ni sortir de casa; van patir el distanciament social amb els seus companys i companyes i amb altres membres de la família. Durant setmanes eren invisibles, no se’ls va tenir en compte en les decisions que els afectaven. Us vau fixar en tot el que transmetien els seus dibuixos d’allò que enyoraven, d’allò que volien?\nLes desigualtats existents es van agreujar. En un estudi basat en la realitat de 70 països, Unicef i Save The Children estimaven que el nombre d’infants en situació de pobresa multidimensional s’ha incrementat en un 15% des de l’inici de la pandèmia. Amb el confinament van estar més exposats a la violència masclista i als conflictes intrafamiliars. L’escletxa digital encara es va fer més fonda. I encara és aviat per conèixer quines seran les conseqüències psicològiques i emocionals dels nostres infants derivades de la Covid-19.\nAquell període en què molts dels seus drets van ser vulnerats va fer saltar les alarmes i va fer veure a les administracions que els infants, el bé més preuat de tota societat, havien d’estar al centre de la presa de decisions sempre, també en temps de pandèmia. Van passar sis mesos fins que no van poder tornar a l’escola amb moltes mesures, a la “normalitat” del seu dia a dia. I les escoles s’han demostrat com un dels espais més segurs en aquesta pandèmia.\nA Per què la infància?, Francesco Tonucci parla de dues maneres d’entendre la infància: la primera, com un període d’espera, de preparació per a les coses importants de la vida, que arriben més tard; i la segona, com el període explosiu de les coneixences i de les habilitats amb les quals tot nen i tota nena està dotada des que es concep. I aquestes dues concepcions de la infància des del món adult determinen la mirada, l’educació que se’ls ofereix, el paper que se’ls reconeix en la vida comunitària. És a partir d’aquesta segona concepció que entenem el protagonisme que han de tenir en la pressa de les decisions que els afecten i en la vida a la ciutat. Per aquesta raó, estem capgirant el model de participació dels infants i adolescents, d’un model basat en un òrgan, el Plenari dels Infants i dels Adolescents, amb poca incidència política, per un altre en què, aquesta incidència es fa més evident.\nS’amplien els centres educatius participants amb la creació de consells de districte, que vinculen el Plenari als districtes del Pla Educatiu Entorn, i on també participen nois i noies de centres socioeducatius, esplais, agrupaments escoltes, clubs esportius, entitats culturals, etc.\nAra fa unes setmanes vam tenir l’oportunitat d’entrar virtualment a les aules i de poder escoltar les preguntes, les inquietuds i les peticions que els infants volien fer a l’alcalde i a la defensora dels drets dels infants. Una de les experiències més boniques que hem viscut en aquests darrers temps i que consolidarem amb un Plenari elevat a categoria d’òrgan sectorial en què hi hagi representació política, en horari lectiu, perquè la participació a la ciutat formi part de la vida als centres.\nElls han estat protagonistes actius en l’elaboració del 3r pla local de la infància i ho seran en el desplegament de les seves accions, en els eixos del qual conflueixen els drets dels infants i els objectius de desenvolupament sostenible.\nEn l’esfera pública i en la privada, els infants han de ser el centre de tot. Ho veiem aquests dies al carrer. Aquestes festes les hem d’acabar de gaudir –per poques ganes que en tinguem– pels infants. S’ho mereixen per tot el que han viscut d’excepcional aquest any, per com s’han sacsejat les seves vides, per tots els dibuixos que ens han fet. L’espurna de llum als seus ulls, aquests dies, és una de les poques coses que encara pot salvar-nos en aquests temps d’incertesa. La infantesa s’ha convertit en el darrer baluard de la bondat. És possible que l’obsessió moderna per l’educació tingui a veure amb la possibilitat de la bondat, en una societat en què cada vegada resulta més difícil de trobar-la.


juliol de 2020 – NODE Garraf\nHome2020Arxius mensuals: juliol 2020\nSitges, seu del NODE Film Clúster\nSitges, seu del NODE Film Clúster L’alcaldessa de Sitges, Aurora Carbonell, i la presidenta de NODE Garraf, Rosa Huguet, han signat aquest matí un conveni de col·laboració al voltant de la iniciativa NODE Film Clúster. En l’acte de signatura també hi era present el diputat de l’Àrea de Turisme de la Diputació de Barcelona, Juan Luis Ruiz. Sitges serà la…\nEls cellers del Garraf van a l’una Vins del Massís del Garraf ja aplega una dotzena d’elaboradors\nEls cellers del Garraf van a l’una – Vins del Massís del Garraf ja aplega una dotzena d’elaboradors Una dotzena de cellers s’identifiquen amb la divisa Vins del Massís del Garraf, que promou NODE Garraf. S’acaben de reunir a Torre del Veguer per posar en comú les intencions i treballar en les properes actuacions promocionals. L’estratègia de turisme gurmet que va…\nSom al Garraf, nou vídeo de promoció turística de la comarca.\nSom al Garraf, nou vídeo de promoció turística de la comarca. L’Agència de Desenvolupament Econòmic del Garraf llança avui el seu nou vídeo a les xarxes i mitjans de comunicació per a promocionar el territori. A tall de road movie el vídeo presenta un recorregut per diferents indrets de la comarca. Una parella anirà descobrint diferents racons i paisatges del Garraf, tant…\nOrigen Garraf, la revista que explica com és el Garraf\nL’Agència de Desenvolupament NODE Garraf acaba de publicar la primera edició de la revista Origen Garraf. En versions impresa i digital el magazine sortirà trimestralment i té un component promocional i alhora divulgatiu. Origen Garraf parla de tot allò que singularitza l’economia i el dinamisme comarcals, passant per les indústries, els polígons, les unitats de recerca, els productes de proximitat, els vins, els…