Dues dones, dues representants de la societat civil, Muriel Casals i Carme Forcadell, han protagonitzat un dels principals esdeveniments dels darrers temps a Catalunya. Una més madura, l'altra més jove; una...\nLes pàgines de la història necessiten el suport de noms propis que marquen punts d'inflexió i que ens permeten establir referents, positius o negatius, que ens serveixen per explicar el perquè de...\nRetorn a Baviera\nTan bon punt aterro, la meva família em diu que em canvia la cara, i és cert. Un aire conegut m'embriaga sempre que arribo a Alemanya. Les inconfusibles aromes de mantega i pastissos, el verd d'aquells...\nJa entrem irremeiablement en els últims dies d'agost i, amb això, en el final d'unes vacances per definició sempre curtes. Temps enrere el setembre era un moment especial. Les escoles no començaven fins ben...\nCrec que resulta un sa exercici preguntar-se de tant en tant si es viu d'acord amb les pròpies conviccions; esclar que primer caldria qüestionar-se si aquestes conviccions juguen un paper rellevant o no en...\nL a veritat és que d'aviació en sé ben poc, encara que no hauria de ser així, ja que la primera dona pilot de l'aviació espanyola, Mari Pepa Colomer, era cosina germana de la meva mare i a casa sempre se...\nContinua la calor, tant física com política, i aquesta última encara amb més intensitat que mai. Setmana difícil, la passada, amb l'accident de Santiago, el dolor tan profund de les víctimes i els seus...\nCalor i temperatura, i vacances\nAl final ha arribat la calor. Ho desitjàvem tant, que ara no ens podem queixar, però és que a més hi ha un altre termòmetre que també ha pujat uns quants graus. El cert és que tot el que està passant a la...\nEl jurat, a examen\nEl dia de la sentència de José Bretón, tant hi feia quin canal de televisió posessis; en tots hi apareixia la notícia una vegada i una altra, com si fos un tema d'interès nacional. La cara impassible de...\nCGPJ: nova reforma, un pas enrere\nAfinals de juny s'aprovava la reforma més important dels últims temps que afectava el Consell General del Poder Judicial. Moltes vegades m'han sentit a dir que els problemes de justícia d'aquest país...\nÉs evident que qui anava al concert de dissabte ho feia com a norma general amb una predisposició emotiva. Aquest tipus de concerts històrics embasten passat i futur amb molta destresa. També són...\nGairebé sempre escric sobre els joves; a ells els pertany el futur i, malgrat les seves dificultats, ens traslladen aires optimistes i desitjos de canvi. Però avui canviaré el rumb i escriuré sobre les...\nAquesta setmana, encara que sembla que ja estem en temps d'estiu, a nivell de notícies passa tot el contrari. Hi ha tres comentaris que m'han fet dubtar sobre el tema a escollir. Un, el d'un amic que...\nSi prenem en consideració la història, comprovarem que l'existència de les institucions de menors és força recent. Concretament, va ser el 1899 que a Chicago es va crear el primer Tribunal de Menors del...\nExs i ecs\nMai no m'ha agradat fer servir la paraula ex perquè em recorda ecs , expressió que fem servir quan una cosa ens fa angúnia. De fet, sovint la diem alhora que arrufem el nas i fem una mica de cara de...\nNo sé qui va ser l'autor/a de la brillant idea de l'edició de l'ARA de dissabte en blanc i negre, en una clara evocació a la projecció del No-Do. En tot cas, la meva felicitació a tot l'equip de redacció...\nEncara que a alguns de nosaltres ens costa -especialment a mi-, s'ha de reconèixer que les TIC han canviat les nostres vides. Tant se val, ja, en quina part del món estiguis, perquè sempre podràs estar al...\nVocació versus ocupabilitat\nAquest mes de maig milers de joves de Catalunya prendran una de les seves primeres decisions, una de les més importants. Tindran l'oportunitat de prioritzar quina carrera universitària volen estudiar i a...\nEUA, país de contrastos\nL'Amèrica del Nord és un país de contrastos: les seves característiques geogràfiques, ètniques i culturals, les lleis o l'economia fan difícil de descriure'l com si fos una unitat. D'entrada, quan parlem...\nAsecundària, per no dir al batxillerat, s'estudia la divisió de poders de Montesquieu inspirada en les teories de Plató i Aristòtil, en què es defineix el poder de l'estat com a òrgan, així com en termes de...\nAdéu, Montse, estimada rectora de la Universitat de les Illes Balears. No sóc capaç de treure altres paraules de comiat del meu cor encongit i tanmateix ple de buidor, com la que has deixat a les aules,...\nEl que és professor sap que perquè els seus alumnes integrin bé algun concepte l'ha de repetir diverses vegades i des de perspectives diferents, de manera que quan n'escolto algun que defensa amb passió...\nFa poques setmanes escrivia per al Centre d'Estudis Jordi Pujol sobre el diàleg i hi recordava que el terme s'ha vist sotmès a una forta erosió semàntica en els darrers temps. En efecte, si n'analitzem el...\nFa més de cent anys els estudis sobre la delinqüència se centraven en els aspectes biològics de l'individu. La ciència, i especialment el positivisme criminològic, s'esforçava a explicar que les persones...\nTal com apuntava fa una setmana, crec que som al llindar d'una nova transició per bé que, honestament, no podria ni sabria definir els tempos o la jerarquia de l'ordre d'aquests possibles canvis. Tampoc no...\nEls termes de ruptura i reforma van ser claus en la transició espanyola, ho recordo molt bé. Eren lliçons fonamentals de ciència política amb les quals es pretenia difondre el pas del règim franquista al...\nJa tenia decidit de què tractaria el meu article setmanal quan el cap de setmana em va caure a les mans la Propuesta para la reforma y mejora de la calidad y eficiencia del sistema universitario español ....\nReconec que la renúncia del Papa m'ha agradat molt. L'Església, com la Justícia, són institucions conservadores en la seva pròpia essència; és per això que de vegades ens semblen llunyanes i absents en els...\nAl principi de la meva estada a Nova York seguia molt de prop la premsa, les notícies, el que passava a casa nostra. Han anat passant els mesos i una certa desídia s'ha anat apoderant de mi i, lentament,...\nL'educació ha canviat, o més ben dit, els models educatius han canviat. La transformació que s'ha produït en els darrers vint anys ha estat d'una magnitud tal que se'm fa difícil de precisar si estem davant...


Somescola.cat | Òmnium Cultural\nSomescola.cat. Entitats cíviques i educatives per l'escola catalanaSom 40 entitats cíviques, culturals i de tot l’àmbit educatiu que ens hem organitzat per refermar el suport a l’escola catalana i al model de cohesió social que aquesta representa davant la LOMQE i les sentències del Tribunal Suprem espanyol que qüestionen el paper del català com a llengua vehicular de l'ensenyament a Catalunya.\nSomescola.cat neix amb l’objectiu de coordinar totes aquelles persones, entitats i institucions que es comprometen a actuar de manera activa en suport d’una escola catalana en llengua i en continguts, que no separi els infants i joves per la seva llengua d’origen i que ajudi a construir una societat més cohesionada, democràtica i lliure.\nSomescola.cat presenta la imatge de la cercavila “Per un paí... Somescola.cat Somescola.cat ha presentat avui la imatge de la cercavila multitudinària “Per un país de tots, decidim escola... Aconsegueix el teu paquet de Somescola.cat per Sant Jordi Somescola.cat La mobilització de Somescola.cat del 14 de juny serà una marea... Somescola.cat convoca una cercavila per l’escola catalana el... Somescola.cat ... Aconsegueix la nova samarreta de Somescola per Sant Jordi Somescola.cat Somescola.cat ha editat un paquet de marxandatge per fer difusió de la cercavila que tindrà lloc el 14 de juny a... Somescola.cat prepara noves accions a Tarragona Somescola.cat El 27 de març a les 18 h , al local d'Òmnium Cultural del Tarragonès, hi va haver una primera reunió de les... Somescola Badalona es presenta Somescola.cat Somescola Badalona es presenta aquest dijous a les 19.30h en un acte en defensa del model educatiu propi que tindrà... Somescola.cat convoca una cercavila multitudinària per l’esc... Somescola.cat Somescola.cat ha anunciat la convocatòria d’una cercavila multitudinària... Somescola.cat demana fermesa a la Generalitat en la defensa... Somescola.cat Somescola.cat s’ha reunit aquest dilluns amb la consellera d’Ensenyament de la... Somescola dóna suport a Escola Valenciana per evitar el tanc... Somescola.cat La coordinadora d'entitats Somescola.cat dóna suport a Escola Valenciana... Manfest de Somescola\nManifestEl manifest de Somescola.cat, llegit a la Plaça Sant Jaume el 10 de desembre de 2012, i que ja ha rebut prop de 40.000 adhesions.\n'Les entitats que formem Somescola.cat tornem, després de gairebé dos anys, a la plaça de Sant Jaume, símbol del nostre Govern, per afirmar ben fort i més convençuts que mai:\nPer un país de tots, l’escola en català!'... Segueix llegint\nAdhesionsSi voleu adherir-vos al manifest com a entitat, organització, centre educatiu o a títol personal, ompliu el formulari.\nVull adherir-me al manifest com a:\nConsell escolar de centre educatiu\nEntitat o organització\nEntitat d'educació en el lleure\nLes dades que ens ha facilitat s’inclouran en fitxers automatitzats que es conservaran d’acord amb la Llei orgànica 15/99 de protecció de dades de caràcter personal i Òmnium Cultural (Diputació, 276 - 08009 Barcelona) les tractarà d’una manera confidencial.\nL’interessat es podrà adreçar a la Societat per demanar-ne la consulta, actualització, rectificació o cancel·lació, si vol, i atorga consentiment exprés perquè aquestes dades puguin ser utilitzades per l’esmentada entitat, amb la finalitat d’oferir-li serveis i productes que siguin del seu interès.\nMoció per a ajuntaments - somescola\nMoció per a ajuntamentsMolts ajuntaments catalans han mostrat també el seu suport al model d'escola catalana amb l'aprovació de mocions des dels seus consistoris. Des d'aquí, en facilitem un model perquè més ajuntaments puguin expressar aquest suport.\nDescarrega el model de moció fent clic aquí\nDes de somescola.cat us agrairem que ens comuniqueu el dia i lloc d'aprovació de la moció enviant un correu a info@somescola.cat.\nQuè cal saber - somescola\nQuè cal saber?1. Articles i material d'interès\n"Als catalans no els convé la imposició trilingüe". Til Dídac Stegmann, Catedràtic de filologia romànica.\n"Argumentari en suport del català com a única llengua vehicular a l'escola catalana" (Publicat per Somescola.cat i elaborat per Plataforma per la Llengua).\n"Gràcies a la immersió lingüística. Models d'escola i models d'educació lingüística". Joan Badia, Revista Òmnium, núm. 15.\n"La immersió lingüística és l'aposta per la cohesió social". Enric Puig Jofra, Fundació Escola Cristiana de Catalunya.\n2. Accions de Somescola.cat\n22/12/2010. Manifest amb motiu de les sentències del Tribunal Suprem.\n26/01/2011. Reunió amb el President de la Generalitat i els consellers d'Ensenyament i de Cultura 26/01/2011. Vegeu notícia.\n16/02/2011. Publicació del manifest i inici de la campanya d'adhesions. Vegeu notícia\nFebrer 2010. Impuls de l'editorial conjunt en revistes educatives. Vegeu l'editorial des d'aquí.\nJuny 2010. Publicació de "Argumentari en suport del català com a única llengua vehicular a l'escola catalana".\n3. Marc legal\n4.Sentències del Tribunal Suprem que qüestionen el català com a llengua vehicular a l'ensenyament català\nRecurs 18 /2009\n5.Altres accions impulsades per entitats\nDeclaració de la Societat Catalana de Pedagogia (19/10/2011)\nManifest Nous Catalans (28/12/2010)\nManifest de la Fundació Escola Cristiana de Catalunya (22/12/2010)\n#somescolaTuits sobre "#somescola"\n#somescola14JTuits sobre "#somescola14J"\n#catalàTuits sobre "#català"\nTweet Agenda activitats\n14 de juny: Gran cercavila per l'escola catalana a... 14 juny 2014 Actualment hi ha 39657 adhesions al manifest Descarrega't el cartell Descarrega't el cartell vés-hi Inici\nQuè pots fer tuAvantatges culturals\nQuè diemSala de premsa\n39.612 socisFes-te'n soci Seu Nacional d'Òmnium Cultural\nDiputació, 276, pral. 08009 Barcelona CIF G08310070 info@omnium.cat\nTel. 93 319 80 50 - Fax 93 310 69 00 © Omnium Cultural - Tots els drets reservats Avís legal i privadesa


Nodus Barberà acull la Jornada de Comerç Urbà i Franquícies - Tot Barberà\nTú estás aquí: Inicio / Nodus Barberà acull la Jornada de Comerç Urbà i Franquícies\nLa trobada, celebrada el 23 de febrer, va ser un espai de diàleg per conèixer experiències reals de com les franquícies repercuteixen positivament en el teixit comercial de les ciutats.\nL’Ajuntament de Barberà del Vallès conjuntament amb Franquícies.cat i l’Associació Catalana de Franquiciadores organitzà la Jornada Comerç Urbà i Franquícies celebrat dimarts, 23 de febrer al matí al Centre de Negocis Nodus Barberà.\nPer una banda, dialogar entorn de les repercussions d’aquest tipus de negoci en el teixit comercial de les ciutats. En aquest sentit, es posarà en valor un sistema de promoció econòmica molt favorable tant per a les persones com per a l’economia local.\nPer altra banda, el públic assistent també podrà establir contacte amb un seguit de franquícies interessades en instal·lar-se al territori. Per tant, les persones emprenedores i tècniques municipals podran parlar, directament, amb els departaments d’expansió de diferents franquícies.\nAmb tot, la jornada començà amb la conferència ‘Les franquícies com a motor de creixement’, a càrrec del Xavier Vallhonrat, president de l’Associació Catalana de Franquiciadores. La ponència explicarà com el sistema de franquícia esdevé generadora de creació d’empreses i d’ocupació.\nSeguidament, Noèlia Hurtado, gerent de la consultoria Top Ten Franquicias, va oferir la conferència ‘Més enllà de les grans ciutats també hi ha franquícies’, amb la què trencarà el fals mite que les franquícies només volen implantar-se a les grans ciutats.\nA continuació, Jordi Bacaria, director del portal web Franquícies.cat, explicà diferents tècniques per establir contacte amb les franquiciadores, com atraure marques al territori i com fer visible els municipis per captar marques.\nDurant la jornada un total de 15 franquiciadores van fer un “elevator pitch”, i acte seguit, el públic va conversar individualment amb aquestes marques i fernetworking. Amb aquest objectiu, es va habilitar un espai de showroom on les diverses franquiciadores participants van disposar d’un stand informatiu per a poder atendre personalment a totes aquelles persones interessades en conèixer de prop la seva opció de negoci i rebre més informació.\nLes marques participants són les següents:\n– Escola Bressol Caputxeta Vermella\n– Inner Nature\n– La Fábrica del Cartucho\n– Tailor and Co.\n– Babel Idiomes\n– Anatolia Kebab\n– Mans de Sant\nAquesta jornada va comptar amb el suport de la Diputació de Barcelona i amb la col·laboració de Makro.\nhttp://www.franquicies.cat/jornada–comerc–urba–i–franquicies/ o telèfon 93 729 72 72.\nERC aposta per un Institut – Escola com a solució per aquest setembre La consellera d’Ensenyament, Meritxell Ruiz i Isern, va confirmar el compromís...


The 10 Best Father's Day Restaurants in Museo del Prado, Madrid - TheFork\nThe 10 Best Father's Day Restaurants in Museo del Prado, Madrid\nThe Best Father's Day Restaurants in Museo del Prado, Madrid\nLa Rotonda - Hotel The Westin Palace Madrid\nLa Malontina (ant. Tragantúa )\nC/ de la Verónica, 4 28014 Madrid\nC/ Jovellanos, 6 28014 Madrid\nTrattoria Sant Arcangelo\nC/ Moreto, 15 28014 Madrid\nPlaza de la Lealtad, 3 28014 Madrid\nCalle de Sta. Catalina, 3 28014 Madrid\nEl 17 de Moreto\nC/ Moreto, 17 28014 Madrid\nC/ Prado, 16 28014 Madrid


Klinik Piano - hospitals - Biel-bienne - Biel/bienne - Bern - Suïssa - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Suïssa › Bern › Biel/bienne › Biel-bienne › Klinik piano\nKlinik piano Biel-bienne > Biel/bienne > Bern > Suïssa\nEn aquesta pàgina, podeu veure, a més del número de telèfon i la ubicació exacta de Klinik Piano al mapa, d'altres dades importants. Mireu de prop i contacteu si teniu alguna pregunta que pugui resoldre.\nSi heu rebut una atenció molt bona per part de l'equip de metges de Klinik Piano i voleu expressar el vostre agraïment, deixeu un comentari al vostre fitxer. Els pacients mereixen saber en quins hospitals es presta la millor atenció perquè puguin triar els millors centres si és necessari.\nSi Klinik Piano l'hospital on treballes i veu que hi ha un error en la informació, aviseu-nos el lloc on aquest error és i el corregirem. Treballem tots els dies perquè totes les persones de Biel-bienne, Suïssa tinguin accés a aquesta informació.\nLlistat de hospitals pròxims a Klinik Piano\nKlinik Bethesda- (Situat a 19.54 km)\n(1) Privatklinik Linde Clinique des Tilleuls- (Situat a 1.27 km)\nSpitex Verband Kanton Solothurn- (Situat a 21.64 km)\nChirurgischen Klinik Spitalzentrum Biel- (Situat a 1.60 km)\nPrivatklinik Wyss- (Situat a 19.81 km)\nSolothurner Spitaler AG- (Situat a 21.59 km)\nSpital Aarberg- (Situat a 10.76 km)\nHopital du Jura Bernois SA- (Situat a 17.36 km)\nKlinik Sudhang- (Situat a 19.20 km)\nPrivatklinik Obach Solothurn- (Situat a 21.14 km)


Agtbaix.cat | Premsa\nDefensem una economia justa, solidaria, responsable i sostenible. Si voleu tenir més material de les accions que duem a terme, en podeu trobar contactant a:\n+34 679 24 58 05\nC. Lleida, 12 · 08820 El Prat de Llobregat\nC. Santa Rosa, 2 · 08001 L'Hospitalet de Llobregat\nEl Parc Agrari, portada al "Què fem?"\nReportatge del cronica Óscar Gómez on destaca la joia que representa tenir al costat de Barcelona un territori com el Parc Agrari del Baix Llobregat, que alimenta també una gastronomia de qualitat.\nEl Pota Blava i El Gall Negre al On Barcelona\nReportatge del periodista Ferran Imedio a la revista On Barcelona, on agermana als dos únics pollastres amb IGP d'Espanya\nEl Pota Blava, present al programa "Aquí la tierra"\nChefs y productores del Prat dinamizan el Parc Agrari\nChefs y productores del Prat unen fuerzas para dinamizar el entorno del Parc Agrari del Baix Llobregat, aunando cocina y territorio, a través de iniciativas como el Quinto Tapa, Fira Tapa o el Març Gastrnòmic han dinamizado El Prat y animado a restauradores a apostar por el producto del Parc.


Ones de llibres: El cielo y el espacio, de Virginie Loubier\nVirginie Loubier. El cielo y el espacio. Ed. Edelvives (col·lecció Ideaka)\nI viatgem de nou a l'espai amb aquest llibre de la col·lecció Ideaka pensada per als més menuts, llibres senzills, amb poc text i molta il·lustració, de fàcil comprensió per als xiquets fins als sis anys.\nDescobriran els planetes, inclosa la Terra i molta informació sobre ella, la conquesta de l'espai per l'home, la lluna, curiositats a través de preguntes en cadascún dels apartats i algunes activitats i jocs. Un llibre d'informació molt complet per introduïr el tema i despertar la curiositat dels xicotets lectors a partir dels sis anys fins als nou anys.\nEtiquetes de comentaris: 04/11/2020, llibres d'informació infantils i juvenils, llibres infantils i juvenils, temporada 2020/21


L'artista urbà 'SOMA' pinta un gran mural al Casal Solleric de Palma\n24 setembre 2020 10:39\nMiquel Ripoll | 14 juliol 2014\nSOMA ha començat a pintar, aquest dissabte en el Casal Solleric, el mural titulat 'La meva ment és un palau/My mind is a battleground'.\nMarc Peris, artista urbà més conegut amb el nom de SOMA, ha realitzat aquest dissabte una creació en directe o 'painting show' al cassal Solleric de Palma. L'artista ha començat a pintar un gran mural, amb el títol La meva ment és un palau/My mind is a battleground, on vol expressar el conflicte hermètic i interior de la ment humana.\nL'actuació creativa, que continuarà durant l'horari d'obertura del Solleric, es perllongarà fins dimarts. Les tasques prèvies s'han realitzat en el Centre d'Art i Creació de Ses Voltes. L'obra, que estarà exposada fins al 3 d'agost, està realitzada amb pintura acrílica, sprays i diversos objectes que s'adhereixen al mural. Maria José Massot, Coordinadora General de Cultura, i Pilar Ribal, directora gerent de la Fundació Palma Espai d’Art, han assistit a la primera jornada de creació en directe.\nPeris ha assegurat a dBalears que el mural “vol reproduir l'espai tancat d'un palau”. “Intenta reproduir l'espai tancant, hermètic, de la ment humana i els seu conflicte interior”. L'artitsta ha assegurat que el 'painting show' és una “bona iniciativa”, malgrat no tenir res d'“excepcional”. “L'art urbà adopta nous formats i està obert a les Galeries”, ha afirmat.\nSOMA, a més, ha defensat la feina dels artistes urbans reclamant “més possibilitats per a poder pintar al carrer”. “S'haurien de poder pintar més murals, sense por a les multes, sobretot en el cas de peces amb contingut artístic”, ha afirmat.\nSOMA ha realitzat nombrosos grafits i murals en diverses ciutats com Palma, València i la ciutat turca d'Istanbul. També ha realitzat tallers de grafits i murals per la integració amb joves de les barriades de Son Gotleu i Coll d’en Rabassa.\nLa trajectòria artística de Peris inclou el muntatge i la realització de nombroses escenografies i projeccions de vídeo art. Així mateix, ha participat en nombroses exposicions i projectes d'art urbà com Nobody loves me en la Nit del Art, E”, a Alaró, 40 putes, a la sala Pelaires i un mural per al festival Mind Games de Magaluf.


Empresaris centreamericans creen llaços comercials amb PortCastelló - PortCastelló\nUna delegació d’empresaris centreamericans procedent de Costa Rica ha visitat avui el Port de Castelló, convidada a través de la Fundació PortCastelló, per conèixer les seues oportunitats de negoci i promoure intercanvis comercials en relació al tràfic de fruita, tant d’exportació de taronges com d’importació de fruites tropicals. Els integrants de la delegació han destacat especialment les característiques de les instal·lacions frigorífiques del Moll Transversal Interior del recinte portuari castellonenc, el que constitueix una oportunitat per afavorir els intercanvis comercials amb Costa Rica.\nLa Cambra de Comerç de Castelló ha sigut un altre escenari de la visita, on han participat en una trobada empresarial. Aquesta iniciativa constitueix una resposta a la missió comercial promoguda el mes d’abril pel Port de Castelló, a través de la Fundació PortCastelló, en la qual exportadors de cítrics castellonencs integrats en Asociex van tenir l’oportunitat de desplaçar-se a Costa Rica.


Formació Online/Teleformació | i3 Datadesk\nContractes per la Formació\nCada vegada són més les persones que volen accedir a la formació en diferents àmbits però sense haver de dependre d'uns horaris estrictes i rigurosos.\nLa Teleformació o Formació Online és l'opció adequada per poder adaptar els teus horaris de la manera que més et convingui. Perquè aquest tipus de formació permet la realització dels cursos a quasevol hora, qualsevol dia de la setmana i disponibe durant les 24 hores del dia. L'únic requisit és el de disposar de connexió d'internet.\nClickeu a la imatge i trobareu la informació de tots els cursos disponibles\nOfimàtica i Sistemes Operatius Disseny Gràfic 2D i 3D Internet i Reds Socials Protecció de Dades Pàgines Web i Programació Retoc Fotogràfic i Disseny Editorial Gestió i Administració Sistemes de Gestió-Normes ISO Econòmic-Financers Habilitats Empresarials per NNTT Prevenció de Riscos Laborals Hosteleria i Alimentació Oficis Refrigerants i Gasos Fluorats Seguretat Alimentària Fitosanitaris i Biocides Marketing i Vendes Anglès .....\n© 2022 i3 Datadesk, S.L. - Tots els drets reservats.


Venta al Por Mayor Blazer Mezcla De Lana Color Bloque Solapa De Un Solo Botón 2xl Negro en Línea. Barato Vestidos De N Y Zapatos De N en Rosewholesale.com\nBlazer Mezcla de Lana Color Bloque Solapa de un Solo Botón - Negro 2xl\n18.03 45.28 60%DTO.\nBusto:45.67,Longitud:29.13,Ancho de Hombros:18.9,Longitud de Manga:25.59.(En pulgadas)


Curs intensiu: introducció ràpida al món del vi | Tastavins Penedès x\nCurs intensiu: introducció ràpida al món del vi\n( 35,00€ no socis )\nSegur que has sentit utilitzar a algun cunyat o amic les paraules vi rodó, barrica, taní o estringència i no heu entès massa bé de què anava la història. És així? Doncs no et preocupis. Són conceptes habituals dins del món del vi i que són fàcils d’aprendre i conèixer.\nPer aquest motiu organitzem un altra activitat divertida a l’Espai Penedès BCN on aprendrem els bàsics més bàsics sobre el món del vi.\nEl curs express d’iniciació al tast és una activitat d’aproximació al món del vi en la qual, en tres hores, tastarem 6 vins que ens ajudaran a descriure les característiques bàsiques dels vins: blanc, rosat, negre, vi dolç i cava.\nEn aquest mini-curs dirigit pel sommelier de l’Espai Penedès BCN, no prentenem convertir-nos en experts en tres hores, però sí que volem donar les eines més bàsiques per defensar-vos davant d’una conversa sobre el món del vi.\nI és que la vida moderna fa cada cop més difícil l’ús dels nostres sentits i de la nostra intel·ligència, no tan sols com a instruments de coneixement o d’aprehensió de les realitats que ens envolten, sinó també com a instruments de felicitat.\nAixò és un privilegi. I cada cop ho serà més. Estem decidits, en aquest sentit, a lluitar aferrissadament per la defensa d’aquest privilegi en la parcel·la que ens és pròpia: els vins. Volem fer dels vins una font de felicitat i una font de coneixements. Volem fer de la relació persona-vins una activitat de construcció personal i una font de plaer, no solament sensorial, sinó també de plaer intel·lectual. Per això cal una mentalització, uns coneixements i una metodologia. L’objectiu d’aquest curs és aportar unes bases, encara no gaire avançades, per tal que això sigui possible.\n“Volem fer dels vins una font de felicitat i una font de coneixements”\nAprendrem la tècnica del tast amb la fase visual, olfactiva i gustativa per trobar les qualitats d’un vi i reconèixer els defectes. Coneixerem què ens vol dir cada color, identificarem i classificarem els seus aromes, reconeixerem i apreciarem cada sabor. Com l’hem de conservar, com s’ha de servir. Quin és el procés d’elaboració… Tot el que ens cal saber per reconèixer les seves propietats i peculiaritats.\nLLOC Espai Penedès BCN | Carrer Muntaner 21\nPer qualsevol dubte ens podeu contactar a bcn@tastavinspenedes.cat\nRegala el curs intensiu d’introducció al tast sense data de reserva: TIQUET REGAL D’UN TAST O MARIDATGE DIRIGIT.\nInici: 17/07/2019 - Final: 17/07/2109


Caliu » Blog Archive » Tret de sortida de les VIII Jornades de Programari Lliure\n« Estatuts de Caliu\nCaliu fa 10 anys »\nAquesta entrada fou publicada el Dimarts, 17/02/2009 (01:15) i està arxivada dins Jornades PL, Caliu, JPL, Temes. Per a seguir els comentaris subscriu-te al fil RSS 2.0. Els comentaris i els pings no estan permesos.


‘Knightfall’: Per la gràcia de Déu! | EL CINÈFIL\nCríticaSèries 16 de Febrer de 2018 Luis Flores 0\nLa nova sèrie de Templers d'HBO\nLa plataforma HBO, gràcies a l’èxit de Game of Thrones, està estrenant sèries on el tema medieval hi és molt present. Exemples d’això són la recent estrena de Britannia i la de la sèrie que ens ocupa: Knightfall. Hem d’entendre que sense la repercussió mundial que ha tingut la translació dels llibres de G. R. R. Martin a la petita pantalla res d’això no hagués succeït i, per tant, haurem de valorar si estem davant d’un succedani de l’original o d’una obra digna que pot lluir individualment. La producció va a càrrec de History Channel, la responsable de l’aclamada Vikings, i entre els seus productors executius hi reconeixerem a l’Ull de Falcó dels Venjadors marvelians, Jeremy Renner. Els creadors d’aquesta sèrie són Don Handfield i Richard Rayner i ells són els responsables de tornar a recrear a la pantalla la llegenda artúrica referida al calze de Crist. L’acció se situa a principis del segle XIV quan després que un grup de templers perdin el Sant Grial a l’assetjament d’Acre tenen l’oportunitat de rescabalar-se cercant-lo a França. El Papa Bonifaci VIII li encomana al cavaller Landry aquesta missió i el nomena “Maestre” de l’Orde dels Templers de Paris. En la seva recerca, Landry haurà de fer front a societats secretes sarraïnes, a complots i traïcions reials i als enemics de l’Església.\nQuan un llegeix que History Channel ha produït la sèrie espera que hi hagi un cert rigor històric, però en alguns aspectes no és així. Introdueix personatges (sir Gwain i Parsifal) i elements propis de les llegendes artúriques i els fa interactuar amb personatges reals. Però, com tota ficció que no intenta ser fidel al 100% al relat històric, un cop dones per fet que no és un estudi acadèmic del qual en va succeir amb l’Orde del Temple pots entrar al seu joc. Això és així fins al punt de que el rei i la reina se’ns ofereixen els seus noms però no quin Felip o quina Joana tenim davant, és per aquesta raó que farem una ullada a la història real d’aquests personatges.\nEls Templers són un Orde de monjos guerrers que van sorgir a Jerusalem al voltant del 1118 creats per un grup de 9 cavallers. El seu primer “Gran Maestre” fou Hugo de Payns. La finalitat d’aquest Orde era protegir als peregrins que anaven a Terra Santa dels atacs dels infidels i dels lladres. L’assetjament d’Acre al 1291 esdevé l’expulsió dels templer de Terra Santa, ja que esdevenia l’últim bastió cristià després de perdre al 1187 la ciutat de Jerusalem. Al 1298 és escollit “Gran Maestre” Jacques de Molay, que contra tot pronòstic, en comptes de traslladar la seu de l’Orde a Xipre, va decidir tornar a la seva terra natal, on havia estat ordenat cavaller: França. És per aquesta raó que la sèrie trasllada el seu escenari d’Acre a França. Allà l’Orde es va trobar amb un Rei cobejós, Felip IV i un país en fallida. Felip IV estava casat amb Joana I de Navarra. És aquest rei qui va entrar en conflicte amb el Papa Bonifaci VIII a arrel d’un procés contra un clergue francès i va esdevenir el triomfador de la confrontació fins al punt que va poder escollir Papas francesos (Benedicte XI al 1303 i Clement V al 1305) per dominar també l’Església. És també en Felip IV el responsable de la fi de l’Orde dels Templers per tal de fer-se amb els seus béns. Primer va intentar fer-se amb el poder de l’Orde introduint-hi un dels seus fills perquè fos escollit “Gran Maestre”. En fallar el seu pla, va decidir acabar amb l’Orde. Per a això es va servir del seu conseller, William de Nogaret, que el 1307 va requisar els béns dels templers. Com anireu veient quan analitzi el repartiment, molts d’aquests personatges històrics hi són ben presents.\nPer tant, la sèrie ens situa en els últims moments d’aquesta Orde. Però, a més, aquí s’hi introdueix un element fantàstic, i és que són els responsables de protegir un element sobrenatural pels miracles que concedeix: el Sant Grial. En aquest cas (hi ha teories que parlen que la traducció correcta és Sang Real del llatí i per tant parlaríem que el que es protegia era la dinastia de Jesús a la terra, a qui li agradi el tema pot llegir l’Enigma Sagrat) parlem del calze del que va veure Crist a l’últim sopar.\nTom Cullen és Landry. L’actor, conegut pel seu paper a Downton Abbey és el protagonista de la sèrie. Ell és el “Gran Maestre”, nomenat pel Papa Bonifaci, i serà l’encarregat per ordre del pontífex de cercar el Sant Grial un cop el seu antecessor és assassinat. Haurà de fer front a les intrigues internes de l’Orde del Temple i al mateix temps lluitar contra aquells que volen fer-se amb la relíquia per a fins poc honestos. A més, viurà una relació adúltera amb la Reina Joana. La seva lluita interior entre el seu vot com a monjo i les conseqüències dels seus pecats incrementats per la seva posició de rellevància dins de l’Orde fan d’ell un personatge suculent però al que l’actor no li treu la deguda substància. El paper li queda un xic gran en molts moments, i la falta de química amb Olivia Jones és patent. Però és d’agrair la seva bona presència en pantalla.\nPádraic Delaney és Gawain. És el conseller de Landry, la seva mà dreta, però que creu que el seu “Maestre” no és digne de la posició que li ha atorgat el Papa. És el nostre Judas. A l’episodi 7 té un monòleg on reitera les seves obscures intencions davant la pantalla, li aporta una oportunitat pel lluïment de l’actor, que no s’acaba de complir.\nJulian Ovenden interpreta a William de Nogaret, ell és el conseller del Rei Felip, qui juga potser un dels papers més rellevants a la trama. Les seves intrigues per decantar les preferències del Rei són un dels elements més interessants de la sèrie. Ovenden interpreta un personatge ambigu, que es mou per uns interessos propis que anteposa al benestar de tota una nació. Si fa falta anirà a la guerra per aconseguir les seves fites, però sempre sense embrutar-se les mans.\nOlivia Jones és La Reina Joana. És la Reina adúltera, que té en Landry com a amant. És la Reina que aconsella el seu marit un enllaç que Nogaret creu perjudicial pels interessos de França i és la Reina que pacifica els seus dominis. L’apel·lació que fa en un dels episodis de la seva independència, tot i que anacrònica, vol criticar que la dona estigués sempre sotmesa a la voluntat de l’home. Fins i tot, no tenia veu ni vot en l’elecció del seu marit, fet que queda plasmat en el fet del seu adulteri i en la benevolència amb la que entén el procedir de la seva filla. La seva interpretació és massa plana. A l’episodi 8 quan per fi el personatge ha d’esdevenir fort i té l’oportunitat de fer una gran arenga davant dels seus partidaris del Regne de Navarra es queda a mig gas. Li posen davant un gran speech, i com li passa a la majoria del repartiment de la sèrie, no ens captiva ni ens emociona.\nEd Stoppard és el Rei Felip. Un Rei o un titella? Aquesta és la qüestió, actua sempre a remolc del que li diuen la seva dona o de Nogaret. És sempre víctima de les intrigues que fan les persones del seu voltant. Les decisions que pren no són fruit de la seva pròpia iniciativa, el que finalment el fa quedar com un rei sobrepassat per les circumstàncies. La interpretació d’Stoppard convenç en aquest sentit on tothom l’enganya per aconseguir d’ell el benefici propi.\nLa sèrie tira de tots els referents possibles que us pugueu imaginar en relació a films que tinguin relació amb les Croades o amb temes medievals. L’obra magna més recent sobre les Croades és Kingdom of Heaven (2005) (de la qual us recomano veure sobretot la versió estesa que va sortir en dvd). L’assetjament d’Acre al principi és molt semblant a l’assetjament de Jerusalem al film de sir Ridley Scott.\nA l’episodi 5 hi apareix un mercenari que porta una màscara que és calcada a la que portaven els soldats de l’exèrcit dels perses a 300 (2006). Els plànols zenitals juntament amb els escombratges que hi trobem ens recorden molt als que ja va utilitzar fins a la sacietat Peter Jackson a la seva trilogia The Lord of the Rings per tal de mostrar la grandiositat de les batalles amb horitzons de dolents infinits (això té el seu precedent al cinema d’arts marcials de la Shaw Brothers quan per més dolents que matava l’heroi sempre hi havia més enemics). Aquesta tècnica la va recrear també l’Oliver Stone a Alexander (2004) per poder escenificar en temps real i no sobre un mapa les tàctiques militars del rei macedoni.\nA més, el personatge de William de Nogaret ens recorda molt a Grima (The Lord of the Rings: The Two Towers (2002)), un conseller maliciós que té enverinat al rei amb les seves paraules.\nGame of Thrones també hi és present. A l’episodi 5 se li diu a Parsifal que per formar part de la Germanor haurà de deixar el seu passat, representat en l’anell que portava la seva promesa, en un arbre. Recordeu que Jon Snow i Sam havien prestar el seu jurament com a Corbs Negres davant d’un arbre.\nClarament l’Indy no hi podia faltar. La representació del calze de Crist com una copa senzilla a la sèrie ens recorda a com la va endevinar Indiana Jones quan el cavaller li ofereix a escollir entre les diferents copes a Indiana Jones and The Last Crusade (1989).\nUna altra influència que em fa molta gràcia és que el rei de França és calcat en la seva indumentària i presència al Lord Farquaad d’Shrek (2001). Com podeu comprovar la sèrie està plena de picades d’ullet per al cinèfil més empedreït.\nL’espectacularitat és el motor de la sèrie. Ja en l’assetjament d’Acre veiem vistes aèries, ralentització de la imatge i rodatge de masses amb coreografies de batalles cos a cos. Quan se’ns representa l’interior de l’Església a París les vidrieres amb els seus colors llampants són meravelloses. Visualment és una sèrie que ens impressiona amb alguns del seus plànols, que estan perfectament planificats. Però i el rerefons? Tot i que el ritme és frenètic i que no recorre mai a l’allargament innecessari de les escenes, hi ha trames que no ens aporten res i que, a més, no funcionen. L’adulteri entre Landry i la reina Joana crea situacions que bordegen l’absurd (per exemple hi ha una escena a l’episodi 3 on Landry li diu a la reina enmig d’un ball al castell que no vol continuar amb la seva relació, però el més cridaner de l’escena és que no parlen en xiuxiueig i d’amagat sinó que tenen la conversa com si estiguessin sols). Hem d’agrair però que l’acció es pren molt seriosament, conscients segurament que és el seu punt fort i que és el que van vendre al trailer, que veurem batalles, sang i fetge. I en aquest apartat no ens defrauda gens. Hi ha batalles campals, lluites cos a cos i amb espases, i amputacions.\nLes trames més sucoses, que serien les traïcions que es perpetren dins la Cort, amb de Nogaret com a centre de tot, queden molt diluïdes. Ens agradaria que el conflicte existent entre França, Anglaterra, els Templers i l’Església estigués més representat que no pas els secrets d’alcova de la reina i la seva filla perquè com ja he dit, les trames amoroses no funcionen i se li donen un paper massa important. Ara bé, si ens ho volen presentar per establir un element dramàtic per tal de fer més humans aquests monjos i que Landry tingui una lluita interior entre l’amor físic i l’espiritual no hi tinc res en contra sempre i quan això no li resti força a la història. Però malauradament aquest no és el cas. Per sort, els capítols no excedeixin gaire els 40 minuts, s’agraeix.\nLes actuacions com ja he analitzat abans, són massa planes, al llarg dels 10 episodis hi ha molt pocs moments de lluïment interpretatiu que siguin aprofitats pels actors. Fet que fa que no entrem a plenitud a la trama i que no empatitzem amb els personatges. I el gran problema és que mentre avança la sèrie i tenint en compte que tots els elements desemboquen en un desenllaç violent, esperes un final espectacular (és més a l’últim episodi la batalla comença a 30 minuts del final) però aquest no arriba. El que hagués pogut salvar l’últim tram, mantenint-nos a tots en tensió, acaba d’enfonsar el conjunt. Una llàstima que una trama tant interessant es quedi tan fluixa.\nAgradarà a: qui li agradi el ressorgiment de les trames medievals\nNo agradarà a: qui vulgui més història i menys amors\nLa força d’una bailaora