Tema B3: Ontogènia del sistema nerviós (COMPLET)  | Fonaments de Psicobiologia II: neuroanatomia (UAB) | Unybook\nTema B3: Ontogènia del sistema nerviós (COMPLET) (2016)\nTema B3: Ontogènia del sistema nerviós (COMPLET)\nTema B3: Ontogènia del sistema nerviós COMPLET.\nNeuroanatomia Laura Casado Tema B3: Ontogènia del sistema nerviós 1. Desenvolupament i maduració: Com es forma el sistema nerviós? Els 3 aspectes estan interrelacionats: 1.1: Aspectes histològics: Histogènesi: Desenvolupament del sistema nerviós a nivell cel·lular (formació de futures neurones, la seva diferenciació...) 1. En primer lloc es forma a la trompa de Falopi el zigot (una cèl·lula) per la unió de l’òvul i l’espermatozoide.\n2. El zigot comença a dividir-se successivament: en una primera fase parlem de la mòrula (còpies del zigot que per mitosi successiva s’ha anat dividint  és compacta).\n3. Seguidament es forma el blastòcit (forma una cavitat amb un buit a l’interior) i s’implanta a l’úter.\n4. Més endavant es formarà el disc embrionari, a partir del qual es formarà l’embrió.\n(format per dues capes: epiblast i hipoblast) 5. Al final de la tercera setmana es produeix la gastrulació: Les dues capes del disc s’acaben diferenciant en tres capes, que son les que donaran lloc a tots els òrgans corporals:  Ectoderm: Forma el sistema nerviós, la retina, la pell, el cabell i les ungles.\n Mesoderm: Forma els ossos, musculatura esquelètica, sistema cardiovascular, sistema urinari i sistema reproductor.\n Endoderm: Dona lloc al sistema respiratori, sistema digestiu (inclui fetge i pàncrees), glàndules.\nEn aquestes capes trobem cèl·lules mare que donaran lloc a totes les cèl·lules de l’embrió (s’aniran diferenciant a mesura que aquest es desenvolupi) Neuroanatomia Laura Casado 1.1.1: Formació del sistema nerviós a partir del disc embrionari 1.1.1.1: Inducció i formació del tub neural: 1. Fase 1 (18 dies) :El sistema nerviós es començarà a desenvolupar amb la inducció (una part medial de l’ectoderm es diferencia de la resta d’ectoderm i passa a ser el neuroectoderm o placa neural.\n2. Fase 2: La placa neural es replega i forma el canal neural.\n3. Fase 3 (24 dies): La placa neural segueix replegant-se i es forma l’anomenat tub neuronal.\n4. Fase 4: Quan es tanca la placa neural per formar el tub neuronal, part del teixit quedarà fora. Aquest teixit són les cretes neurals, i no formen part del tub neural.\nDe les crestes i del tub deriven diferents components:   Del tub: o Neurones i glia del SNC o Motoneurones  Motiu d’aquesta localització  El soma de les motoneurones està al sistema nerviós central.\nCrestes neurals: o Neurones sensorials del sistema nerviós perifèric  Motiu d’aquesta localització: El soma de les neurones sensorials es troba al SNP.\no Glia del sistema nerviós perifèric o Sistema reticular: El buit del tub formarà el sistema reticular Neuroanatomia Laura Casado 1.1.1.2: Histogènesi Per començar-se a formar el sistema nerviós central el primer que s’ha de produir és la inducció i el tancament del tub. Un cop s’ha tancat el tub és quan comença el desenvolupament del teixit.\nFases:  Proliferació/neurogènesi: Fase en que les cèl·lules mare del tub neural proliferen originant les futures neurones i cèl·lules glials del sistema nerviós. Procés: o Agafem un petit tros de tub neural (també anomenat neuroepiteli).\no Les cèl·lules mare es comencen a dividir.\no En un moment determinat, una de les cèl·lules filla es diferencien una mica més (divisió asimètrica).\no D’aquesta manera s’aniran formant neuroblast (neurona immadura) que donaran lloc a neurones.\no També es formaran glioblasts (cèl·lules glials inmadures)que donaran lloc a les cèl·lules glials del sistema nerviós central.\nNo es simultània al llarg de tot el tub, sinó que es va produint a mesura que es tanca.\n Migració i agregació: Fase en la que les cèl·lules que han deixat de proliferar es desplacen fins a la seva localització final definitiva, on s’uneixen amb d’altres cèl·lules formant unitats funcionals  nuclis i capes corticals (importància de les NCAMs: Molècula d’adhesió cel·lular neuronal  Molècules que es troben a la superfície de les neurones immadures i que permeten el reconeixement entre dues neurones). Procés: o En el tub neural trobem un tipus de glia anomenada glia radial (disposada com els radis d’una bicicleta). Les neurones immadures utilitzaran aquest radis per dirigir-se cap a la localització final.\nNeuroanatomia Laura Casado o   Seguidament queda patent la importància de les molècules d’adhesió cel·lular neuronal (NCAMs)  Permeten el reconeixement entre una neurona i una glia radial per tal de que les neurones immadures puguin utilitzar una glia radial o una altre.\no Un cop en el seu lloc de destí, les neurones s’agrupen formant nuclis i capes. Per poder agrupar-se s’utilitzen de nou les NCAMs.\nDiferenciació: Adquisició de les propietats característiques (morfologia, neurotransmissor que utilitzarà, etc.).\nSinaptogènesi: Formació de sinapsis. La neurona ha de fer créixer l’axó fins a poder establir connexió amb les neurones diana. Procés: o L’axó creix a partir de l’anomenat con de creixement (es troba al final de l’estructura).\no L’axó sap quin camí ha de seguir per créixer a partir de dos tipus de senyals:  Factors no difusibles: Són les senyals que es troba pel camí, a l’entorn extracel·lular. Les NCAM són les que permeten el reconeixement de les senyals que es troben pel camí. Exemple: Fasciculació. Aquest senyals poden ser:  Atracció  Repulsió  Factors difusibles: No se les troba pel camí, sinó que estan més allunyades. Poden ser:  Atracció: L’axó en creixement tindrà tendència a anar a una zona amb alta concentració d’una determinada molècula.\nNeuroanatomia Laura Casado  Repulsió: L’axó en creixement tindrà tendència a evitar una zona amb alta concentració d’una determinada molècula.\n Apoptosi: Mort cèl·lules programada. Es formen moltes més neurones de les que realment es necessiten, i per això part del desenvolupament s’encarrega d’eliminar-les.\no És principalment prenatal o Pot implicar la pèrdua del 50% de neurones en una regió.\nSe sap que les neurones, per sobreviure, necessiten factors tròfics (neurotrofines  Exemple: Factor de creixement nerviós).\nRita Levi-Montalcinici va descobrir la primera neurotrofina. Les neurones obtenen les neurotrofines de les cèl·lules diana (tenen una quantitat limitada  es crea una competència pels factors neurotròfics)  Mielinització: es important ja que augmenta la velocitat de conducció (unes 100 vegades), disminueix la despesa energètica: o Afavoreix la comunicació neural.\no Aporta certa rigidesa a circuits neurals, limitant la formació de noves sinapsis Refinament de la sinapsis: Es formen moltes sinapsis però després només es conservaran aquelles sinapsis que són útils.\nTant l’apoptosi com el refinament de les sinapsis és essencial per establir un patró de connexions més eficient. Aquest refinament en bona part depèn de l’ús (experiència).\nPer això en les primeres etapes de vida l’estimulació i l’experiència son molt importants.\nEl refinament de la sinapsis implica una sèrie de canvis a nivell histològic a l’escorça: o Augment de la mielina  augment de la substància blanca.\no Refinament de la sinapsis + mielinització:  Durant la pubertat es veu un augment en la substància grisa del cervell.\n Neuroanatomia Laura Casado  Acabat de néixer Després de la pubertat aquest creixement s’atura. La hipòtesis més acceptada és que el refinament de les sinapsis (disminuir la quantitat de sinapsis) es tradueix amb una disminució de substancia grisa.\n3 mesos 2 anys 6 anys 14 anys Hi ha etapes que es produeixen abans del naixement i d’altres que es duen a terme després del naixement  Temporització maduració escora: 1. Àrees relacionades amb funcions més bàsiques: sentits i moviment 2. Àrees relacionades amb funcions com orientació espacial i el llenguatge 3. Àrees amb funcions més avançades (integració informació de sentits, raonament funcions executives, pesa decisions, inhibició) La maduració està relacionada amb els canvis cognitius. Per tant, a mesura que la nostra escorça madura, es van succeint una sèrie de canvis cognitius. Durant l’envelliment es produiran una sèrie de canvis en el nostre sistema nerviós:     Reducció mielina Reducció arborització dendrítica Reducció densitat sinapsis Aquests canvis comporten: o Pèrdua de volum o Pèrdua de substància grisa o Pèrdua de substància blanca 1.2: Aspectes morfològics Morfogènesi: Procés pel qual el sistema nerviós adquireix la seva forma i característiques generals. Els canvis morfològics es tradueixen en un canvi de la forma, de la mateixa manera que els canvis histològics. Passos: 1. Tancament del tub neural: No es simultani, sinó que es comença a tancar per la part del mig i el tancament va avançant progressivament en direcció anterior i posterior, de manera que l’última part que queda per tancar es un neuroporus anterior i un neuroporus posterior. La part anterior del tub donarà lloc a l’encèfal i la part posterior del tub donarà lloc al tronc de l’encèfal i la medul·la.\n En la part anterior hi ha una expansió de la part rostral  hi ha més neurones.\nNeuroanatomia  Laura Casado El tub es va corbant progressivament.\n2. Primerament distingim 3 parts (prosencèfal, mesencèfal i rombencèfal), però més endavant en podrem distingit 5 parts. A partir d’aquestes trobarem totes les estructures que formen el SNC:  Telencèfal  Diencèfal  Mesencèfal  Metencèfal (cerebel)  Mielencefal (bulb raquidi) 3. El tub neural està buit i es l’origen del sistema ventricular:  Ventricles laterals: Al telencèfal  Tercer ventricle: A la línia mitja, envoltat pel diencèfal.\n Aqüeducte de Silvio: Al mesencèfal  Quart ventricle: Al metencèfal (entre la protuberància i el cerebel)  Canal medul·lar: Continuació Neuroanatomia Laura Casado Després del naixement l’encèfal continua creixent i especialitzant-se d’acord amb el panorama genètic i les influencies ambiental, fins al moment de l’envelliment, on trobem una disminució del volum.\n1.3: Aspectes funcionals A mesura que es desenvolupen els teixit i el sistema nerviós va determinant la seva forma s’aniran adquirint diferents funcions.  interrelació dels 3 aspectes explicats.\nHistogènesi + morfogènesi  canvis funcionals 1.3.1: Maduració relacionada amb canvis cognitius: 1.3.1.1: Canvis maduratius: Els canvis maduratius en una estructura explicaran la conducta. Els canvis en la interacció entre regions també poden explicar la conducta, ja que potser es necessària la connexió de determinades àrees del cervell per poder realitzar una tasca amb èxit.\nAquests canvis en el cervell es tradueixen en una major eficàcia en el processament d’ informació.\n1.3.1.2: Canvis en els patrons d’activació: Els canvis en els patrons d’activació son aquells canvis que provoquen que una àrees del cervell estiguin més actives que altres.\nEx: Si amaguem un objecte a un nen petit en un lloc determinat, tot i que canviem de lloc l’objecte davant d’ell, el nen seguirà mirant en el primer lloc que l’objecte ha estat amagat. L’execució correcte d’aquesta tasca (que mostra flexibilitat en la conducta) no es donarà fins als 9 mesos.\nAixò és degut a que l’estructura que permet la realització d’aquesta tasca no madura fins als 9 mesos, moment en el qual permet una flexibilitat conductual que abans no tenia.\n   Tots aquests canvis tenen lloc durant la maduració.\nEn nens hi ha una menor eficiència pel fet de que gasta més energia perquè utilitza més sinapsis (no hi ha encara refinament sinàptic) En adults hi ha menys sinapsis (refinament sinàptic) i per tant la eficiència és millor perquè es gasta menys energia.\n1.3.2: Adolescència: En aquesta etapa són característiques les conductes de risc, la impulsivitat, la manca de control conductual i l’extrema sensibilitat a la informació afectiva o emocional (la conducta està fortament guiada pels aspectes motivacionals).  Per què passa això?     Diferencies de temporització i maduració en àrees relacionades amb: o Regulació de la conducta (còrtex prefrontal): Necessita madurar més per tal de controlar les emocions.\no Emocions i recompensa (sistema límbic= Etapa de la vida on hi ha més diferència entre àrees.\nDesenvolupament asimètric: o Sistema dopaminèrgic de recompensa o Control inhibitori de la conducta Sí que hi ha coneixement del risc, però hi ha poc control sobre la conducta  per això alguns estudis mostren que els adolescents només duen a terme conductes de rics quan es senten observats o estan en presència d’un grup d’amics.\nNeuroanatomia Laura Casado 1.3.3: Vellesa: Durant aquesta etapa trobem una davallada d’algunes funcions, però no totes:    Pèrdua de la velocitat de processament d’informació.\nLes funcions relacionades amb el coneixement (informació general del món, vocabulari, etc.) no es deterioren.\nL’envelliment normal altera poc les funcions cognitives. No tots els efectes que veiem en les persones grans són fruit del deteriorament del cervell, sinó que intervenen també altres situacions típiques de l’envelliment com les dificultats sensorials i motores, canvis en el reg sanguini, etc.\n2. Invariància i plasticitat 2.1: Concepte En la determinació de les connexions cerebrals intervenen:   Factors intrínsec: Propis de la cèl·lula (gens) o Tenen un efecte molt “rígid”  Invariant. Genèticament està determinat un patró general en les connexions cerebrals.\nFactors extrínsecs: No són propis de la cèl·lula, però també influencien al desenvolupament o Nutrició, drogues, interacció amb cèl·lules veïnes, efectes de les hormones, etc.\no Entorn molt variable, canvi de les connexions per adaptar-se a l’entorn  plasticitat Per tant, tindrem uns gens que actuen euna cèl·lula amb un entorn concret i uns factors ambientals que actuen sobre un patró genèticament determinat.\nEl resultat final serà fruit de la interacció dels dos tipus de factors.\n2.2: Factors intrínsecs i extrínsecs 2.2.1: Factors intrínsecs: Roger Sperry va fer una sèrie d’experiments i va desenvolupar la teoria de la quimioafinitiat.\nAquesta teoria posa de manifesta la rellevància dels factors intrínsecs en la determinació de les connexions.\nExperiments: Treballava amb granotes Una granota té al davant una papallona que vol menjar-se. Per poder menjar-se-la ha de dirigir la seva llengua cap a la papallona. Com sap la granota on es troba la papallona? En la retina de la granota hi ha una sèrie de cèl·lules receptores. De la retina surten una sèrie d’axons que aniran a parar a una determinada zona del SN. En funció de la zona del sistema nerviós a la que arriba la granota sap on està situada la papallona en l’espai  Hi ha una correspondència entre les imatges que es projecten en la retina i en l’escorça cerebral, de manera que aquesta relació li permet identificar l’objecte.\nNeuroanatomia Laura Casado Experiment: Va seccionar els axons que surten de la retina de la granota, que condueixen al informació de la retina fins al SN. També va invertir l’ull de la granota (la retina també s’inverteix). Resultat: La granota dirigia la seva resposta en una altra direcció  això ens diu que la informació de la retina arribava al SN però no ajudava a la granota a saber on es trobava.  La imatge de la papallona es representava en el mateix lloc en la retina, però els axons que s’activaven i dirigien la informació cap al SN central eren altres.\nEls axons es regeneren cap a les dianes inicials independentment de l’entorn i la funcionalitat.\nConclusió: El destí dels axons té un important component genètic  L’establiment de connexions és invariant  Invariància 2.2.1.1: Teoria de la quimioafinitat:   Cada axó en creixement és atret per una determinada cèl·lula diana, que allibera o té un determinat marcador químic. Hi ha un alt grau d’especificitat (l’axó creixerà per establir connexions amb UNA determinada diana).\nAquests marcadors són part dels diferents senyals que hem vist que guien el camí de l’axó en creixement.\nLa teoria és poc acceptable amb el grau d’especificitat que es va formular. Però es va veure que sí que existeixen molècules de reconeixement entre grups de neurones i no senyals específics de reconeixement entre neurones concretes.\n2.2.2: Factors extrínsecs: Exemples de factors extrínsecs (podem trobar altres exemples)   Paper organitzador de les hormones en el sistema nerviós Paper de l’experiència 2.2.2.1: Paper organitzador de les hormones en el SN: Les hormones poden tenir dos tipus de funcions diferents:   Paper activador: Regulació d’una activitat pròpia d’una cèl·lula ja formada.\nPaper organitzador: Modificació de l’estructura d’un nucli o circuit.  és el que influeix en el sistema nerviós i és el que estudiarem. Mecanismes principals: o Migració neuronal o Mort cel·lular programada o Refinament de les sinapsis Afectant a tots aquests processos, les hormones estan modificant l’estructura i les funcions associades a aquesta.\nLa influencia principal és d’hormones liposolubles, que travessen la barrera placentària i la barrera hematoencefàlica:  Hormones tiroiodals  Hormones esteroïdals (glucocorticoides, hormones sexuals) Influencien en el desenvolupament del sistema nerviós central.\nNeuroanatomia Laura Casado 2.2.2.1.1: Hormones tiroïdals: Són molt importants en el desenvolupament cerebral. Participen en la neurogènesi, la migració, la mielinització, la formació de dendrites i de sinapsis.\nEn la primera etapa prenatal són importants les hormones tiroïdals de la mare. Un dèficit (hipotiroïdisme congènit, maternal) durant la vida fetal i neonatal pot provocar retard mental en el nen  disminueix nombre de cèl·lules, afecta la sinaptogènesi, la mielinització...\n2.2.2.1.2: Glucocorticoides: Són hormones alliberades per les glàndules suprarenals. S’alliberen en situacions d’estrès. Nivells elevats de manera perllongada poden produir dany neuronal en adults i nens  L’hipocamp és especialment sensible. És necessari un nivell òptim d’aquestes hormones.\nEn estudis en animals s’ha vist que amb un excés de glucocorticoides hi ha una disminució en nivells de mielina, es redueix el volum de l’hipocamp, el neurocortex, l’amígdala i el cos callós  aquests efectes sobre el SNC poden explicar el dèficit d’aprenentatge i memòria, símptomes d’ansietat i depressió amb subjectes amb nivells elevats de glucocorticoides.\nS’han fet també estudis amb humans en relació als desastres naturals (situacions de màxim estrés) i en nadons pretermes. Aquests nens als que se’ls hi ha aplicat glucocorticoides normalment presenten un pes més baix de naixement, dèficits amb capacitats intel·lectuals i llenguatge, etc.\n2.2.2.1.3: Hormones sexuals: Si hi ha un cromosoma Y això farà que es desenvolupin testicles i per tant es produirà testosterona. Si no hi ha cromosoma Y, es desenvoluparan els ovaris.\nNeuroanatomia Laura Casado La presència o absència de testosterona no té efecte només sobre els òrgans sexuals, sinó que també afecta al desenvolupament del SNC. La testosterona participa en masculinitzar i desfeminitzar el sistema nerviós central i la conducta. L’absència de testosterona participar en feminitzar el sistema nerviós i la conducta.\nPerò també es poden detectar diferències amb altres variables que no estan relacionades directament amb el sexe: diferències a nivell de cognició, conducta agressiva o organització del llenguatge.\nCom afecta la testosterona?  Modifica en diferents regions cerebrals la proliferació, la supervivència neuronal i la sinaptogènesi.\nEx: Els nens prefereixen els objectes que es mouen (cotxes) i les nenes les nines. S’ha relacionat amb diferències en el desenvolupament del sistema visual.\nHiperplàsia adrenal congènita (HAC): S’alliberen més andrògens dels que són necessaris. En el cas de que el nadó fos una nena, s’ha vist que augmenta molt la preferència per jocs típicament masculí.\n2.2.2.2: Paper de l’experiència: Per parlar del paper de l’experiència ho farem a través de 3 exemples: Augment d’experiència, manca d’experiència i experiència “diferent”   Exemple 1: Augment d’experiència: En animals criats en ambients enriquits es veu un augment del gruix de l’escorça, un augment del nombre de dendrites, millora de la capacitat d’aprenentatge, etc.\nExemple 2: Manca d’experiència: Estudis de privació sensorial (als gats se’ls hi tapava un ull durant el primer mes de vida). El patró de dominància ocular dels gats amb l’ull tapat estava molt alterat; gairebé totes les neurones només rebien informació de l’ull destapat. Això és degut a que les neurones de l’ull que està tapat deixaran d’establir connexió (competència pels factors tròpics, tema B2) Si es tapaven els dos ulls el patró seguia sent el mateix però hi havia menys neurones que responien a la informació ocular.\nConclusió: L’experiència en etapes tempranes del desenvolupament és necessària per tal de que s’estableixi el patró de preferència binocular.\nNeuroanatomia  Laura Casado Exemple 3: Experiència “diferent”: Experiments amb fures.\nUll  CGL (nucli del tàlem)  Escorça visual primària Oïda  CGM (nucli del tàlem)  Escorça auditiva primària Tallen la connexió entre la oïda i el nucli del tàlem i reconneceten el nucli CGM amb l’ull. Així fent que aquest nucli rebi una altre tipus d’informació, que en principi no està preparat per rebre (adults “reconnectats”). La pregunta era: el tàlem auditiiu seguiria sent auditiu o passaria a ser visual? Es va entrenar a les fures perquè giressin el cap a la dreta si se’ls hi presentava una llum i cap a l’esquerra si era un to. D’altra banda, van impedir que la llum arribés a l’escorça visual. Si la fura interpretava que realment era una llum, encara que havia anat a un còrtex que en principi era auditiu, ho interpretarà com un to. Si, pel contrari, el nucli del tàlem que era auditiu ha passat a ser visual, ho interpretarà com una llum.\nResultat: Es interpretat com una llum. L’escorça i el tàlem auditius, si no reben informació auditiva, es reorganitzen i passen a ser visuals. L’experiència produeix la reorganització funcional  plasticitat intra-modal.\n2.3: Aspectes temporals L’experiència o manca d’experiència influeixen en el refinament de les sinapsis, la mort neuronal, el nombre d’espines dendrítiques, etc.\nL’experiència no sempre té el mateix efecte. Hi ha uns determinats períodes en els que l’experiència es especialment important  períodes sensibles Exemple: El virus que transmet el mosquit Zika de Brasil en determinats moments provoquen que el desenvolupament del sistema nerviós central en els nens no sigui l’adequat. En altres moments, la picada del mosquit no tindria el mateix efecte.\n2.3.1: Periodes sensibles Son períodes d’alta susceptibilitat a canvis deguts a l’experiència:    Factor ambientals fonamentals pel correcte desenvolupament.\nVarien entre estructures: Per cada tipus d’estructura o circuit hi ha un període sensible.\nPassat el període sensible, factors ambientals tenen un efecte més subtil.\nExemples: Períodes sensibles per l’audició de sons complexos com per exemple el llenguatge Pacient sords abans de l’adquisició del llenguatge  Se’ls realitza un implant coclear S’avalua l’audició de sons de llenguatge. Es va veure que arriben a un alt grau de discriminació de sons dels llenguatges, fins i tot al 100%, aquelles persones a les que se’ls hi ha fet l’implant coclear entre l’edat de 0 i 3 anys. Es necessari poder escoltar aquests estímuls a aquesta edat perquè és quan s’estan format la majoria d’estructures relaciones amb el llenguatge.\nNeuroanatomia Laura Casado Com més edat tingui la persona, més reorganitzat funcionalment per tal de poder utilitzar l’àrea auditiva amb una altre finalitat. Per tant, quan les persones son grans l’implant té menys efecte, perquè les zones auditives ja estan especialitzades en una altre funció. En canvi, quan l’individu és petit encara no s’ha produït aquesta reorganització i per tant l’implant tindrà molt més efecte.\n3. Degeneració i regeneració 3.1: Degeneració Té causes molt variades:   Mecàniques: aixafament, seccionament d’axons, traumatismes cranioencefàlics, etc.\nAccident cerebrovascular (per alteracions circulatòries, traumatismes, consum de drogues, etc.) i la consegüent hipòxia i hipoglucèmia.\nEx: Trombosis:    Malalties neurodegeneratives (Alzheimer, corea de Huntington, etc.) i inflamatòria.\nTumors: Impliquen mort neuronal per la compressió que produeixen sobre l’encèfal.\nTrastorns desmielintzants (esclerosi múltiple) 3.1.1: Lesió neuronal: Què li passa a una neurona quan pateix una lesió?   Si afecta al soma: la neurona acaba degenerant i es perd la connexió amb la següent neurona.\nSi afecta a l’axó: La part de l’axó que queda deslligada del soma degenera ràpidament  degeneració anterògrada (des del lloc de la lesió cap endavant) o valeriana. Aquesta part de l’axó és anomenada part distal.\nEn aquestes situacions s’observa que la neurona afectada augmenta la síntesi d’ARN i de proteïnes en un intent de regenerar la fibra. Si la neurona no aconsegueix, finalment, establir connexions sinàptiques es produirà la degeneració retrògrada (cap a la part que conté el soma).\nSi la neurona acaba degenerant es produeix la mort transneuronal/secundària  les neurones que rebien la informació de la neurona degenerada també degeneren  reacció en cadena  la mort secundaria pot produir conseqüències més greus.\nNeuroanatomia Laura Casado 3.2: Regeneració: És important la diferenciació entre el SNP i el SNC:   SNP: Si el grau de la lesió no és molt important (exemple: els axons estan seccionats, però les cèl·lules de Schwann i la resta de cobertes del nervi estan relativament intactes), els axons poden regenerar-se gràcies a: o Creixement de brots axònics o Les cèl·lules de Schwann fan de guia i alliberen neurotrofines que estimulen el creixement.\nPerò els axons regenerats no sempre són funcionals. A vegades no s’estableixen les connexions original (els brots estableixen contacte sinàptic amb una diana diferent) o que no arribin a la diana.\nExemple: Després d’una lesió, els axons del nervi oculomotor s’han regenerat, però han establert sinapsis amb els músculs equivocats. El pacient té dificultats per coordinar els moviment dels dos ulls i per moure adequadament l’ull dret.\nSNC: o Invertebrats i vertebrats inferiors: Regeneració precisa i funcional.\nExemple: En salamandres i tritons es produeix regeneració després de una lesió medul·lar.\no Vertebrats superior: No hi ha regeneració (apareixen els brots axònics, però deixen de créixer) excepte en regions molt concretes.\nAmb una sèrie d’experiments, es va veure que les neurones del SNC, si eren col·locades al SNP, sí que regeneraven. Per tant, la conclusió va ser que la capacitat de regeneració no era pròpia de les neurones  la diferència es troba en el medi en l’entorn neuronal.\n3.2.1: Diferència: La diferència es troba en l’entorn neuronal:  En el SNP les cèl·lules de Schwann: o Fan de guia o Alliberen neurotrofines que estimulen el creixement.\n En el SNC: o Astròcits fagociten i fan una “cicatriu” (gliosi) que separa neurones que abans estaven connectades i per tant és difícil reconnectar.\no Astròcits i oligodendròcits bloquegen la regeneració de diverses formes (alliberen factors inhibidors del creixement axonal, generen factors que distorsionen la cerca d’una diana adequada) Neuroanatomia Laura Casado Durant el desenvolupament els axons no mielinitzats creixen i es retrauen en resposta a senyals guia. En un cervell madur, la capa de mielina impedeix el creixement de brots colaterals aberrants i els astròcits secreten substàncies que limiten la plasticitat estructural  l’objectiu es preservar la xarxa neuronal  Quan hi ha una lesió aquest entorn de preservació suposa un impediment per la regeneració.\n3.2.2: Recuperació funcional: Malgrat tot hi ha certa recuperació funcional:    Reorganització sinàptica: Capacitat de les zones sanes d’assumir funcions de les zones on hi ha hagut mort neuronal  és la més important Creixement de brots colaterals de les neurones sanes Augment de neurogènesi després de que es produeixi una lesió cerebral: Es pensava que quan naixíem ja teníem totes les neurones que podíem tenir, però actualment se sap que el cervell dels adults produeix noves neurones, però aquesta producció està associada a zones molt limitades de l’encèfal.\n3.3.3: Estratègies per potencial la recuperació: Potenciar i guiar la plasticitat propiciant que àrees no afectades assumeixin parcialment la funció perduda a partir de:   Rehabilitació i augment d’estimulació sensorial i motora.\nExemple: Bloqueig de la mà sana perquè la persona utilitzi la mà afectada, amb l’objectiu d’aconseguir una reorganització funcional.\nEstimulació magnètica transcraneal.\nTrasplantaments amb objectius diversos: guiar regeneració axònica, disminuir progressió de la mort neuronal, afavorir el creixement, “substituir” neurones mortes...Això ho podem fer a partir de:   Cèl·lules mare: Tenen capacitat de proliferar i diferenciar-se en diferents tipus de cèl·lules. Totes les cèl·lules del SNC provenen dels mateixos progenitors, però a mesura que avança el desenvolupament ontogènic: augmenta la diferenciació i disminueix la capacitat per a “canviar” la diferenciació.\no Per començar un tractament amb cèl·lules mare primerament s’han de triar quin tipus de cèl·lula mare seran les que utilitzarem (embrionàries, sanguínies...) o Seguidament hem de triar el mecanisme que utilitzarem: Substituir neurones mortes, afavorir ambient enriquit, etc.\no Per últim, es produeix la implantació: Es poden implantar directament i que es diferenciïn en la zona receptora, implantar-les ja diferenciades o manipular-les genèticament perquè expressin un gen o un altre.\nCèl·lules glials (exemple: glia embolcallant): Per intentar afavorir un entorn pel creixement.\nNo es disposa encara de tractament basat en trasplantament de cèl·lules mare o glials per a tractar en humans malalties neurodegeneratives i dany cerebral adquirit.\nNeuroanatomia Exemple: Glia embolcallant Laura Casado ...\nFonaments de Psicobiologia II: neuroanatomia - Tema B3: Ontogènia del sistema nerviós (Classe 26/2/16) (2016) Apunte\nFonaments de Psicobiologia II: neuroanatomia - Tema B2-B3. Ontogènia del Sistema Nerviós (2014) Apunte\nFonaments de Psicobiologia II: neuroanatomia - Tema B2: Desenvolupament filogenètic del sistema nerviós (2016) Apunte


Hanigovce, Eslovàquia – COCAT\nTallinn, EstòniaHanigovce, EslovàquiaBrevok, Eslovàquia\nLa convivència va ser fàcil, ja que érem molt pocs i passàvem tot el dia junts. Els monitors facilitaven la interacció fent jocs i tractant d’unir el grup. El nostre treball es limitava a fer feines de reconstrucció d’un castell (en realitat eren tres parets), cavàvem al voltant per trobar restes de ceràmica i buscar els fonaments de l’edifici.\nEl vol a Bratislava és car, ja que des de Barcelona no hi ha gaires companyies amb vols directes. El millor és arribar a Viena i d’allà agafar un autobús cap a Bratislava (que costa uns 7€).\nNo crec que els eslovacs siguin massa diferents quant a la cultura, això si, la majoria són molt religiosos i les seves cases estan plenes d’icones.\nEls trens arriben a tot arreu, però cal tenir en comte que a excepció de la línia principal (la que connecta la capital amb les ciutats principals) són trens molt antics, que fan molt de soroll i sovint poc puntuals. És millor, si la organització t’ha donat tots els detalls, comprar els tiquets des de casa mitjançant Internet.\nPel que fa als autobusos, n’hi ha que connecten de manera sovint Bratislava amb el seu aeroport i també des de la capital fins a Viena i al seu aeroport.\nPer dins de Bratislava és millor anar caminant (no és gaire gran i amb un parell de dies ho tens tot vist).\nPorteu imprès tots els mapes que la organització us ha facilitat. Si aneu a algun hostal de la capital, us entendran amb anglès. Però l’ús de l’anglès no és gaire habitual, a mesura que t’allunyes de la capital és molt difícil trobar algú que t’entengui (sobretot entre la gent gran). Per això és útil tenir-ho tot imprès a mà, assenyalant i fent gestos t’acabes fent entendre entre la població local.\nEl menjar és una mica més barat que a Espanya.\nNo vam passar gana en cap moment. L’esmorzar era consistent (pa, Nocilla, croissants). Pels dinars pujaven des del poble amb el menjar precuinat i calent. Consistia en un primer plat de sopa, arròs o verdura i un segon amb carn (sempre carn\ni amb molt de suc), normalment hi havia un parell d’alternatives, així que es podia triar. Pel sopar cuinaven sopa al foc (una espècie de caldo que s’anomenava “gulash”), o el que havia sobrat del dinar, o pa amb algun condiment.\nÉs totalment recomanable, ja que la posició d’Eslovàquia et facilita moure’t pel centre d’Europa. Viena és a 45 minuts de Bratislava i a Praga s’hi pot accedir amb tren. La capital està ben interconnectada, sobretot amb tren (però és difícil comunicar-te amb els venedors de bitllets de tren, així que el millor és tenir paciència). Els hostals a Bratislava són barats i amb un parell de dies ja ho tens tot vist.


Catalunya torna a una jornada sense defuncions per la Covid i optimisme als hospitals\nSalut declara 18 crítics menys i 80 hospitalitzats menys, cap mort i 2.122 nous contagis | Àngel Ullate\nSalut declara 18 crítics menys i 80 hospitalitzats menys, cap mort i 2.122 nous contagis\nper Albert Fuertes 13/08/2021 10:30h\nLa cinquena onada de la Covid-19 continua afluixant a Catalunya. El Departament de Salut ha anunciat una gran notícia en les últimes dades. Aquest divendres no s'ha notificat cap defunció al territori, després de dies seguits lamentant morts per la malaltia. Des de l'inici de la pandèmia n'hi ha hagut 22.980.\nA tot això s'hi suma la bona direcció que hi ha en els hospitals catalans. En les últimes 24 hores, s'han declarat 18 ingressats menys a les Unitats de Cures Intensives (UCI), baixant el total a 541. Els hospitalitzats per Covid-19 també baixen i ara són 1.170, 80 menys que el balanç del dijous.\nEls nous contagis, però, segueixen sumant per sobre dels 2.000. Segons Salut, els positius confirmats per PCR o TA han sigut 2.112 i, des de l'inici de la pandèmia, ja n'hi ha hagut 868.365. El 9,32% de les proves que s'han fet la darrera setmana han donat positiu.\nLa velocitat de propagació del virus, Rt, es manté 0,76 mentre el risc de rebrot disminueix 29 punts, fins als 357. La incidència acumulada a 14 dies passa de 751,75 a 488,85, mentre que a set dies passa de 292,38 a 196,47.\nDurant la campanya de vacunació ja s'ha posat la primera dosi a 5.441.213 persones; la segona a 4.241.736; i la pauta completa a 4.738.184. En total, a Catalunya han rebut el primer vaccí el 68,9%; el segon el 53,9% i la pauta completa el 60,7%.\nBaixen els ingressos a Tarragona\nLes dades de Salut a les comarques de Tarragona van en la mateixa direcció que les de Catalunya. Els hospitals agafen aire, sense cap defunció, però segueixen sumant desenes de positius.\nEn les últimes hores, s'han detectat 185 nous contagis detectats per PCR o TA. Des de l'inici de la pandèmia se'n sumen 71.529. Sense cap nova defunció, el total es manté en 1.354 morts per la pandèmia.\nEls hospitals tarragonins veuen com baixen els ingressos de pacients Covid. A planta, segons Salut, n'hi ha 14 menys i en total en queden 115. A l'UCI, en canvi, n'hi ha 39, un menys que en les últimes hores.\nL'Rt augmenta al Camp de Tarragona i a les Terres de l'Ebre, situant-se en 0,79 i 1,03 respectivament. El risc de rebrot, en canvi, baixa fins als 361 punts a les comarques del Camp i als 333 a les comarques ebrenques.\nPreocupant dada de Salut sobre la Covid: fins a un 10% de les persones\nCanvis en les vacunes: Salut modifica quan et pots vacunar si has tingut Covid


charliography: Taipei 台北\nEstic a l'aerport de Taipei fent escala del vol de tornada de Bangkok cap a Tokyo. He tingut el blog una mica abandonat (crec que dues setmanes), per això m'he decidit a posar fil a l'agulla i tornar a escriure una mica. Tinc molts deures pendents fotografiats però no postejats, però no tinc temps!\nAvui parlo de Taipei, ciutat que conec més aviat poc per que només hi he fet una escala llarga, en la qual vaig visitar el que va ser l'edifici més alt del món en el seu moment: el Taipei 101 (101 per que té 101 pisos). Per arribar-hi vaig agafar el metro, un transport net i impecable com a la resta de ciutats asiàtiques a les que he estat. L'edifici en questió és impressionantment alt per que, a més, els edificis del voltant no ho son gens.\nTambé vaig anar als famosos mercats nocturns, on et pots fotre les botes de menjar xinès a preus ridiculs. És anar passant per les paradetes i anar fent tastets deliciosos. L'únic problema és que a vegades arribàven unes olors que tombàven.\nEm va semblar peculiar veure que la ciutat està envaïda per una horda de taiwanesos amb ulleres de pasta sense vidre. Una infinitat de joves les portàven, lo qual diu molt a favor de la vista dels taiwanesos, però no en sabria fer una avaluació estètica... Per compensar, les noies porten moltes menys sabates de taló respecte a japó, on totes van pujades sobre andamios.\nLa veritat és que és una ciutat que m'he quedat amb ganes de visitar a una mica més de dignitat que no pas una escala llarg. Em vaig plantar en un país del qual no en sabia ni el nom de la moneda, de manera que en vaig treure el que vaig poder.\nPropera parada: Tailàndia :)


revista ALHORA: d’octubre 2014\nBADALONA - El badaloní Jorge Javier Vázquez no deixa de sorprendre’ns. Aquest cop, a través de Laboratorio de Voz Producciones s’ha immers en el projecte Miguel de Molina al desnudo, espectacle sobre la vida del famós cantant de copla de començaments del segle XX, que sens dubte va fer època. La bien pagá, El día que nací yo i Ojos verdes són només algunes cançons de l’ampli repertori musical que va esdevenir la banda sonora sentimental dels nascuts en aquell moment.\nUn segle després del seu naixement, Miguel de Molina és tot un mite apassionant i la gran figura de la copla espanyola, per sobre de les vicissituds de la seva vida dura i agitada repudiat pels franquistes.\nLa seva vida va inspirar Jaume Chávarri per fer la pel·lícula Las cosas del querer, l’any 1989.\nTeatre Zorrilla: divendres, 10, 11 i 12 d’octubre 21 h. Preu 22 €.\nPublicat per ALHORA a les 14:25 Cap comentari: Vincles a aquesta entrada\nPublicat per ALHORA a les 13:56 Cap comentari: Vincles a aquesta entrada\nBARCELONA - Presentació dels llibres: "Balada dels temps difícils / Balada de los tiempos difíciles" de Ferran Aisa; i "Burocracia sentimental sobre la noción del tiempo. Viperina novela en verso sobre los males y los malos catalanes" de David Castillo (Amargord Ediciones, Madrid, 2014), a càrrec dels seus autors.\nEl dimarts 14 d'octubre a les 20,30 h., al Bar Horiginal\n(Ferlandina, 29,) Barcelona, davant del MACBA\nEn homenatje al President de la Generalitat Lluís Companys\nBADALONA - Homenatge al president Lluís Companys en el 74è aniversari del seu afusellament . L'acte es farà el dia 15 d'octubre a les 7 del matí al monòlit que hi ha a l'Avinguda President Companys / autopista.\nDivendres 26 de setembre va prosperar la moció aprovada a més de 800 ajuntaments a favor de poder votar el 9N. La moció a Badalona està presentada pels regidors de CiU i ICV-EUiA amb el suport d'ERC i la CUP i d'entitats com Òmnium i l'Assemblea Nacional Catalana. La moció es va aprovar gràcies als vots del PSC, després que aquest introduís una petita esmena.\nPresentació del llibre "6 d'Octubre 1934"


Ingressat a presó per error a Girona\nAbsolt el figurant d’una roda de reconeixement empresonat per error\nper Redacció dissabte, 11 de gener 2020 - 09:51h\nD'esquenes, els quatre acusats d'agredir sexualment una noia durant una baralla a Girona | Catalunya Diari\n«Un despropòsit difícil d'explicar». D'aquesta manera qualifica una sentència de l'Audiència de Girona el periple que ha viscut un home que va estar un mes a la presó després que l'identifiquessin en una roda de reconeixement en la que va fer voluntàriament de figurant i que, tot i la prova «aclaparadora» que acreditava que no va participar en una baralla i en una suposada agressió sexual a la sortida d'una discoteca de Girona el 19 d'agost del 2018, va acabar anant a judici i enfrontant-se a 14 anys de presó. El tribunal de la secció quarta subratlla que la situació «pot qualificar-se de kafkiana» i apunta que l'absolen perquè s'ha demostrat «positivament» que aquella nit ni tan sols va sortir de casa.\nUn mes de presó per un error\nEls Mossos d'Esquadra van arrestar tres dels sospitosos la mateixa nit dels fets. L'endemà, quan van passar a disposició del Jutjat d'instrucció 2 de Girona en funcions de guàrdia, un altre germà va anar fins als jutjats per interessar-se per la situació dels detinguts. Allà, els Mossos li van proposar que participés com a figurant en una roda de reconeixement i el jove va acceptar voluntàriament.\nQuan les víctimes el van identificar «sense gènere de dubte» com un dels autors, va començar un periple judicial que l'Audiència de Girona qualifica de «kafkià». El jutjat va ordenar detenir-lo i el va enviant a presó sense fiança. Un mes després, la mateixa Audiència de Girona va ordenar deixar-lo en llibertat i ja alertava que no existien «indicis racionals de criminalitat de la participació del recurrent en els fets que li atribuïen».\nTot i això, el procediment va tirar endavant i, finalment, va acabar arribant a judici. Ara, la sentència conclou que l'acusat «no va tenir cap participació en els fets» perquè aquella matinada «es trobava al seu domicili en companyia dels seus familiars més directes».\nEl tribunal admet que ha estat «un despropòsit difícil d'explicar»\n«Habitualment, les sentències amb les quals absolem un o diversos processats dels delictes que se'ls hi imputen es produeixen perquè la prova no dona més de si i resulta insuficient per a la condemna», recull la sentència de la qual ha estat ponent el magistrat Adolfo García Morales. En aquesta ocasió, però, assenyala que la prova que desvincula el processat dels fets ha estat tan «aclaparadora i de tal calat» que no és només que no s'hagi acreditat la seva participació en els fets, sinó que la sala «està en condicions d'afirmar la seva innocència».\nEl tribunal argumenta que l'origen de la imputació d'aquest processat són dues rodes de reconeixement «viciades» i «directament nul·les»: «Sincerament, es tracta d'un despropòsit difícil d'explicar». La sentència creu que la confusió de les víctimes pot ser lògica perquè aquest processat s'assembla molt a un dels seus germans, que sí que va participar en la baralla. Però considera que, per al jutjat, la identificació «no hauria hagut de tenir cap efecte» per la «seva condició de tercer» i perquè no va comptar amb assistència d'advocat.\nPerò més enllà d'aquests «gravíssims defectes constructius de la imputació» que aboquen a la nul·litat, l'Audiència de Girona també exposa que la prova que acredita que no va participar en els fets és tan contundent que «demostra la seva innocència».\nL'advocat denunciarà vulneracions de drets del seu client\nLa defensa, encapçalada pel lletrat Carles Monguilod, va proposar fins a sis testimonis per demostrar que l'acusat no va sortir de casa aquella nit. Al judici, quan ja n'havien declarat quatre, el president del tribunal va assegurar que la sala estava «suficientment il·lustrada» i que no calia que testifiquessin els altres dos. «La sala, aclaparada i gairebé avergonyida, va reduir les declaracions a quatre testimonis», recull la sentència.\nTots ells, van assegurar que l'acusat «va estar a casa amb ells sense sortir enlloc». El tribunal admet que «sempre es podrà reprotxar» que aquests testimonis són familiars directes de l'acusat i que, per això, podrien declarar a favor seu però recorda que hi ha una altra prova objectiva que avala les versions de tots ells: el bolcat del telèfon de l'encausat. A més, els altres tres acusats van declarar que aquest germà no era amb ells aquella nit.\nLa fiscalia apuntava que els acusats van atacar primer la noia del grup rival: «Els acusats, amb ànim de satisfer els seus desitjos libidinosos, posats de comú acord i prevalent-se de la seva actuació conjunta, van agafar la víctima pels braços mentre li deien: ‘Mira, ja et tenim aquí, t'ho has buscat’». L'acusació pública apuntava que els processats van intentar apujar el vestit a la menor i li van arribar a tocar la zona del pit, la van mossegar al canell dret i li van tocar l'interior de les cuixes i que, després, van agredir el germà de la noia quan els va intentar aturar.\nEl tribunal, però, conclou que «no ha quedat acreditat que la intenció dels acusats fos la de contactar sexualment amb ella, contra la seva voluntat i exercint força, tot i que en algun moment de la brega algun d'ells van arribar a impactar en algun dels seus pits i a la zona interna d'una de les seves cuixes». Per això, els absol del delicte d'agressió sexual.\nUn grup de lladres aficionats roba en una parròquia del Maresme\nAgressió brutal a un homosexual: «Al nostre país els matem a pedrades»\nGirona Agressió Detingut Abús sexual


Arxiu de notícies de Cultura i Espectacles publicades en Oliva en el mes de Octubre del 2016\nArxiu de noticies de Cultura i Espectacles en Oliva - Octubre 2016\nEntre els dies 7 i 9 d’octubre, Oliva celebra el Dia dels Valencians amb una programació centrada en la cultura popular i tradicional: música, danses, cercaviles, concerts i fins a una desena de propostes organitzades tant pels Serveis Culturals i de Biblioteques com per diferents associa...\nEl Cinema Olímpia participa en la projecció solidària del documental de Jordi Èvole "Astral"\n“Astral”, la primera pel·lícula documental de Jordi Évole i el seu equip de Salvados, presenta la història d’un veler de luxe convertit en vaixell de salvament per a la ONG Proactiva Open Arms, amb la finalitat d’ajudar als refugiats del Mediterrani. Es tracta d'un ret...\nOliva presenta l'última publicació de Gregori Maians\nEl pròxim dijous dia 13, a les 19.30 hores, a la Biblioteca de l’Envic, tindrà lloc la presentació del llibre "Vida el gran duque de Alba". Es tracta de la biografia del famós personatge del segle XVI que l’erudit olivà Gregori Maians va redactar per encàrrec d’un descende...\nEl Servei de Biblioteques de l?Ajuntament d?Oliva celebra el Dia de la Biblioteca en una setmana especial plena d?activitats d'animació lectora El dissabte, 22 d?octubre, a les 11.00 hores, en la Biblioteca Tamarit tindrà lloc el lliurament de premis de la II edició del Repte Lector qu...\nOliva recupera el Concurs de Teatre en valencià ‘Salvador Soler i Soler’\nAquest dimecres, 19 d´octubre, s´ha presentat el XVII Concurs de Teatre en valencià ´Salvador Soler i Soler´, que organitza la Junta Local Fallera d´Oliva en estreta col·laboració amb els Serveis Culturals de l´ajuntament. La presentació oficial ha anat a càrrec del regidor de Cultura,...\nDintre del seu cicle d'animació lectora, el Servei de Biblioteques de l'Ajuntament d'Oliva ha programat una activitat molt particular per a dilluns, 31 d'octubre, amb la intenció de recuperar les tradicions més nostres. La vespra de Tots Sants se celebra Halloween, una tradició d'orig...\nX Festival Internacional de la Llum\nLa desena edició del Festival Internacional de la Llum se celebra un any més en el Centre Polivalent d'Oliva del 28 al 30 d'octubre amb un complet programa. Aquest fòrum conscient ofereix tallers, xarrades i propostes sobre ecologia, nutrició, exercici saludable i autoconeixement. L'accés é...\nL'Ajuntament d'Oliva aprova el conveni de col·laboració amb l'AAMO per l'any 2016\nEl regidor de Cultura i Música, Enric Escrivà, ha signat aquesta setmana amb el president de l'Associació Artístico Musical d'Oliva, Ferran Escrivà, el conveni de col·laboració anual amb aquesta entitat musical de la ciutat. El regidor ha assenyalat que "el conveni de 2016 puja a 2...


Els pagesos tallaran la C-12 a Flix perquè els ajuts pel foc no estiguen condicionats a assegurar els cultius | Aguaita.cat\nEls pagesos tallaran la C-12 a Flix perquè els ajuts pel foc no estiguen condicionats a assegurar els cultius\nDenuncien que les assegurances els costaran quatre vegades més que la subvenció que rebran\nper Aguaita.cat , Flix, 4 de març de 2020 a les 18:09 |\nImatge d'arxius de manifestants en un tall de carretera de la C-12 a Flix. | ACN\nEls pagesos tornaran a tallar diumenge la C-12, al terme municipal de Flix. Exigixen a Agricultura que rebaixe els requisits de les subvencions i no s'obligue els afectats per l'incendi del juny passat a contractar una assegurança de cinc anys per als cultius, que els costaran quatre vegades més del que rebran. "Una persona que té 30 hectàrees i se n'hi ha cremat 5, ha de pagar una assegurança de cinc anys de 26.000 euros i l'ajuden amb 5.500 euros", ha exemplificat l'alcalde de Bovera, Òscar Acero. Els ajuts són d'1,33 euros per olivera als terrenys de secà i de 3,5 euros per olivera als de regadiu.\nEconomia, incendi, C-12, foc, pagesia, Flix


Les comarques de l'àmbit metropolità generen gairebéel 70% del PIB català el 2017 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes comarques de l'àmbit metropolità van generar el 68,6% del PIB de Catalunya el 2017, en concret, 161.102,8 MEUR, segons ha informat l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat). Pel que fa al PIB per habitant, el Barcelonès és l'única d'aquest àmbit que es troba entre les comarques amb valors més elevats. La Ribera d'Ebre encapçala el rànquing amb 51.100 euros per càpita i la segueixen el Barcelonès (38.100), l'Aran (37.100), el Tarragonès (36.900) i la Segarra (36.300). Per municipis, Martorell, amb un PIB de 2.837,9 MEUR, és el municipi de més de 5.000 habitants amb el PIB per càpita més elevat el 2017, amb 103.000 euros; seguit de la Canonja, amb 100.500 euros. Aquets dos municipis tripliquen la mitjana catalana, de 31.200 euros.\nPer darrera d'aquests dos municipis, n'hi ha vuit amb un PIB per càpita que supera el doble de la mitjana catalana: Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant, Castellbisbal, Lliçà de Vall, Parets del Vallès, Sant Fruitós de Bages, Polinyà, Sant Esteve Sesrovires i el Prat de Llobregat. Per contra, tres municipis tenen un PIB per habitant inferior als 10.000 euros: Cunit (9.900), Santa Margarida de Montbui (9.300) i Badia del Vallès (7.000).\nLes dades de l'Idescat mostren també que el PIB per habitant va augmentar a gairebé totes les comarques i a l'Aran, en relació amb l'anterior, a excepció del Priorat (-5,6%). La Ribera d'Ebre i l'Alta Ribagorça van ser les comarques on més es va incrementar, per sobre del 20%; seguides de la Segarra (18,1%), la Noguera (15,6%), la Terra Alta (13,1%), l'Urgell (12,7%) i les Garrigues (11,4%). La mitjana catalana de creixement va ser del 3,8%.\nPel que fa als municipis de més de cinc mil habitants i capitals de comarca, 181 dels 216 van registrar creixements positius, encapçalats per Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant (34,2%) i la Canonja (25,6%).\nMés del 75% de l'activitat econòmica al sector serveis\nPer municipis, en un de cada tres de més de 5.000 habitants i capitals comarcals el sector serveis genera més del 75% del total de l'activitat econòmica del municipi, encapçalats per Salou (92,8%) i Altafulla (90,2%). Els municipis on aquest sector té un major pes són la Canonja, Guissona, Santa Margarida i els Monjos, Martorell i Vacarisses.\nL'Idescat ha avançat també algunes dades del 2018, on destaca que Cerdanyola és el municipi amb més de 50.000 habitants amb un increment del PIB més elevat (4,6%), mentre que Santa Coloma de Gramenet en va registrar el més baix (2,5%).\nBarcelona va generar l'any passat 74.978,2 MEUR, el 30,9% del PIB català. En segon lloc es va situar l'Hospitalet de Llobregat (6.627,8 MEUR), Tarragona (5.620,3 MEUR) i Terrassa (5.223,7 MEUR).


Premien l'Agrupament Escolta Montnegre | Diari Maresme\nPer Redacció , a Calella, Cultura 23 d'Oct de 2012\nFoto: Agrupament Escolta Montnegre\nLa unitat de Pioners i Caravel·les de l’Agrupament Escolta Montnegre de Calella ha guanyat el primer premi del 26è Premi Jaume Ciurana en la modalitat en la millora de l’entorn natural. Aquest guardó, que s’emmarca dins dels Premis Civisme de la Generalitat de Catalunya, distingeixen els grups de joves que hagin realitzat una acció cívica meritòria, voluntària i gratuïta, en algun indret dels Països Catalans, “en favor de les persones” o “en la millora de l’entorn natural”.\nTreballs a la zona | Foto: A.E.M.\nConcretament, el premi ha estat atorgat per les accions dutes a terme al Collet de Sant Andreu de l’Arboceda. El projecte, anomenat ‘Disseny i reordenació de la placa de Sant Andreu de l’Arboceda‘, tractava d’explicar la història de l’ermita, el veïnat al qual formava part (veïnat de l’Arboceda) i totes les accions dutes a termes en dos camps de treball per la unitat de Pioners i Caravel·les.\nSegons informa l’Agrupament Escolta Montnegre, “les tasques principals han estat la dignificació i recuperació de la plaça, situada al Parc Natural del Montnegre i el Corredor, que gairebé havia desaparegut degut al abandonament i al mal ús i la recuperació del camí de bast que duia fins l’ermita de Sant Andreu de l’Arboceda”.\nEn aquesta edició s’hi han presentat una trentena de projectes. Els premis Jaume Ciurana tenen un gran reconeixement i és un dels guardons més importants de civisme juvenil del país.\nEl passat dia 22 d’octubre de 2012 es va realitzar l’entrega d’aquests premis a la Sala Tete Montoliu de l’Auditori de Barcelona. El conseller de Benestar Social i Família, Josep Lluís Cleries, va presidir l’acte de lliurament. El jurat dels premis ha estat presidit per la directora general d’Acció Cívica i Comunitària, Violant Cervera, i ha comptat amb la participació de la vídua de Jaume Ciurana, Dolors Llevadot; el subdirector general de Joventut, Manel Ros, i els representants del Grup d’Antics Escoltes i Guies de la Fundació Josep Sans, Manuel Subirà i Jordi Costa. A la recollida hi va ser present una gran representació de la unitat de Pioners i Caravel·les i també una gran part de l’equip de Caps.


L'Audiència Nacional envia a judici Jordi Pujol | betevé\nEntre els acusats també hi ha l'exdona de Jordi Pujol Ferrusola, Mercè Gironés, i els empresaris Luis Delso, Carles Sumarroca i Carles Vilarrubí\nRedacció | dimecres, 16 de juny del 2021, a les 14.53\n(ACN) El titular del Jutjat d’Instrucció número 5 de l’Audiència Nacional, Santiago Pedraz, ha acordat l’obertura de judici oral contra l’expresident de la Generalitat Jordi Pujol, els seus set fills i 11 persones més. Entre aquestes persones hi ha l’exdona de Jordi Pujol Ferrusola, Mercè Gironés, i els empresaris Luis Delso, Carles Sumarroca i Carles Vilarrubí. El judici serà pels delictes d’associació il·lícita, blanqueig de capitals, falsificació de document mercantil, contra la hisenda pública i frustració de l’execució.\nL’entitat va passar de ser el pal de paller de l’economia del país a convertir-se en la primera taca negra de Jordi Pujol\nEn la interlocutòria, Pedraz requereix al primogènit dels Pujol que, en 10 dies, dipositi set milions i mig d’euros. A Mercè Gironés li demana 400.000 euros per la possible responsabilitat civil dels delictes fiscals. El jutge ratifica la situació de llibertat dels acusats i explica que no hi ha la necessitat d’assegurar la seva presència a les sessions de judici oral amb una situació diferent de la que han mantingut durant el procés. Això inclou deixar constància del domicili a Espanya i l’obligació de comparèixer a les citacions judicials que calguin.\nL’escrit concedeix el termini d’un mes als acusats perquè presentin els seus escrits de defensa i inclou els escrits d’acusació de la Fiscalia Anticorrupció, l’Advocacia de l’Estat i l’acusació representada per Grand Tibidabo, SA, en què s’indiquen els delictes i les penes de presó sol·licitades per als acusats. La fiscalia demana nou anys per a l’expresident per associació il·lícita i blanqueig de capitals i entre vuit i 29 anys per als set fills i Mercè Gironés.\nEn canvi, l’Advocacia de l’Estat només acusa el fill gran, a qui demana 25 anys de presó; a Josep Pujol Ferrusola, per qui demana quatre anys i mig, i a l’exdona de Jordi Pujol Ferrusola, per qui demana 17 anys. També demana 7,7 milions d’euros al primogènit per cinc delictes fiscals.\nEl primogènit, Jordi Pujol Ferrusola, ha estat traslladat a Barcelona perquè hi estigués present, després de passar la primera nit a la presó\nPresumpte organització criminal\nEl 16 de juny del 2020, l’instructor anterior d’aquesta causa va proposar jutjar els membres de la família Pujol Ferrusola per formar una organització criminal que, aprofitant la seva posició privilegiada d’ascendència en la vida política, social i econòmica catalana durant dècades, va acumular un patrimoni desmesurat directament relacionat amb percepcions econòmiques derivades d’activitats corruptes.\nEn aquest procediment també s’ha investigat empresaris que presumptament van realitzar pagaments milionaris a la família, segons explicava José de la Mata en el seu escrit, dissimulats sota estructures societàries més o menys sofisticades i utilitzant diferents paradisos fiscals i fórmules contractuals. Tots aquests contractes simulats trobaven la seva contraprestació en l’exercici d’influències concretes per part de la família Pujol Ferrusola en adjudicacions, canvis de qualificació urbanística o adjudicació de concessions, entre d’altres.\n— Audiència Nacional\nEl síndic investiga el Manyanet Sant Andreu arran del suïcidi d’una alumna per possible “bullying”\nDe barraca en barraca: el destí cru de les persones que viuen en assentaments


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Pep Bou porta “Experiències” a Banyoles, amb entrades pràcticament esgotades\nPep Bou porta “Experiències” a Banyoles, amb entrades pràcticament esgotades\nTot i la suspensió de les activitats programades per la Festa de Sant Martirià, degut a les noves restriccions per frenar contagis de la COVID-19, s’ha mantingut la programació estable que ja estava prevista.\nEn aquest sentit, els més petits podran gaudir de l’espectacle de Pep Bou “Experiències”, que portarà les seves bombolles a l’Auditori de l’Ateneu, aquest proper dissabte 24 d’octubre, a les dotze del migdia. Les entrades per aquest espectacle estan pràcticament exhaurides.\n“Experiències” és la segona proposta que l’entitat Té Tela ha programat a Banyoles en el marc de la programació familiar per l’últim quadrimestre de l’any. Pep Bou és una referència mundial en l’art de les bombolles de sabé. En aquest espectacle es proposa a l’espectador un viatge cap a mons poètics i onírics, partint de tres elements senzills, però essencials: sabó, aigua i música en directe.\nAquesta no serà la única proposta familiar del cap de setmana. Diumenge 25, a l’Auditori de l’Ateneu, també a les 12h, la companyia Pentina el Gat portarà l’espectacle “Corre Trufa!”, en el que quatre músics i actors explicaran les aventures de la Trufa, amb cançons molt melòdiques i ritmes i estils variats. La Trufa és una gosseta que es perd, i durant l’espectacle viurà tota una aventura per tornar a retrobar-se amb la seva família.\nPer aquest espectacle les entrades, que tenen un preu de 5€, també estan pràcticament esgotades. Els tiquets pels dos espectacles es poden trobar a través de la web de Cultura de l’Ajuntament de Banyoles.


Art. Nr.: 85452537551\nEAN Nummer 8019227139518\nReifenprofil Scorpion STR


Nou concepte de botiga de vins amb zona de degustacions, on prima l'oferta de vins i caves de qualitat de tots els preus i característiques, sempre dins d'un ambient càlid i vanguardista on es cuida fins l'últim detall per disfrutar d'un bon vi i d'un bon moment...\nL'oferta de TANINS VINOTECA es completa amb servei de cafeteria i esmorzars, tastos dirigits i cursos d'iniciació al tast, enoturisme, lots i regals d'empresa, llibreria temàtica, etc...\nCada mes organitzem un esdeveniment relacionat amb el món del vi i el seu entorn. Visita la nostra web www.taninsvinoteca.com per a més informació.\nTANINS VINOTECA vins i moments...


goterris: CHAUTEAU DE DINAN o KASTELL DINAN\nPer completar la ruta del cap de la Chèvre (Beg ar C'haor) ens hem acostat a la pointe de Dinan (Kastell Dinan). Hi ha una ruta que des de Gauolac'h hi va però és un poc massa llarga. També es poden fer conjuntament els dos caps doncs l'un no està molt lluny de l'altre i els paratges que hi ha al bell mig bé mereixen disfrutar-los a peu, però això allarga massa l'excursió per a fer-la amb xiquets i així hem partit la ruta en dos fent primer el cap de la Chèvre i en acabant el Kastell Dinan.\nEixim des del pàrquing que hi ha just abans de la punta per seguir la curta ruta que visita el cap.\nEl cap de Dinan flanqueja pel sud l'anse de Dinan, tancada pel nord per la punta de Pen Hir i les Tas de Pois. Per ací passa el GR-34 i seguint-lo comencem la ruta.\nPunta de Pen Hir des del cap de Dinan.\nCom que es tracta d'una zona molt concorreguda i per tal d'evitar l'erosió s'ha delimitat amb estaques i fils d'aram el camí de manera que la vegetació no patisca per culpa dels visitants humans doncs ja li costa prou créixer degut a les dures condicions que imposa el pobre sòl i la proximitat de la mar.\nCamí a la punta de Dinan.\nEl camí és pla però anem a una certa altura sobre el nivell de la mar de manera que tenim molt bona visió sobre la mar i sobre les terres que ens envolten. A l'esquerra ens queda el cap de la Chèvre i davant nostre el de Pen Hir mentre que per la dreta resta la badia de Dinan.\nGuaitant la mar d'Iroise.\nCal acostar-se per a vore el cap pròpiament dit que entra dins la mar. Una senda hi baixa sense massa dificultat però no anem, ens contentem en contemplar-lo des de dalt.\nPunta de Dinan.\nUns centenars de metres més enllà es troba el castell de Dinan, però no es tracta d'una fortalesa més de les moltes que hi ha en estes costes sinó una conjunt de roques que bé semblen un castell amb les seues muralles i fins i tot el seu pont llevadís doncs cal passar sobre un arc natural de roca per arribar-hi.\nChauteau de Dinan.\nTot i que sembla difícil d'anar-hi ens decidim i seguim la senda que entra (i ix) al castell. Resulta menys difícil del que pareix a primera vista. Només la primera baixada és tècnicament un poc complicada però no presenta massa dificultat i sempre es pot recórrer a la tècnica usada pels més menuts i que podríem anomenar del tobogan (o cul a terra).\nD'altra banda el camí només presenta perill al tram que passa damunt de l'arc natural on una caiguda pot resultar fatal. La resta fa més por del què en realitat és, sempre i quan no ens acostem a la mar.\nExtrem del Chauteau de Dinan des de la part més alta.\nPer a arribar als dos cims del castell sí que s'ha de posar les mans i són tècnicament més complicats, encara que tampoc tenen cap perill d'una caiguda fatal, i aprofitem per pujar a dalt.\nRoques del castell de Dinan.\nSi ens oblidem de la mar quasi sembla que estem fent algun cim dels Pirineus doncs els grans blocs de quarsita i l'escassa herba recorda alguns dels seus cims, i fins i tot la dificultat per a pujar a alguna de les puntes on cal escalar.\nPosta de sol al Chateau de Dinan.\nLa ruta és per això difícil però molt entretinguda i, malauradament, molt curta i de seguida s'acaba retornant a la senda principal que fa la volta al cap. Per sort per a nosaltres perquè el sol ja va baixant i cal tornar a casa (o a la tenda que tenim al camping municipal de Crozon). Però abans encar ens sorprén una altra punta on també la capritxosa erosió marina ha foradat algunes arcades que pot ser són accessibles a marea baixa.\nArcs naturals a Dinan.\nPublicat per goterris a 22:30


Les pluges cauen de forma torrencial a la Vega Baixa i en el sud de València amb fins a 65 litres en una hora | Valencia Extra\nLes pluges cauen de forma torrencial a la Vega Baixa i en el sud de València amb fins a 65 litres en una hora\nLes pluges que està generat la DANA (Depressió aïllada en nivells alts) estan caient de forma torrencial a primera hora d’aquest divendres en algunes localitats de la Vega Baixa alacantina entre el Pilar de la Foradada i Oriola i en el sud de València. Així, s’han registrat fins a 30 l/m2 en l’última hora a Oriola i un acumulat de 120,6 l/m2 en les últimes sis hores, i la intensitat va a més, i a Beniarrés s’han acumulat 65,2 l/m2 en poc més d’hora i mitja, segons Aemet.\nD’aquesta manera, s’estan registrant intenses tempestes a la Vega Baixa alacantina i la línia de tempestes ha començat a desplaçar-se des del sud d’Alacant cap al nord.\nAixí mateix, hi ha avís taronja per tempestes, excepte el nord de Castelló que està nivell groc, i per vents de fins a 70 km/h la província d’Alacant i a l’interior sud i litoral de València. Finalment, tot el litoral està en nivell groc per fenòmens costaners.


CEU Repositorio Institucional: Poder y subjetividad en la era del Big Data. El comportamiento electoral del homo digitalis\nPor favor, use este identificador para citar o enlazar este ítem: http://hdl.handle.net/10637/11140\nTítulo : Poder y subjetividad en la era del Big Data. El comportamiento electoral del homo digitalis\nAutor : Mercadé de Luna, Javier\nOtras materias: Subjectivitat; Dades massives; Eleccions; Subjectividad; Datos masivos; Elecciones\nResumen : El Big Data és una de les tecnologies digitals que gaudeix de més renom en aquests temps. Es tracta d’una tecnologia del saber que és extremadament performativa, és a dir, que té múltiples efectes a la subjectivitat humana. Aquest treball pretén descobrir quines són les seves característiques i, de forma particular, mira de profunditzar en les seves possibles aplicacions a nivell electoral. Per això, s’estudien les tècniques de Big Data emprades per Barack Obama i Donald Trump a les dues últimes eleccions presidencials als Estats Units.\nURI : http://hdl.handle.net/10637/11140\nPoder_Mercade_2017.pdf 597,83 kB Adobe PDF Visualizar/Abrir


Hereu digital. Una nova figura per gestionar el patrimoni digital del difunt.\nby Cambra de la Propietat Urbana de Reus | Mar 1, 2017 | Herències |\nEl Govern de la Generalitat va aprovar ahir 28 de febrer, el Projecte de llei de voluntats digitals per regular la gestió del patrimoni o l’empremta digital de les persones difuntes. L’herència digital es tracta d’un nou marc legal que reconeix el valor patrimonial de...\nAprovat el Llibre Sisè del Codi Civil català, sobre obligacions i contractes.\nby Cambra de la Propietat Urbana de Reus | Feb 23, 2017 | Jurídic |\nEl Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya del dia d’ahir 22 de febrer, publica la Llei 3/2017, sobre obligacions i contractes. Entre els aspectes més rellevants destaquen el contracte de compravenda que es modernitza amb la incorporació de Directives europees,...\nby Cambra de la Propietat Urbana de Reus | Feb 22, 2017 | Jurídic |\nSegons ha declarat avui el ministre d’Economia en el Ple del Congrés, la moratòria de la suspensió de les execucions hipotecaries per a famílies vulnerables es prorrogarà dos anys, fins al maig de 2019. El Govern elaborarà amb els diferents grups parlamentaris un Real...\nEl Govern reforçarà la protecció al consumidor i la transparència en els préstecs hipotecaris.\nby Cambra de la Propietat Urbana de Reus | Feb 21, 2017 | Jurídic |\nL’Avantprojecte de Llei de Contractes de Crèdit Immobiliari es divideix en tres blocs: 1. Normes de conducta en la contractació hipotecària, 2. Mesures de transparència, i 3. Notaris i Registradors. L’Avantprojecte estableix, entre altres mesures, l’obligació de...\nNº 34 de 35 « Primera«...10 20 ...31 32 33 34 35 »


La dinamització del comerç local serà el motor d'una Fira de la Puríssima que no oblida la tradició - Regió7\nLa dinamització del comerç local serà el motor d'una Fira de la Puríssima que no oblida la tradició\nL'Ajuntament de Gironella ha presentat un format innovador amb l'objectiu de beneficiar les botigues del poble\n02·12·20 | 16:42\nDavid Font, Núria Masforroll i Santi Felius. AJ Gironella\nLa dinamització del comerç local serà el motor de la Fira de la Puríssima de Gironella 2020. La pandèmia de la covid-19 ha fet que la tradicional celebració gironellenca hagi d’apostar per un format absolutament diferent i pensat per beneficiar a les botigues del poble. Enguany no hi haurà parades ni tampoc el clàssic tast de blat de moro escairat al casc antic, però el dia 8 de desembre tots els comerços de Gironella estaran oberts i aquells que hi decideixin realitzar una compra tindran premi.\nL’Ajuntament de Gironella regalarà un paquet de blat de moro escairat cru a les persones que presentin un tiquet de compra d’aquell mateix dia en alguna botiga del poble i de qualsevol valor econòmic. Cada paquet de blat de moro escairat tindrà un codi QR que dirigirà a un web on els vilatans podran consultar receptes per cuinar aquest ingredient tan tradicional. Posteriorment, el consistori gironellenc té la intenció de que els resultats culinaris de cada persona es publiquin a les xarxes socials amb el hasthag #purissimagironella20 per optar a un premi de productes de L’Escairador de Cal Rosal i una visita guiada a les seves instal·lacions de Cal Rosal, on s’elabora blat de moro de manera tradicional.\nSanti Felius, regidor de promoció econòmica de l’Ajuntament de Gironella, ha explicat aquest dimecres durant la presentació de la fira que «l’acumulació de gent als carrers fa impossible aquesta celebració tal i com la fèiem els altres anys, però el que no volíem era renunciar-hi. Les botigues estaran obertes a l’Avinguda Catalunya i hem volgut potenciar el comerç local».\nAmb aquest nou format innovador, Gironella pretén mantenir l’essència de la celebració però també reforçar un dels sector més tocats per la covid-19, el comerç. «El format del blat de moro escairat també serà completament diferent, ja que el que fèiem altres anys és absolutament impossible. Volem seguir potenciant aquest producte i ja que no el podem donar cuinat, volem intentar que la gent el cuini a casa seva», ha dit Felius.\nLa tercera iniciativa relacionada amb la dinamització comercial i la Fira de la Puríssima és un aparador virtual que l’Ajuntament de Gironella ha ofert als comerços de la vila per anunciar els seus producte. «La gent podrà entra al web i clicant sobre cada artesà se’ls redirigirà al seu lloc web», ha exposat el regidor Felius.\nEl tradicional concurs de pessebres que es realitzava cada any a l’església vella de Gironella també ha canviat de format. Enguany els pessebres s’han repartit per tots els comerços del poble i s’exhibiran per separat als aparadors. «Hem pensat que aquesta també era una bona manera de que la gent visiti més les botigues de Gironella. Hi ha 37 pessebres repartits per tot el poble», ha dit Núria Masforrol, presidenta de l'Associació de Comerciants de Gironella.\nParal·lelament a la fira, aquest cap de setmana es dona el tret de sortida a la campanya de Nadal de promoció del comerç local, «Gironella, la teva botiga». L’Ajuntament oferirà 20 euros en vals de descompte a cada unitat familiar del municipi, que es podran bescanviar fins el 31 de gener. Per obtenir els vals els ciutadans hauran de presentar un o més tiquets de compra d’un valor total de 20 euros feta als establiments adherits a la campanya, i se’ls entregarà un talonari amb 4 vals de 5 euros de descompte.\nCada talonari tindrà dos vals de color vermell, que requereixen una compra mínima de 15 euros, i dos de color gris, que requereixen una compra mínima de 25 euros. Santi Felius ha explicat que "d’aquesta manera s’hi poden sumar els comerços amb productes a preu més baix, però també els comerços amb productes que tenen un preu més elevat".\nEls talonaris s’entregaran els dies 5, 12, 19 i 2 de gener de 10.30h a 13.00h, i el dia 29 de gener, de 17.00h a 20.00h al Local del Blat. Per recollir el talonari serà indispensable presentar el DNI/NIE.\nDavid Font, alcalde de Gironella, ha explicat durant la presentació que l’Ajuntament destinarà uns 43.000 euros en vals de descompte, però que arran de l’efecte multiplicador que tindran els vals es calcula que amb la campanya es farà un injecció d’uns 250.000 euros als comerços del municipi.


LA CARTA | 9788418908231 | MAUGHAM, WILLIAM SOMERSET\n/ LA CARTA\nMAUGHAM, WILLIAM SOMERSET VIENA EDICIONS Ref. 9788418908231 Altres llibres de la mateixa col·lecció Altres llibres del mateix autor\nUn jove advocat anglès instal·lat a Singapur rep la visita del seu amic Robert, propietari d’una plantació de cautxú. L’empresari arriba molt alterat perquè la seva dona, la Leslie, ha estat arrestada per l’assassinat de Geoffrey Hammond, propietari d’una altra plantació, i vol demanar a l’advocat q...\nAncho: 115 cm Largo: 180 cm Peso: 111 gr\nISBN : 978-84-18908-23-1\nAutors : MAUGHAM, WILLIAM SOMERSET\nTraductors : GARCIA PORRES, YANNICK\nCol·lecció : PETITS PLAERS\nUn jove advocat anglès instal·lat a Singapur rep la visita del seu amic Robert, propietari d’una plantació de cautxú. L’empresari arriba molt alterat perquè la seva dona, la Leslie, ha estat arrestada per l’assassinat de Geoffrey Hammond, propietari d’una altra plantació, i vol demanar a l’advocat que s’encarregui de la seva defensa. A priori no sembla un cas gaire complicat, especialment quan la Leslie al·lega que, la nit dels fets, en Geoffrey va intentar violar-la aprofitant que estava sola a la casa de la plantació. A més, el testimoni de la Leslie, tan assenyada, sembla molt convincent, si més no fins que apareix una carta.


Entre en Miquel Bauçà i les mèl.leres ximples . Climent Picornell “Abans, dir el que cal dir. / L’objectiu d’aquesta vida / és tenir sensacions”. Compr a na Joana, “Confitera”, de la Llibreria del Campus de la UIB, “Rudiments de saviesa” ( Editorial Empúries,...\nTeoria i pràctica del “trempó”mallorquí. Climent Picornell Avui he fet el primer “trempó” de la temporada. El prebe, mallorquí, anava a 9,30 euros el kilo. Un m’ha costat 0,96 cèntims. Amb això del preu dels prebes mallorquins primerencs, ma mare avui em diu: no he...\nSAMUEL ETOO i la reflexió mediàtica. CLIMENT PICORNELL. Vaig assistir a la clausura del cicle “MITJANS DE COMUNICACIÓ : ÈTICA I PODER” que havia organitzat La Fundació La Caixa de Palma (Mallorca), coordinat per Carmel Bonnin, president de “Justícia i Pau” de Mallorca. He anat a...\nNo hi ha res més patètic i entranyable que aquestes trobades amb gent amb la qual hi vàrem estudiar o fèrem alguna cosa de nins. Massacrats pel temps, ens refugiam dins els territoris de la infància. Tanmateix ja ho sabeu : no hi ha més paradisos, que els perduts. BALEIGS...\nICONOGRAFIA D'UN MAIG. Climent Picornell.\nICONOGRAFIA D'UN MAIG.\n«Anterior 1 2 3 ... 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 Següent»


SCR El Ciervo - Presentació\nAquesta secció està organitzada a l’actualitat per una assemblea que inclou tots els membres del teatre i setmanalment es fa una reunió per fer el seguiment dels projectes en curs, als assistents els anomenem Junta de Teatre. A la vegada s’organitzen en diferents comissions per tal de dur a terme les tasques necessàries per realitzar una producció teatral: escenografia, utillatge, vestuari, luminotècnia i so, maquillatge i perruqueria, i publicitat.\nLa nostre companyia, aposta per un teatre social on tota persona hi té cabuda i totes les persones implicades en un projecte són responsables no només de la interpretació, sinó també de col•laborar en les tasques de producció esmentades amb anterioritat.\nPel que fa a la temporada teatral, està organitzada de la manera següent:\n Un grup de teatre adult.\n Un taller de teatre Juvenil per nois i noies de entre 12 i 18 anys.\n Un taller de teatre Infantil per nens i nenes dels 6 als 12 anys.\n El grup d’Animació de El Ciervo Teatre que s’encarrega de projectes de teatre de proximitat. Col•laborant en Festes Majors i la fira de Medievàlia de Sabadell, entre molts altres espectacles.\nEl Ciervo Teatre col•labora amb l’entitat El Rebost Solidari de Sabadell, amb el projecte del taller Infantil, l’entrada es dona a canvi de d’aliments no periples i els quilograms recaptats es lliuren a l’entitat El Rebost.Predddddd


Una desena de joves de l'Escola Esportiva d'estiu participen en el projecte Croma 2.0 de la UAB\nDel 13 al 17 de juliol, un total d'11 nois i noies d'entre 11 i 12 anys de l'Escola Esportiva d'estiu municipal han participat en el projecte Croma 2.0, realitzat a diferents casals de municipis propers a la UAB per contrarestar els efectes de la pandèmia en els infants en risc d'exclusió social. Els joves han participat, durant dues hores diàries, al Poliesportiu municipal, en aquesta iniciativa de la Fundació Autònoma Solidària (FAS), amb activitats que afavoreixen la seva motivació com a estímul i preparació pel nou curs escolar. Divendres, van rebre el seu diploma, de la mà dels regidor d'Educació, Oriol Mor, i de la regidora de Serveis Socials, Reyes Muñoz.\nAquest programa socioeducatiu, amb més de 10 anys d'experiència a centres del Vallès, treballa per l'equitat i la igualtat d'oportunitats i reforça processos de vinculació escolar que afavoreixen la continuïtat educativa dels infants de 10 a 12 anys en situació de vulnerabilitat, els quals tenen més possibilitat de patir fracàs escolar.\nDurant una setmana, els i les joves participants s'han convertit en investigadors i han treballat conjuntament per resoldre un repte proposat per l'equip de recerca de la UAB, en l'àmbit de les ciències experimentals i socials, amb l'ajuda d'un monitor dinamitzador.\nEl projecte Croma 2.0 als casals d'estiu compta amb el suport del Consell Comarcal del Vallès Occidental i amb recursos obtinguts de la campanya de micromecenatge Casals d'estiu i recerca per a tots els infants, impulsada per la UAB i la FAS.\nRipollet, 20 de juliol de 2020\n- Aclariments sobre els serveis de la Comissaria dels Mossos d'Esquadra a Ripollet [Premsa]\n- Ripollet tindrà un mural LGTBI al parc del riu Ripoll [Premsa]\n- El gimnàs del Poliesportiu obrirà al públic el 5 d'octubre amb un espai renovat i més accessible [Premsa]\n- El Centre Cultural reprèn la seva activitat formativa [Premsa]\n- Lleugera baixada dels casos de Covid-19 a Ripollet [Premsa]\n- Aclariments sobre l'ús del nou gual per travessar el riu Ripoll [Premsa]\n- Ripollet Ràdio reprèn dilluns la seva programació [Premsa]\n- Bona valoració de la campanya de sensibilització en l'ús de l'espai públic a l'estiu [Premsa]\n- Els PFI 2020-2021, noves llavors per fer créixer el projecte Ripollet Vital [Premsa]\n- "Ripollet és cultura!" dóna el tret de sortida a l'oferta cultural del nou curs [Premsa]


Per vosaltres | Jordi Mayoral | Emprenedor | Articles | El Punt Avui\nPer vosaltres Per vosaltres Per vosaltres Per vosaltres + Per vosaltres E-mail\nEmprenedor - 18 febrer 2016 2.00 h\nPer vosaltres Per vosaltres Per vosaltres Per vosaltres Per vosaltres E-mail\n“Si es valora\nel nostre passat artístic, tindrem\nAnem amunt i avall, recorrent ciutats, fires, galeries i museus, explicant qui som de forma infatigable, amb un entusiasme màxim, amb una il·lusió desbordant, fent projectes artístics, publicant catàlegs, col·laborant amb les famílies dels artistes, fent recerca, organitzant conferències i visites guiades, representant el talent, mostrant obres dels nostres creadors. I ho fem, perquè ens agrada fer-ho, perquè hi creiem fermament, perquè partim de la base que tenim una oportunitat, que podem fer un pas endavant, que tenim l'opció d'anar més lluny, de fer justícia, d'exportar i de prestigiar la nostra cultura arreu del món. Tenim una opció des del galerisme, des de les indústries culturals, una opció potser petita o potser gegant, cadascú s'ho mira des del seu punt de vista, però és viable, i el que és segur és que no podem desaprofitar-la. Podrem o no podrem atènyer l'objectiu, sabrem o no fer realitat la voluntat, però val la pena pensar-hi i, sobretot, treballar-hi de valent.\nSalvador Dalí va parlar dels nous límits de l'art que poden ser els canvis estètics, la manera d'enfocar la creativitat, les tendències, els materials i, de ben segur, els límits són com els somnis: oceànics, a vegades inabastables, però d'altres vegades es fan realitat. Els límits són normalment a la nostra ment, com ara també és a la nostra ment fer nous projectes amb criteris museístics, combinant l'academicisme més pur, seguint tots els elements per fer les coses molt ben fetes i, alhora, sumant-hi l'esperit lliure i creatiu dels nostres artistes. Sí, nosaltres estimem la poesia i la cultura, som els que volem transformar les coses i creiem que la millor manera d'homenatjar els creadors de l'art modern i de postguerra de Catalunya és realitzant propostes fetes amb el cor i amb el cap, amb una mirada transgressora, trencadora i singular. Ara hem realitzat una exposició única, Miró's Studio, a Londres, i a primers de març la portarem a Nova York. Una mostra sensible, acurada, preciosa, que recrea l'estudi d'un dels grans de la història de l'art, el taller de Miró a Palma. És un honor tirar endavant una idea així i fer-ho amb un equip entusiasta, especialitzat i polifacètic, i amb l'ajuda i el consell d'un talent humà que cada dia creix amb l'objectiu de caminar i fer més visible el llegat de Miró, Dalí, Picasso i els artistes que formaren el Dau al Set: Tàpies, Ponç, Cuixart, Tharrats, Brossa i Puig.\nAquest camí el fem de forma decidida, i tot això ho fem per vosaltres, per rendir-vos homenatge, perquè sigueu més vius que mai. I ho fem també per nosaltres, perquè si sou reconeguts i valorats, nosaltres perviurem amb més força, irradiarem més llum, serem, amb naturalitat, una identitat més respectada a escala universal. Si es valora el nostre passat artístic, si la nostra cultura és el motor de la nostra economia, serem també com a poble més forts, més vius i tindrem més futur.\nEl Punt Avui. Girona 18-02-2016, Pàgina 4\nEl Punt Avui. Nacional 18-02-2016, Pàgina 4\nEl Punt Avui. Camp i Ebre 18-02-2016, Pàgina 4\nEl Punt Avui. Lleida 18-02-2016, Pàgina 4\nEl Punt Avui. Maresme 18-02-2016, Pàgina 4


juliol | 2016 | juliol de 2016\nComentaris tancats a La meva intervenció al Parlament el dimecres 27 de Juliol en el debat sobre les conclusions de la Comissió del Procés Constituent\nLa meva intervenció al Parlament el dimecres 27 de Juliol en el debat sobre les conclusions de la Comissió del Procés Constituent\nLa meva intervenció al Parlament el dimecres 27 de Juliol en el debat sobre les conclusions de la Comissió del Procés Constituent La presidenta Senyor Nuet. Joan Josep Nuet i Pujals Ho creguin o no, em sap molt de greu … Continue reading →\nComentaris tancats a Article: Més ‘processisme’ no, gràcies/Mas ‘procesismo’ no, gracias\nMés ‘processisme’ no, gràcies (article publicat a Catalunya Plural/El Diario.es Joan Josep Nuet – Coordinador General d’EUiA i Diputat de Catalunya Sí Que es Pot 22/07/2016 – 06:00h Les mobilitzacions a Catalunya per les seves llibertats nacionals entre l’11 de … Continue reading →\nComentaris tancats a Publico a Crític aquest article: Què cal fer a Catalunya després del 26-J\nQuè cal fer a Catalunya després del 26-J Joan Josep Nuet divendres, 15 juliol Passats uns dies del 26-J, m’atreveixo a reflexionar en veu alta i intentar proposar algunes idees pels difícils mesos que vénen. Les coses no han anat … Continue reading →\nComentaris tancats a Resolució del Consell Nacional d’EUiA sobre el resultats electorals del 26J\nRESOLUCIÓ DEL CONSELL NACIONAL D’EUiA, DE VALORACIÓ DELS RESULTATS DE LES ELECCIONS GENERALS DEL 26 DE JUNY DE 2016. (Aprovada per 49 vots a favor, 5 abstencions, i cap vot en contra). 1- EUiA felicita En Comú Podem per la … Continue reading →


Foto de Shutterstock.com. Capçalera de l'anomenada Plaça de la Ciutat de Ljubljana, el carrer central del barri antic de la capital eslovena, amb la Font de Roba i l'Ajuntament de Ljubljana a primer terme. .\nFoto de Shutterstock.com. El Castell de Ljubljana en primer pla, amb el cim del Triglav al fons. .\nDades Estadístiques de Eslovènia\nExtensió (any 2015). Font : EUROSTAT 20.273,00 Km2\nPoblació (any 2017). Font : EUROSTAT 2.065.895 Hab.\nPIB per càpita (any 2016). Font : EUROSTAT 19.600 €\nInfraestructures Aeroportuàries a Eslovènia\naeroport mitjà LJCE\ngran aeroport LJU LJLJ\naeroport mitjà MBX LJMB\naeroport mitjà POW LJPZ\nFont: Mladina | Portada del setmanari d'opinió i actualitat eslovè Mladina del 6 d'Octubre del 2017, dedicat al Referèndum per la Independència celebrat a Catalunya durant l'anterior diumenge 1 d'octubre.\nNi les regions estadístiques ni les històriques o tradicionals eslovenes tenen efectes administratius. Si no se n'esmenta la font, les dades que apareixen en aquesta plana sobre Eslovènia han estat obtingudes de la Viquipèdia en eslovè, italià, català i anglès, així com de l'Oficina d'Estadística de la República d'Eslovènia.\nDades Estadístiques de Eslovènia Oriental\nExtensió (any 2015). Font : EUROSTAT 12.433,00 Km2\nPoblació (any 2017). Font : EUROSTAT 1.091.159 Hab.\nInfraestructures Aeroportuàries a Eslovènia Oriental\npetit aeroport LJCL\npetit aeroport LJMS\npetit aeroport LJNM\npetit aeroport LJPO\npetit aeroport LJPT\npetit aeroport LJSG\npetit aeroport LJSK\npetit aeroport LJSO\naltres infraestructures aeroportuàries LJVE\nDades Estadístiques de Eslovènia Occidental\nExtensió (any 2015). Font : EUROSTAT 7.840,00 Km2\nPoblació (any 2017). Font : EUROSTAT 974.736 Hab.\nInfraestructures Aeroportuàries a Eslovènia Occidental\npetit aeroport LJAJ\npetit aeroport LJBL\npetit aeroport LJBO\npetit aeroport LJDI\naltres infraestructures aeroportuàries LJHL\naltres infraestructures aeroportuàries LJLA