L’ètica i la solidaritat a Banc Sabadell – FILATURA URBANA\nAbril 25, 2014 Mai 9, 2014\nL’ètica i la solidaritat a Banc Sabadell\nCom parlar de valors sense moralitat, ¿li diem ètica?\nHe demanat a Banc Sabadell que m’ofereixin un producte ètic on dipositar els meus estalvis, perquè no perdin el seu valor en el futur. Segons els meus principis és un producte ètic aquell que no especula ni al mercat borsari ni al mercat de futurs, ni en aliments ni en serveis bàsics com l’energia, les comunicacions o la salut, ni en la flora ni en la fauna del Planeta Terra. És a dir, que no inverteix en empreses que destrueixen la diversitat i el medi ambient, que destrueixen les cultures i que es dediquen a comprar altres empreses per obtenir només beneficis.\nPerò no en té cap. Ara bé, té un -només un- producte catalogat com a ètic (d’acord amb l’agent que m’ha atès):\nÉs un pla de pensions. Es tracta d’un producte que es centra en renda fixa en euros, però que inverteix en borsa (entre el 10 i el 30% del fons) sota els criteris ètics supervisats per Intermón-Oxfam, ESADE i BanSabadell Pensions (Font: fulletó publicitari a 31 de març de 2014).\nHi he mostrat interès, però l’he desestimat. No l’he escollit perquè:\nNo garanteix el capital, ja que el 2010 i el 2011 va tenir pèrdues, i de fet un 31% dels mesos, des del seu inici el 2003, ha tingut pèrdues.\nDes del desembre de 2003 fins el desembre de 2013 ha pujat un 17,6% (brut), mentre que la inflació ho ha fet un 27,4% (font: http://www.ine.es), amb una pèrdua de valor adquisitiu del 10%, que és més alt si es té en compte que aquesta plusvàlua té impostos a pagar a l’Estat.\nNo té sentit que deixi els diners a un sistema monetari i financer que me’ls torna devaluats i manté entitats que són contràries als meus principis ètics.\nAixí doncs, tal i com estan les coses, arribo a la següent conclusió:\nEl sistema financer de Banc Sabadell força el consum i desincetiva l’estalvi, que tendeix a devaluar-se, tret que estigui disposat a no complir cap dels preceptes ètics que la meva consciència vol complir.\nPerò hi ha un altre motiu, que em preocupa tant o més que la meva pròpia jubilació:\nEls diners dels meus fills també estan destinats a perdre valor, tal i com funciona l’economia i la política financera de l’euro en l’actualitat, però també tal i com funciona Banc Sabadell.\nCom especular amb la tolerància de les persones per treure els diners destinats als nostres fills:\nSobre un cas real, d’avui mateix:\nUn contracte de compte -a Banc Sabadell- per un menor d’edat té 28 planes escrites, una pàgina tipus té 69 línies escrites, i cada línia té uns 136 caràcters, incloent-hi espais. En total, fent una regla de tres, resulta que el contracte és equivalent a 262.752 caràcters.\nReferències, aplicant els mateixos criteris:\n128.960 caràcters: Manifest del Partit Comunista, de K. Marx i F. Engels (1848)\n246.240 caràcters: Brevíssima relació de la destrucció de les Índies, de Bartolomé de las Casas (que signava com a Casaus) (1539-1552)\n297.702 caràcters: Idees sobre la complexitat del món, de Jorge Wagensberg (1985)\nO sigui, que equival a un llibre, i és igual de transcendent, però està molt més mal escrit, intencionadament.\nEl contracte indicat consta del següent:\nDades i condicions particulars del compte (3 pàg.)\nAnnex tarifes de comissions i despeses (4 pàg.)\nCondicions generals (44 pàg.), dividides en els següents sub-apartats:\nA. Condicions generals específiques del contracte de compte a la vista\nB. Condicions generals específiques dels serveis de targetes de crèdit i dèbit\nC. Condicions generals específiques del contracte del servei de banca a distància i servei d’avisos (BS ONLINE)\nD. Condicions generals comunes als contractes de compte, targetes i serveis de banca a distància i avisos\nEl tipus d’interès es regula de la següent manera:\nSobre els interessos (apartat A.5 Interessos, dins les Condicions generals específiques del contracte de compte a la vista) es deriva el tipus aplicat a les Condicions particulars, i enlloc diu que hi ha un tipus variable. Concretament diu:\n“Creditors: els saldos que resultin a favor dels Titulars produeixen interessos a favor seu al tipus d’interès nominal anual expressat a l’apartat “Tipus d’interès creditors” de les condicions particulars d’aquest contracte”\nAl tipus d’interès creditors hi figura un Tipus d’interès nominal anual, i una Taxa anual equivalent.\nAra bé, enmig d’aquest llibre-contracte hi ha una clàusula que posa en dubte el propi concepte de Condicions particulars i del concepte de Tipus d’interès nominal anual contractat. Més en la mesura que en els anteriors dos punts no es diu res ni de la validesa temporal del contracte ni de la naturalesa variable del mateix.\nLamentablement, aquest contracte té una validesa de només 2 mesos, tal i com apareix a l’apartat 4 del punt D, amb un text important i transcendent desvinculat de tota la resta del text contractual. Un contingut que no té sentit que estigui a l’apartat D, i que hauria d’estar a l’apartat A amb preferència d’acord amb la seva importància.\nEl Banc pot modificar les condicions contractuals, tant particulars com generals, dels contractes i de la informació.\nLes modificacions dels tipus d’interès o de canvi basats en tipus de referència pactats es poden aplicar d’immediat i sense avís previ.\nHe preguntat si aquesta revisió del tipus es basa en una fórmula determinada, per exemple basada en el tipus oficial del diner establert al Banc Central Europeu, però m’han dit que no, que és a criteri del Banc.\nÉs immoral i èticament reprovable. Per això escric aquestes paraules.\nAixí doncs, denuncio, i faig públic el següent:\nCada dos mesos el banc pot modificar les condicions del contracte, amb la única obligació de comunicar-ho, sense la conformitat expressa dels titulars. Ho fa amb els diners dels nostres fills i filles, i sense cap altra fórmula que el seu propi criteri i/o estratègia.\nEn quatre mesos, des de que vaig obrir aquesta llibreta d’estalvi pels meus fills, el tipus l’han baixat a la meitat. de l’1,00% al 0,50%, sempre per sota de la inflació, cosa que vol dir que sigui quin sigui el tipus el capital sempre ha perdut valor. Això ha passat mentre els missatges de l’Economia de l’Estat espanyol, emesos pel President del Govern i els Ministres d’Economia i Hisenda, són que l’economia s’està recuperant, i que així ho indiquen tots els patrons macroeconòmics.\nAfegeixo la següent cita, extreta d’un article publicat avui mateix, per completar la denúncia:\nNi brots verds, ni històries; el problema és el sistema econòmic i financer.\nCàritas Terrassa, 2014 (http://www.catalunyareligio.cat/ca/articles/56346)\nPerò hi ha més motius, de caràcter genèric, referents al sistema bancari i financer que l’empara. Aquest és un problema de Banc Sabadell i de tota la banca espanyola, europea i mundial, és, segurament, el major problema de la HUMANITAT.\nEl Sistema Financer Estatal i Europeu tradicionalment ha exercit un estímul a l’Economia posant diner al Mercat de forma controlada, oferint oportunitats per garantir el dinamisme econòmic i el benestar social. Però això no es garanteix en un Mercat Mundial on el Sistema Financer Estatal i Europeu no té capacitat per endeutar-se més.\nEn l’actual estat del Mercat Global les polítiques fiscals i financeres de l’Estat espanyol i de la Unió Europea -respectivament- alleugereixen els símptomes de l’actual DECADÈNCIA DEL SISTEMA, però no el controla, en la mesura que la competitivitat del Mercat no és regulada per Europa. Només s’és competitiu si és a costa dels altres Estats o Aliances Econòmiques.\nFins ara el colonialisme cultural, militar i econòmic ha mantingut mig món al servei d’una minoria -elits, nacions, continent europeu- hostil i poderosa. L’actual sistema ha estat planificat per garantir una Desigualtat Econòmica entre Nacions, com a herència del Colonialisme ocult des de la fi de la II Guerra Mundial, i ara aquesta Desigualtat Econòmica es manifesta despòticament dins les pròpies Nacions afortunades, dins les pròpies Aliances Econòmiques i dins les mateixes Grans i Petites Ciutats.\nEl Mercat Mundial que s’ha imposat ha estat a costa de crear un món injust, desigual en de drets de la Humanitat, i a costa de la riquesa del Sistema Biològic i Cultural -humà- del Planeta, empès per una idealització tergiversada de la utopia del progrés.\nMentre no es planifiqui un món harmonitzat entre tots s’especularà amb el valor del diner, amb el poder polític, amb al fauna, la flora i el medi ambient, amb la cultura i amb les persones, amb la força militar i amb les mateixes crisis econòmiques. Sense una regulació justa, ètica, mundial i pietosa -amb la violenta història de l’actual Ordre Mundial- ningú ens garanteix que tingui sentit posar els diners en un banc que no incorpora en els seus principis un sistema ètic Global que el tuteli i en faci un bon ús, pel bé de tots plegats, per un futur millor.\nNo té sentit mantenir un Sistema Polític, Econòmic i Financer que fomenta un Món Permanentment Injust i Immoral, Cíclicament Destructiu.\nCOMPLEMENTS AL MANIFEST\nHi ha una llei que va definir Karl Marx, es diu la Llei general de l’acumulació capitalista (EL CAPITAL, Llibre I, Tom III, 1867), on es ve a dir que l’acumulació del capital [dinerari] expressa una relació directa amb l’increment de la misèria humana. El procés que descriu aquesta Llei és que, inevitablement, en un entorn estable, la taxa de benefici (capacitat d’acumular capital dinerari) tendeix a declinar -baixar després d’haver culminat en un punt-, de manera que tendeix a invertir el procés d’acumulació creixent per convertir-se en un procés d’acumulació acotat, que requereix sobreviure a costa de la misèria estable amb tendència a la baixa, fins allà on la tolerància humana i social és capaç d’admetre-ho. Aquest és l’origen, segons ell, de totes les crisis, de moltes guerres, i d’un inevitable destí cíclic i destructiu, tret que el coneixement i la consciència humanes li posin remei. Per això va investigar els seus mecanismes i va dedicar la seva vida i la seva obra a difondre-ho i a incentivar la reacció social per posar els mecanismes de producció d’acumulació de capital dinerari al servei de la societat. L’actual concepte d’Estat del Benestar, en la seva visió més honesta, té un deute amb ell no reconegut.\nEn Karl Marx s’ha estigmatitzat, els seus arguments han dividit molts ideòlegs, però segueix essent, avui en dia, el principal referent que ens recorda que el sistema capitalista és, avui en dia, en mans dels ideals d’una herència colonial explotadora cada dia més IMPERTINENT en una societat informada i comunicada que creu en un Intercanvi Global, però no en un Sistema Econòmic Immoral i Sense Futur Estable, Just, Solidari i Harmonitzat amb els processos vitals de la nostra naturalesa biològica i cultural.\nLa nostra naturalesa biològica ens vincula i ens responsabilitza amb el Sistema Biològic del Planeta en la mesura que en formem part i en modifiquem la Matriu;\nla nostra naturalesa cultural ens vincula i ens responsabilitza amb el Sistema Cultural del Planeta en la mesura que en formem part i en modifiquem els seus Valors, el seu Espai i les seves Estructures.\nHavent llegit els tres llibres equivalent en contingut (caràcters) a les condicions contractuals del compte dels meus fills, que acabo d’anul·lar, he triat les següents cites, ordenades cronològicament:\n[Carta al Rei, segle XVI, en referència a una denúncia sobre els efectes de la colonització d’Amèrica] “Pero por ser este pedazo que queda, lleno de cosas notables, parecióme no deberse dejar de imprimir, porque no creo que causará mucho menor lástima y horror a Vuestra Alteza, juntamente con deseo de poner el remedio, que algunas de las deformidades referidas.”\nBrevísima relación de la destrucción de las Indias, de las CASAS (CASAUS), 1539-1552 (2013:178, Ediciones Cátedra)\n“¿Com supera les crisis la burgesia? Per un costat, mitjançant la forçada destrucció d’una massa de forces productives; per l’altre, conquerint nous mercats i explotant més a fons els vells (). ¿De quina manera doncs? Preparant crisis més universals i violentes i disminuint els mitjans per prevenir-les.” ()\nManifest del Partit Comunista , MARX et. ENGELS, 1848 (2011:178, Alianza Editorial)\n“I contra la tolerància està immunitzat tot aquell que parteixi cap un nou món amb una gran ideologia a la maleta, sigui aquesta la que sigui, encara que hagi estat inventada pel creador més potent dels homes o revelada al més il·luminat dels mortals. Perquè a l’avanç de la tolerància resideix, crec, la millor mesura de l’avanç de la civilització.”\nIdees sobre la complexitat del món, WAGENSBERG, 1985 (2003:159, Tusquets Editores)\nLa primera cita té un missatge: el poder mal gestionat és Deforme. La segona un altre: el poder mal gestionat és Elitista. La tercera un altre: el poder mal gestionat és Intolerant. Ho exposo per una franca intenció: mostrar als ulls de tothom la Misèria Implícita a la Utopia del Neoliberalisme Capitalista Imperant controlada per les elits que han fet seus tots els processos de control i acumulació del capital dinerari, que manipulen els sous, el capital aparent acumulat a la societat, i la dignitat -la memòria- humana. I el que encara és pitjor, que poden endeutar la societat i després treure-li tot allò que era la seva Matriu Cultural Bàsica: cohesió social, vitalitat i capacitat organitzativa (Valors, Espai i Estructures). Estan presents als bancs públics i privats, a les empreses públiques i privades, als exèrcits i les organitzacions militars, a les institucions públiques i privades, jurídiques, religioses, socials, culturals i acadèmiques, als mitjans de comunicació públics i privats, i, sobretot, estan presents a les associacions secretes on es decideixen les estratègies i on es maduren les decisions fonamentals. I tots som co-responsables d’aquest Sistema Deforme, Elitista i Intolerant (Casaus, Marx, Wagensberg) si creiem en els principis ètics econòmics i financers establerts, si creiem en el dret de viure millor que els demés, si creiem en el dret d’acumular capital per obtenir avantatges respecte als demés, si creiem que només val la pena treballar i lluitar pel benefici propi o a tot estirar dels nostres fills i filles.\nCal un espai de debat, cal una interlocució, fins i tot cal un ideal, però cal que siguin millors del que són ara, perquè ho poden ser, informant sobre allò que es pot millorar, coneixent la realitat en sentit ampli i actuant en conseqüència. No cal un sistema bancari al servei dels Interessos Privats que serveixen, per aquest ordre (al meu entendre), a les elits, a l’executiva bancària, als sistemes polític, mediàtic i militar, als accionistes, als clients, a la societat, a la cultura, a la naturalesa.\nLlegiu els contractes dels bancs i llibres que parlin de la realitat. I no mireu la TV, no escolteu la Ràdio i no llegiu el Diari si no és per fer-ne una crítica honesta i responsable sobre els missatges que transmeten.\n Exemple d’explotació a fons dels mercats vells: La desaparició de les “caixes”. És només una conseqüència directa de la nova jerarquia de valors que s’ha imposat, on la funció social està per sota de la funció política, i la funció política per sota de la funció econòmica, per acumular capital dinerari en un món on només unes elits l’acumulen, uns altres el gaudeixen i on la immensa majoria en depenen. L’atomització social, la debilitat del pols social, vigent a 3/4 món, s’està imposant al quart que fins ara en gaudia; els mitjans de comunicació exposen aquesta realitat i normalitzen una nova tolerància social afí amb aquesta preocupant realitat.\n Exemples de com preveu un Gran Banc Català la disminució dels mitjans per prevenir les crisis econòmiques (referència a la cita de Karl Marx anterior). Contractant a:\nRodrigo Rato, ex president de BANKIA i del FONS MONETARI INTERNACIONAL, expert en filigranes dineràries protegides per la política.\nJavier Solana, ex Secretari General de la OTAN i ex cap de la Política Exterior i de Seguretat Comuna de la Unió Europea, expert en Lluites de Poder en un Món Armat, Desigual i Injust.\nCésar Alierta, President de TELEFÒNICA, una companyia que va deixar de ser pública ara fa 20 anys per explotar el seu monopoli i ampliar els monopolis a altres Nacions sota l’estímul de l’Enriquiment Privat.\nCarlos Slim, magnat mexicà, el segon home MÉS RIC DEL MÓN gràcies al sacrifici de la societat mexicana al servei de l’especulació econòmica del seu veí, els Estats Units d’Amèrica.\nSalvador Alemany, President d’ABERTIS, ric gràcies, en gran mesura, als peatges de les autopistes que hem pagat durant dècades tots aquells que ens hem desplaçat per l’interior de Catalunya.\nPublicat a Cultura, Pensament, PolíticaEtiquetat ètica, Sistema econòmic i financerPer AMPDeixa un comentari\n← Repensant els mites de la historiografia castellana\nArrenca l’elaboració de “l’Abans” als barris del Baix Guinardó, el Guinardó i Can Baró. Fes lluir les teves fotografies i comparteix la teva memòria!! →


El I Màsters Provincial “Wala” corona els millors jugadors lleidatans del 2010 – Federació Catalana de Tennis\nLes pistes del Club Tennis Urgell han acollit durant els dos últims caps de setmana la disputa de la primera edició del Màsters Provincial Wala, una competició que ha coronat els millors de la temporada en totes les categories. La prova ha estat creada per la Representació Territorial a Lleida de la FCT amb l’objectiu de potenciar el Provincial. De fet, el Màsters, fent un símil amb el de l’ATP o el WTA, reuneix els vuit tennistes que han sumat més punts en els sis tornejos que conformen el Provincial de 2010 en les categories de benjamí, aleví, infantil, cadet, júnior, absolut i veterans tant masculins com femenins.\nPer donar més al·licient a la competició, la Federació regala 2.500 euros en txecs-regal per material esportiu a Wala per als dos primers classificats de cada grup. A més a més tant el campió com el finalista prendran part el proper dia 5 de febrer a un clínic especial que impartirà l’Albert Costa, director tècnic de la FCT, a les instal·lacions del CIT de Cornellà.\nEls campions d’aquesta primera edició son: Alejandro Serret (CT Lleida) i Ares Teixidó (CT Lleida) en benjamins; Ivan Solans (CN Lleida) i Ares Llobera (CT Urgell) en alevins; Adrià Abella (CN Lleida) i Mila Milanovic (CT Urgell) en infantils; Guillem Secanell (CT Urgell) i Mila Milanovic (CT Urgell) en cadet; Guillem Secanell (CT Urgell) i Teresa Pladevall (CN Lleida) en júnior; Carlos Mòdol (CN Lleida) en Veterans +35, i Teresa Pladevall (CN Lleida) i Albert Larrègola (CT Lleida) en absolut.


Som Gent de Profit – Els fogons de la Bordeta\nEtiqueta: Som Gent de Profit\n15 Març 2016 15 Març 2016 4 comentaris\nSabem que aquest bunyols semblen publicats a destemps… i segurament és veritat! Això del moniato ja no toca! Però portem uns mesos bastant enfeinats amb la botiga de la Sra. Panera, i tenim excusa en casos com aquests! ;-)\nA més, sabeu què? Estem a la Quaresma, així que el bunyol està de moda! I com que també els podeu fer iguals però amb carbassa, tampoc està tan malament presentar-vos-els, oi?\nPerò no només és això, és que aquests són uns bunyols especials, perquè els vam preparar per la campanya “Som Gent de Profit“, de la Generalitat de Catalunya, contra el malbaratament alimentari. Vam col·laborar-hi junt amb altres blocaires i cuiners, realitzant diverses receptes d’aprofitament, així com les corresponents fotografies!\nAra se n’ha publicat un llibre, que recull totes les noves receptes creades especialment per la campanya. A la part del final s’hi ha inclòs les receptes guanyadores dels concursos que es van anar fent mensualment, i nosaltres ens hem encarregat de fotografiar-les totes per al llibre!\nUna feina molt engrescadora i que ens va encantar poder fer! Com podeu veure el llibre ha quedat preciós!\nLa nostra recepta de bunyols us l’expliquem a continuació, però també podeu trobar-la aquí al web de Som Gent de Profit, on veureu que hi ha moltes més receptes, consells, i una pila d’informació interessant!\nAnimeu-vos a fer-los, que són molt fàcils, i si aprofiteu alguna resta que tingueu per la nevera, millor que millor!!\n225 g de moniato o carbassa rostits\n55 ml de llet\nSucre llustre per ensucrar\nPosem en un bol tots els ingredients menys l’oli. Amb un batedor barregem bé la mescla fins que obtinguem una massa ben fina, evitant que hi quedin grumolls.\nEscalfem en un cassó oli abundant. Quan estigui ben calent anem fregint porcions de massa, que agafarem del bol amb l’ajuda de dues culleretes. Deixarem fregir els bunyols fins que estiguin daurats.\nEls retirem i els deixem escorrer sobre paper absorvent. Quan estiguin freds, i just abans de menjar-los, els espolvoregem amb sucre llustre.\n1.597.003 vegades, moltes gràcies!


La suspensió dels presos polítics catalans escollits com a diputats i senadors en les eleccions del 28-A confirma el caràcter antidemocràtic del règim de 78. Els jutges del Tribunal Suprem, actuant com a braç executor de la dreta espanyolista i amb la complicitat del govern del PSOE, impedeixen que diversos dels representants electes que van rebre major suport en les eleccions generals puguin complir amb les seves funcions, violant els drets democràtics del conjunt del poble de Catalunya.\nAquest atac s’uneix a altres com la petició de processar per organització criminal a alts càrrecs del Govern, TV3 i Catalunya Ràdio que ha realitzat la Fiscalia, i la farsa judicial que segueix contra els processats per organitzar el referèndum de l’1-O.\nLa matusseria d’un judici-farsa polític\nAquest judici polític cada cop recorda més els que organitzava el Tribunal d’Ordre Públic franquista, en què la sentència ja està decidida per endavant i té una única finalitat: alliçonar tot un poble i infligir-li un càstig exemplar per haver-se atrevit a desafiar el règim reaccionari del 78 i exercir el dret d’autodeterminació.\nEl tracte absolutament desigual donat pel Tribunal Suprem als testimonis i proves presentades per la defensa i l’acusació durant els últims dies ha tornat a mostrar el veritable caràcter d’aquest judici i com la justícia de l’Estat espanyol és un instrument al servei del règim capitalista del 78. Mentre el jutge Marchena impedeix visualitzar imatges de les càrregues de l’1-O i talla, assetja i fins i tot amenaça amb “conseqüències penals” a testimonis de la defensa que intenten detallar la violència policial salvatge dels cossos repressius l’1-O, tolera i dóna suport amb entusiasme el relat destraler i fals que hi han construït els advocats de Vox i l’Estat i fiscals de l’acusació.\nLes patinades i mentides de l’acusació són constants i descarades: la “trampa del Fairy” d’Enric Millo; el “reflex de l’odi en les cares de les persones” i la seva “proximitat extrema” que testimoniava un guàrdia civil; un altre parlant que mai havia vist tanta “ràbia descontrolada” en 25 anys treballant contra el narcotràfic i el crim organitzat; la invenció dels falsos mails de Jordi Sánchez incitant a la violència, i un llarg etcètera. L’acusació construeix un discurs fraudulent que es basa en la inexistent violència dels votants i així justificar la imputació de rebel·lió, intentant dissimular que digui el que digui i faci el que faci, la sentència caurà al seu favor.\nL’Estat ha generat curosament una trama de judicis i acusacions coordinades per tal de reforçar les condemnes dures i injustes que estan cuinant i que pretén en aixafar les aspiracions de milions d’un canvi social profund. També suposa una vergonyosa cessió del govern del PSOE a les pressions de Vox, l’extremadreta i els sectors més reaccionaris de l’Estat.\nLa resposta als carrers\nLa resposta del moviment d’alliberament nacional no es va fer esperar. El mateix dia d’inici del judici milers d’estudiants van secundar la vaga i les mobilitzacions convocades pel Sindicatd’Estudiants, i milers per la tarda les concentracions d’ANC i Òmnium a desenes de localitats; aquell dissabte més de mig milió de persones omplíem de gom a gom la Gran Via de Barcelona; la següent setmana una exitosa vaga general buidava les aules i llocs de treball i paralitzava el país; i el 16M més de 120.000 persones abarrotàvem el Paseo del Prado a Madrid en una manifestació històrica. Totes aquestes mobilitzacions demostren la força que tenim, la debilitat del règim capitalista del 78 i que l’única manera de derrotar la repressió, aconseguir la llibertat dels presos polítics i fer realitat la república és mantenint la mobilització massiva en els carrers. Cap pas enrere!


Enviamos a la Generalitat de Catalunya nuestras aportaciones en defensa de la categoría jurídica "sexo" | Contra el Borrado de las Mujeres\nLa plataforma Alianza Contra el Borrado de las Mujeres/ Aliança contra l’Escombrat de les Dones vol fer palès tot el que suposa l’acord de Govern per aprovar el que de moment és una Memòria preliminar de l’Avantprojecte de llei integral del dret al reconeixement de la identitat i expressió de gènere. Aquest text, que està sent objecte de consulta pública, implica introduir en les nostres lleis conceptes acientífics -“identitat i expressió de gènere”- que converteixen el sexe en quelcom irrellevant.\nEl Govern pretén eliminar la categoria jurídica “sexe” per substituir-la per un gènere autopercebut. I tenint en compte que el sexe és la base de la discriminació i la violència que patim les dones, el principal resultat d’aquesta decisió és la inseguretat jurídica, doncs totes les polítiques per combatre la desigualtat estructural que pateixen les dones es converteixen en irrellevants. Som davant d’una memòria preliminar d’avantprojecte de llei essencialment misògina.\nEl feminisme fa segles que denuncia el gènere com l’eina cultural i social que diu a les dones a quins esteriotips s’han de sotmetre i quins rols han d’adoptar. Pretendre que el gènere pot ser descrit com una “identitat sentida” permet afirmar, des dels poders públics, que les persones no conformes amb els estereotips i rols sexuals imposats per la societat responen a l’indicador que han nascut en un “cos equivocat”. El que és, sense cap mena de dubte, una creença errònia i acientífica.\nAquesta fal·làcia comporta un greu maltractament infantil. Nens i nenes estan sent avui en dia conduïts a l’hormonació i a la cirurgia de manera completament innecessària, posant en risc la seva integritat física i psíquica amb conseqüències irreversibles. Al mateix temps, se’ls està inoculant la idea profundament sexista de que hi ha jocs de nens i jocs de nenes, gustos diferents. És en base a aquests gustos i preferències que expressa de manera natural la canalla que nens i nenes corren el perill a Catalunya de ser considerats “trans”. D’aprovar-se, aquesta nova llei donaria per vàlida la creença que hi ha cervells “roses i blaus” que es corresponen als estereotips sexistes i no pas al sexe biològic.\nEl patriarcat no havia estat mai tan prop de l’èxit total en tota l’edat Contemporània. Negar el sexe i universalitzar el gènere com a factor alliberador implica negar que les dones pateixen violència i injustícies pel fet d’haver nascut dones. Si desapareix la categoria sexe de l’àmbit jurídic, desapareixen les lleis que protegeixen específicament les dones; si desapareix de l’estadística, s’ignoren les dades que afecten les dones; si el sexe és irrellevant en l’esport, es propicia el frau i el joc brut; si els espais segurs de les dones (cases d’acollida, banys, vestuaris, presons…) no es protegeixen en base al sexe, es posa en risc la seguretat conquerida de les dones.\nLa ALIANZA CONTRA EL BORRADO DE LAS MUJERES defensa els drets de les dones basats en el sexe i desemmascara les polítiques misògines segons les quals ser dona és un sentiment.\nCOS DE LES CONSIDERACIONS AL PROJECTE DE LLEI\n1/ Sobre el dret al lliure canvi de sexe registral:\n—Es pretén definir com a dret “l’autodeterminació de gènere» i que comporti un canvi de sexe registral amb el mer desig exprés de la persona, fins i tot essent aquesta menor. Aquest presumpte dret significa que qualsevol persona podrà canviar de sexe a la carta, sense tenir diagnòstic de transsexualitat. La liberalització del canvi del sexe presenta un impacte negatiu sobre les estadístiques que mesuren les desigualtats entre els sexes, sobre la integritat física de les dones preses, sobre els espais separats per motius de seguretat per les dones, sobre el dret de les dones a la paritat i a l’esport equitatiu, sobre la investigació sanitària que contempla les diferències físiques entre dones i homes. S’ha analitzat com afectaria aquest avantprojecte de llei a les nenes i dones, que són més de la meitat de la població? És a dir, el Govern té previst realitzar un informe d’impacte de gènere, tal com estableix l’Art. 36 b) Llei 13/2008, 5 de novembre, de la Presidència de la Generalitat i del Govern?\nLegislar sobre l’autodeterminació de gènere entra en conflicte amb la prohibició de discriminació per raó de sexe, reconegut tant en la Constitució com en la CEDAW de les Nacions Unides. No existeix “el dret humà” dels homes a declarar-se dones.\n—Aquesta iniciativa legislativa es fixa com objectiu principal “fer efectius els drets de les persones trans* en diverses esferes de la societat.” Per assolir-ho, considera que “cal dotar la Generalitat de Catalunya d’un marc normatiu específic que reconegui el dret d’autodeterminació de gènere de les persones que manifesten una identitat de gènere diferent de l’assignada en el moment de néixer.” Aquesta última asseveració és falsa. Al néixer no s’assigna cap gènere, s’observa un sexe. Es confon per tant, de forma interessada, el sexe i el gènere.\nLa distinció entre els termes sexe i gènere neix a mitjans del segle XX dins dels moviments en contra de la discriminació de les dones. El sexe seria el biològic i fisiològic, l’estatus biològic de la persona, i és expressió de la dualitat biològica home/dona, i el gènere seria el cultural, els rols socials assignats a cada un dels sexes, els patrons de comportament que la societat atribueix a cadascun d’ells. El gènere és la institucionalització social de la diferència social.\n—En els termes que apareixen al Diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans, sexe és el conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d’una espècie en mascles i femelles, mentre que el gènere és el grup al qual pertanyen els éssers humans de cada sexe en funció dels trets, dels rols i de les funcions que li són culturalment associats.\nEl sexe fa referència, doncs, a l’element biològic dels subjectes mentre que el gènere engloba aquelles facultats, virtuts o defectes que s’atribueixen a un o altre sexe com a resultat dels prejudicis socials. El gènere no és una identitat, sinó una distribució de rols sexuals que apuntala la subordinació de les dones.\n—L’Estat Espanyol ja té una de les legislacions més obertes del món per permetre el canvi de sexe registral a les persones transsexuals. Des de 2007, amb la Llei de canvi registral, una persona transsexual pot modificar el seu nom i sexe legal en el DNI sense necessitat de realitzar cap cirurgia genital. Això sí, han de complir una sèrie de requisits com també ho han de fer les persones que volen veure reconeguda la seva condició de persona amb discapacitat o víctima de violència masclista, per esmentar alguns exemples.\nAls països on s’ha incorporat aquest suposat dret a la “lliure determinació de la identitat de gènere” s’han produït situacions greus derivades de la seva pròpia definició, doncs aquest “dret” consisteix precisament en l’absència de qualsevol tipus de filtre, és a dir, en el fet que qualsevol persona pugui canviar de sexe registral mitjançant la mera declaració:\nSense diagnòstic de disfòria de gènere.\nSense que sigui necessària teràpia hormonal o tractament farmacològic.\nSense accès a teràpia psicològica.\nSense canvi de nom, aspecte o indumentària.\nSense acreditar desig de permanència en el nou “gènere”.\nSense sentiment perllongat d’inconformitat amb el propi cos.\nSense que es descartin trastorns psicològics que puguin conduir al rebuig temporal al cos (autisme, esquizofrènia, psicosis, trastorns obsessiu-compulsiu, etc.).\nSense evitar possibles motivacions espúries (eludir l’aplicació de la llei integral de violència masclista, accedir a espais exclusius de dones com vestidors freqüentats per noies i menors, participar en categories esportives, aprovar unes oposicions amb una marca física més accessible, accedir a quotes de treball femení, accedir a ajuts socials, anar a una presó de dones, etc.).\nSense que tinguin rellevància jurídica els antecedents penals d’agressió sexual, pederàstia o violència masclista.\n—La normativa existent a la Llei 3/2007, de 15 de març, ja ofereix seguretat i certesa en la regulació d’aquesta matèria, per fixar principis i normes clares.\nÉs necessari que s’estableixi una regulació clara i coherent que ofereixi tant seguretat jurídica com respecte als drets fonamentals de les persones transsexuals, sense vulnerar els drets conquerits de les dones.\nCal doncs estabilitat en aquesta matèria per raons de seguretat jurídica i interès general. La introducció d’un dret ficcionat, com el dret a l’autodeterminació de gènere, obre la porta a possibles abusos de drets que no podran ser denunciats ja que la mera denuncia es considerarà delicte d’odi o transfòbia.\nLa tècnica de “la ficció legal” és un recurs jurídic àmpliament utilitzat per atorgar a un fet que manca de regulació la consideració de realitat jurídica, i així fonamentar un dret. Ara bé, rectificar la menció del sexe en el registre civil sense control ni requisit, únicament amb l’autoidentificació de la persona interessada, pot comportar abusos de dret que quedarien impunes i sense conseqüències per l’infractor.\n2/ Sobre l’argumentari polític:\nEs confon discriminar amb patologitzar. L’atenció sanitària i psicosocial està destinada a augmentar el benestar de la persona amb disforia i a alleujar el seu sofriment. L’objectiu preferible serà sempre l’erradicació de la disforia, l’acceptació del cos i la sana convivència amb la diversitat de rols i aparences. En aquesta línia, la disforia és una patologia que produeix sofriment i està induïda per la cultura sexista i els seus mandats de gènere, de manera comparable a l’anorèxia. En concret, la disforia de gènere està reconeguda en el DSM i en la CIE-11 (Classificació Internacional de Malalties), en aquesta última amb un canvi de nom, “incongruència de gènere”. Hem de proposar la “desestigmatizació” de les persones amb disforia de gènere, però no la negació de les seves problemàtiques.\nLes persones amb incongruència de gènere en les diverses etapes de la vida tenen un fort malestar amb la seva anatomia sexual i un gran desig d’ésser d’un gènere diferent al seu sexe biològic. Aquesta incongruència, en l’adolescència i l’edat adulta es redueix el temps requerit per a establir el diagnòstic amb el qual es presta l’oportunitat d’accedir a serveis de salut de forma precoç i es redueixen els riscos que implica l’atenció no especialitzada; pel cas de la Discordança de Gènere en la Infància es fa el contrari, augmentat el temps requerit per establir el diagnòstic de 6 mesos a mínim 2 anys, a fi d’evitar els falsos positiu producte de la inclusió de menors que mostren conductes o interessos de variabilitatde gènere.\nPerò què entén el cos legislador quan parla de despatologitzar? Si anem al Diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans aquest terme no es troba recollit. Si es defineix patològic com “degut a malaltia”, utilitzar “des” indicaria que es pretén deixar de considerar la transsexualitat una patologia. Però patir una disconformitat amb el cos, no es pot considerar una patologia? El malestar que provoca, no hauria de rebre assistència mèdica? Com ja hem dit, sembla que confon despatologitzar amb desestigmatitzar. Catalogar o etiquetar un malestar o disfunció no suposa patologitzar una conducta. En incloure un trastorn en una o altra llista no s’estigmatitza o es discrimina a la persona que ho pateix. Són les persones las que discriminen, no la seva catalogació. El que hem de fer es legislar per desestigmatitzar com ja es va fer amb la «Llei 11/2014, del 10 d’octubre, per a garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a eradicar l’homofòbia, la bifòbia i la transfòbia».\nLleis com l’actual proposta no proporcionen cap dret nou a les persones transsexuals (que ja són reconegudes legalment com el sexe registral al qual han transicionat) i no justifiquen el motiu pel qual haguessin d’eliminar-se els informes mèdics/psicològics.\nComparem algunes situacions: actualment les persones amb discapacitat han de sotmetre’s a un procés de diversos anys de proves mèdiques i burocràcia per a poder accedir al certificat acreditatiu de la discapacitat. Igualment, les persones majors de 65 anys han de renovar amb major freqüència el permís de conduir, fent proves psicotècniques. Cap d’aquests grups socials denuncia que exigir aquests certificats sigui patologitjar-los, perquè s’entén que el procés de verificació no sols existeix per a protegir a tota la societat, sinó també als mateixos individus que passen per aquestes proves (si condueixes amb importants problemes de visió, pots causar-te un mal irreparable). Un altre exemple: les persones que desitgen treballar amb menors han de presentar un certificat de delictes sexuals, que acrediti que no representen un perill. Exigir un certificat de delictes sexuals no equival a afirmar que el col·lectiu de professorat estigui format per delinqüents sexuals. Exigir un document no significa estigmatitzar un col·lectiu ni pressuposar que té un comportament desviat.\nÉs sabut que en la societat hi ha homes que són delinqüents sexuals o individus violents. En absència d’informes acreditatius de cap mena, res impedeix que aquests subjectes recorrin a l’autodeterminació de gènere per a tenir major accés a les seves víctimes (per exemple, accedint al mòdul femení en una presó, vestuaris de nenes i dones, cases d’acollida de dones maltractades amb menors,… ).\nEntenem que la burocràcia i els llargs processos sempre són onerosos per a les persones afectades. Aquesta queixa es repeteix entre les persones amb discapacitat, les víctimes de violència de gènere, que han de provar la seva situació amb una sentència condemnatòria que triga anys a arribar o amb uns informes assistència (que solen ser extremadament difícils d’aconseguir). Encara que aquests grups socials reivindiquen una important millora dels tràmits burocràtics, cap d’ells està reclamant la “lliure determinació” de la seva situació, perquè la ciutadania sap que el principi de seguretat jurídica, reconegut en l’article 9.3 de la Constitució, és la columna vertebral de tota justícia possible.\nÉs comú que, enfront d’arguments com els que exposem, es repliqui amb la possibilitat d’establir clàusules “ex post” contra el frau (és a dir, que es castigui les persones que canviïn de sexe per a cometre un delicte). Tanmateix, això seria equivalent a permetre que qualsevol autodetermini el seu nivell de renda i deixar que posteriorment a Hisenda la tasca de localitzar, un a un, cada cas de frau. A més, com es poden aplicar aquestes clàusules quan l’única cosa que val és la mera voluntat de la persona? Fins i tot els homes que canviïn de sexe registral i cometin un delicte contra una nena o dona (per exemple a la pressó, en un vestuari…) sempre podran argumentar que no són homes heterosexuals atacant nenes i dones, sinó que se senten dones lesbianes i que com a tals actuen.\nEn última instància, el que trobem en aquesta postura és “negacionisme” del patriarcat (considera que els delictes d’homes contra dones són “casos aïllats») i un error de ponderació (se situa el presumpte dret “a la identitat” per sobre del dret de les dones a no ser discriminades i agredides).\n3/ Sobre el límit de la llei:\nL’establiment per llei del “dret a l’autodeterminació de les persones en tots els àmbits de la vida” afecta només al sexe registral o també a la resta d’aspectes (edat, nacionalitat, ètnia, renda, estat civil, …)? On és el límit? Autodeterminar-se legalment, per la mera voluntat, no és un dret, i encara menys, un dret humà.\nS’ha analitzat com afecta a les estadístiques, a les polítiques d’acció positiva actuals cap a les dones, a l’esport femení, etc... ? La teoria feminista ha establert que “sexe” al·ludeix al component biològic mascle/femella, mentre que “gènere” es refereix als estereotips socialment imposats a cada sexe a fi de mantenir la subordinació de les dones respecte dels homes. Aquestes definicions estan assentades actualment en l’ordenament jurídic. És important conservar aquesta diferència, perquè les mesures antidiscriminatòries necessiten el reconeixement del sexe dels individus. Una cosa és estendre excepcionalment la categoria legal “home” o “dona” a les persones del sexe contrari que compleixen uns requisits específics; una altra ben diferent és modificar la definició legal de “dona” o “home” per a tota la població, eliminant la rellevància jurídica de la corporalitat. Tal operació de suplantació elimina els drets de les dones enfront de la discriminació basada en el sexe.\nCom afecta al llenguatge vinculat al procés de l’embaràs i el part on s’esborren les dones? A projectes de lleis semblants es parla de “cònjuge gestant”, “progenitor no gestant”, “persones amb capacitat gestant” i l’estrany concepte “vídua o cònjuge supervivent gestant”. La generalització de termes com a “homes amb capacitat de gestar” aconsegueix que la realitat biològica manqui de qualsevol rellevància jurídica, perquè el mer esment del sexe biològic passa a considerar-se ofensiva. No existeixen els homes amb capacitat de gestar, existeixen les dones que experimenten disforia de gènere i que, malgrat aquesta disforia, decideixen gestar. L’embaràs i part són fenòmens exclusius de la biologia de les dones.\nS’ha analitzat la inseguritat jurídica legislant sota el parany del concepte «trans»? Sota el paraigües «trans» es barregen realitats tan diverses com són travestits ocasionals, transsexuals, gènere fluid, neutre, gent no binària, homes que combinen talons i corbata, homes que es declaren dones lesbianes sense modificar cap aspecte, etc… Així doncs, no parlaríem d’una població vulnerable definida, sinó de diversos conjunts i subgrups que no comparteixen les mateixes situacions de vulnerabilitat; per això, no hi ha justificació per donar el mateix tractament jurídic.\nPot una llei atacar la ciència i basar-se en dogmes com el queer? Les lleis no poden utilitzar expressions com “sexe assignat en néixer”. Aquesta expressió produeix la impressió que el sexe ha estat triat pel metge o metgessa llançant uns daus al paritori. El sexe no és “assignat” sinó registrat i descrit, perquè el sexe és un fet empíric a observar. Ni a les persones transsexuals ni a les “transgènere” se’ls “determina erròniament el sexe” en el paritori. Cosa diferent és que després no se sentin conformes amb el seu cos o amb els estereotips de gènere que s’atribueixen a les persones del seu sexe. El dimorfisme sexual de l’espècie humana és un fet empíric evident i amb conseqüències socials que no poden ignorar-se (tal com ha demostrat per exemple la Covid, que afecta de forma diferent a dones que a homes i no a qui se sent dona o home, o gènere fluid, o no binari).\nUn altre concepte que indueix a error: “identitat de gènere”. Si el que es pretengués fos combatre la discriminació contra les persones transsexuals, això hauria d’anunciar-se de manera clara assenyalant que “es prohibeix la discriminació per raó de transsexualitat”. És inacceptable tergiversar el concepte “gènere”, fent-lo semblar una identitat innata quan el seu significat és el d’estereotips sexistes impostos (feminitat i masculinitat). La idea que les persones “neixen” amb propensió a encaixar en uns estereotips sexuals reforça el sexisme, en fer creure que la feminitat i la masculinitat són conductes innates i que, per tant, és inútil lluitar contra la divisió de rols sexuals. Per descomptat, hi ha un fet objectiu: existeixen les persones transsexuals. És a dir, existeixen persones que creuen estar “atrapades en un cos equivocat” i és necessari oferir-los protecció jurídica enfront de la discriminació. Ara bé, això no implica que l’ordenament jurídic hagi de reconèixer l’existència d’elements com la “identitat de gènere”. El gènere no és una identitat, sinó una distribució de rols sexuals que apuntalen la subordinació de les dones.\n4/ Sobre l’àmbit competencial:\nD’acord amb l’article 149.8 de la Constitució Espanyola, l’Estat té competència exclusiva sobre la següent matèria:\n“8.ª Legislación civil, sin perjuicio de la conservación, modificación y desarrollo por las Comunidades Autónomas de los derechos civiles, forales o especiales, allí donde existan. En todo caso, las reglas relativas a la aplicación y eficacia de las normas jurídicas, relaciones jurídico-civiles relativas a las formas de matrimonio, ordenación de los registros e instrumentos públicos, bases de las obligaciones contractuales, normas para resolver los conflictos de leyes y determinación de las fuentes del Derecho, con respeto, en este último caso, a las normas de derecho foral o especial.”\nLa rectificació registral del sexe és per tant una matèria competència exclusiva de l’Estat i no de les Comunitats Autònomes. El marc normatiu que vol introduir l’avantprojecte per garantir el suposat dret d’autodeterminació de gènere no podrà preveure la rectificació registral, incomplint per tant un dels objectius principals de la norma. Aprovar una norma que envaeix clarament competències exclusives estatals incrementarà substancialment la inseguretat jurídica envers les persones transsexuals i les dones.\n5/ Sobre el col·lectiu “trans”.\nLa llei utilitza el concepte indeterminat “trans”, terme que vulnera el principi bàsic del nostre ordenament de “seguretat jurídica”, de l’Article 9 de la Constitució, en establir termes sense contingut explícit o objectivament confusos com ara “trans”.\nEl terme “transsexual” oferiria major seguretat jurídica.\n• L’ordenament jurídic vigent assenyala amb claredat qui són les persones transsexuals: aquelles que procedeixen al canvi de sexe registral després d’un diagnòstic de disfòria de gènere i un procés hormonal de dos anys. Així, les persones transsexuals són un grup social clarament definit que sofreixen una discriminació que és susceptible de ser estudiada a efectes de dissenyar polítiques públiques. El concepte “trans” d’aquest avantprojecte de llei engloba diferents sensacions, sentiments i percepcions subjectives basades en idees acientífiques que no es poden transformar en subjecte jurídic.\nLes persones transsexuals pateixen una profunda disconformitat amb el seu cos sexuat i és necessari oferir-los protecció jurídica enfront de la discriminació. Ara bé, això no implica que l’ordenament jurídic hagi de reconèixer l’existència de la suposada “identitat de gènere”. Convenim que existeix un debat social sobre l’existència d’aquestes nocions metafísiques. Ara bé, aquestes haurien de quedar al marge de l’ordenament jurídic.\nDit això, cal tenir especial cura amb la infància i l’adolescència. Cal que a les escoles i instituts no es doni entrada a aquestes idees acientífiques que reforcen els estereotips sexistes i contribueixen a la discriminació de les dones i de les persones homosexuals i transsexuals.\n-En els últims anys s’ha incrementat exponencialment el nombre d’adolescents que s’autodiagnostiquen com a “trans” de manera sobtada, encomanats, sobre tots a través de les xarxes socials. Menors que passen per moments de confusió i molt patiment com un assetjament escolar, o que tenen dificultats prèvies de salut mental, depressió, ansietat, trastorns de conducta alimentària. Nois i noies adolescents neurodivergents amb TDAH, altes capacitats o autisme, que troben refugi en les xarxes socials identificant-se amb persones que diuen ser diferents perquè són trans i que la solució de tot patiment passa per l’hormonació i l’alteració del seu cos, com la doble mastectomia, en el cas de les nenes. Aquest fenomen s’està estudiant des de l’any 2018, DGIR, Disfòria de Gènere d’Inici Ràpid.\n-L’ordenament jurídic ha d’estar en l’interès superior dels i les menors amb l’acompanyament de professionals de la salut per desenvolupar una pràctica professional basada en l’espera vigilant sense acceptar i reafirmar sense més, l’autodiagnòstic del nen o la nena, treballant amb teràpies exploratòries per si existeixen patologies prèvies responsables del patiment i la confusió del o la menor.\nEls pares i mares han de poder exercir la seva pàtria potestat buscant la millor atenció per a les seves filles i fills, tant en l’àmbit sanitari com educatiu, fins i tot quan existeixi controvèrsia entre la seva postura i la dels seus fills o filles, exercint la pàtria potestat.\n-Qualsevol intervenció des del centre escolar amb relació a l’alumnat amb “incongruència de gènere” o autodiagnòstic “trans” per part del o la menor, ha de realitzar-se prèvia informació i valoració conjunta amb la família. Els protocols educatius han de recollir l’obligació d’informar la família de qualsevol intervenció i de respectar l’exercici de la patria potestat.\n6/ Una nova llei mordassa.\nLa ciutadania té dret a tenir informació veraç i contrastada, una informació científica acurada que li permeti decidir sobre qüestions que afecten al seu futur. Voler convertir qualsevol opinió o informació en un possible delicte d’odi atemptaria no només contra la llibertat d’expressió sinó contra el dret de la ciutadania a estar ben informada. Volem remarcar que és simptomàtic que en la relació de delictes que s’inclouen en aquest avantprojecte no es contemplin ni la misogínia ni la lesbofòbia, que són els pals de paller de les actituds de discriminació que pateixen les dones. I això no és anecdòtic sinó que respon a una política patriarcal encaminada a silenciar les veus de les dones i les postures polítiques del feminisme. Legislar sobre aquestes percepcions acientífiques comporta fer passos enrere en l’àmbit de la ciència. És donar veu al terraplanisme i el creacionisme en detriment de la investigació i els estudis científics.


Doutaur 08.09.2019 08.09.2019\nPatricia - James Last - Best No.2 (Vinyl, LP), Oh, Marie! - Julia Lee & Her Boy Friends - A Porters Love Song (Vinyl, LP, Album), I Need Your Love, Sehanine - Lorenzo Montanà - Haemus (CD, Album), Artillery - Twista Presents Legit Ballin* - Legit Ballin The Album Vol. 1 (CD, Album), Prélude À LIntroït - Charles Tournemire, Tjeerd Van Der Ploeg - LOrgue Mystique (Vol. 4) (CD, Album), The Stepped Stereo Pan Test - Various - Gold Stereo And Surround Sound Set-Up Disc (CD), Hallo Telenor, F-I - Voo Voo - Voo Voo (Vinyl, LP, Album), Excerpt From What The Hammer - Various - Audio Artists Radio Transmissions (CD), She Chases Rainbows - phil Cody - Mad Dog Sessions (CD), All My Love - The Flu (7) - Flu Piniella (CDr, Album)\n9 thoughts on “ Funesta Diversion - I.R.A. - Barquizidio (Vinyl) ”\nGelida presenta la novena edició de la Funifira, que barreja el modelisme, l'oci ferroviari, la gastronomia i els vins i caves de la comarca. Es divideix en dos espais firals diferenciats. D'una banda tenim l'espai temàtic, on se situen els expositors lligats a l'àmbit del modelisme ferroviari (els mostradors es poden visitar tant dissabte, d'11 a 14 h i de 16 a 20 h, com diumenge, en.\nDes de l'any , el funicular de Gelida ajuda als veïns d'aquesta vila a salvar els metres de desnivell que hi ha entre l'estació de trens i el poble. Es va instal·lar amb peces provinents del funicular del Tibidabo i en ben poques ocasions ha deixat de complir la seva tasca. Des de fa tres anys, Gelida homenatja el seu petit tren amb la Funifira, una celebració relacionada amb l.\nShop Barquizidio. Everyday low prices and free delivery on eligible orders.\nLa Funifira es consolida com a element indiscutible de dinamització econòmica i turística de Gelida Les espectaculars dades de participació i el volum de negoci generat superen les expectatives. Un total de persones, aficionats i públic en general, van passejar durant el cap de setmana pels estands del pavelló firal dedicat al maquetisme i.\nEn José Juan fundó la banda de punk I.R.A. Sus canciones tronaban contra el poder. Maldita autoridad, Payasos de acero, Barquizidio, Publicidad política kagada, eran algunos de los títulos. La rabia se vertía ahora sobre las guitarras y los micrófonos, y logró un rápido reconocimiento entre algunos jóvenes de la ciudad.\nPasser au contenu windfirenilisnilargas.xyzinfo Bonjour, Identifiez-vous.\nTancada la 9a. edició de la Funifira! Moltes gràcies a tots els expositors, les associacions, els col·laboradors i a tothom que fa possible la fira!!! Desitgem que tothom hagi gaudit i us hi esperem en la propera edició!!!! Gràcies.


Doppelfunktion: technisches woerte... by Markus Wagner 582 views\nMaquina frigorifica i bomba de calor by Glòria García García 693 views\nTechnik-woerterbuch: 312000 begriff... by Markus Wagner 882 views\nHigh Performance Multi-Server Magen... by AOE 985 views\nSales Compressor by Xcode 683 views\n1. Aplicacións Portables Alex Escrihuela Vazquez\n2. 7-Zip Portable

És un compressor i descompressor d'archius molt ràpid i fácil d'utilitzar.

\n3. 7-Zip Portable

Descarregar: http://www.taringa.net/posts/downloads/4702407/Programas-portables-por-mediafire.html\n5. 1. Obrir la carpeta del programa7-zip i polsar sobre el executable.\n6. 2.Desplegar Mi PC i localitzar el lloc on es troba l'archiu comprimit.\n7. 3. Seleccionar l'archiu per comprimí i polsar "Extreure"\n8. 4. Seleccionar on vols extreure l'archiu i polsa "Acceptar"\n9. 5. Realitzar el proces de descompressió.

\n10. VLC Media Player Portable

És un reproductor multimèdia que permet reproduir qualsevol fitxer d'àudio o vídeo sense necessitat d'instal·lar res a l'ordinador.

\n11. VLC Media Player Portable

Descarregar: http://vlc-media-player-portable.softonic.com/\n12. Manual:

1.Executar el programa VLCPortable.exe 2. Clicar en "Media" i després en "Open File". 3.Obrir l'archiu que vols reproduir.\n13. GIMP Portable

És un editor d'imatges GIMP per a Windows empaquetat com a aplicació portàtil, permet editar imatges sobre la marxa sense haver de fer cap instal·lació.

\n14. GIMP Portable

Descarregar: http://gimp-portable.softonic.com/descargar\n15. Manual:

http://rs521.rapidshare.com/files/152229510/GIMP-Manuales.rar\nColombia satelital 2013 v3


El ple de l’Ajuntament aprova inversions per valor de 2,7 milions pel superàvit de 2016 | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nA partir d'una proposta del govern i el PSC, s'ha donat llum verd a l'ampliació del Centre de Lectura i als pressupostos participatius, entre d'altres projectes\nEl ple ha validat inversions per 2.7 milions en quatre projectes\nEl ple d'aquest dilluns ha validat la proposta presentada pel govern i el grup municipal del PSC per al finançament de diverses inversions municipals amb els romanents de tresoreria de l’exercici 2016. D'aquesta manera, l’Ajuntament reusenc destinarà 2.651.594,70 euros (el romanent de tresoreria de l’exercici de 2016 pendent d’aplicar) al finaçament de quatre projectes: la millora i recuperació del passeig de la Boca de la Mina (1.711.000 euros); l’elaboració de pressupostos participatius oberts a la ciutadania (750.000 euros); l’ampliació del Centre de Lectura (150.000 euros); i l’ampliació de l’aparcament del barri Gaudí i la construcció d’una zona d’higiene per a gossos al mateix barri (40.594 euros). El gruix de les modificacions de crèdit aprovades és de 3.143.092,02 euros.\nEl PP, en contra dels pressupostos participatius\nMés enllà de les inversions descrites, l’acord també inclou un canvi de partida tècnic per al finançament de les obres de reforma del Castell del Cambrer (174.000 euros) i la incorporació als pressupostos de 2017 dels romanents de tresoreria dels organismes autònoms municipals de l’exercici 2016 (317.497,32 euros). "És d'agrair que el govern ens hagi volgut escoltar", ha subratllat el portaveu socialista, Andreu Martín, que ha celebrat que el pacte amb l'equip de Pellicer "és positiu per a la ciutadania, especialment per als veïns del barri Gaudí".\n"Quan va sotmetre's a una qüestió de confiança no li vam donar suport, però vam dir que deixàvem la mà estesa a parlar si es tractava del benefici de la ciutat", ha recordat Martín. La votació, que s'ha dividit per punts, ha tractat la dotació per als pressupostos participatius, moment en què el PSC ha destacat la iniciativa cupaire l'any passat. En aquest punt, tan sols el PP s'hi ha oposat, mentre que C's s'ha abstingut.\nFruit de l’acord amb el PSC, es contempla una reserva de crèdit de 150.000 euros per al finançament del projecte d’ampliació del Centre de Lectura, ("un símbol de tots els reusencs", en paraules de Martín) que s’executarà amb aportacions de la Diputació de Tarragona i de la Generalitat de Catalunya. Amb aquest acord, el Govern compleix el compromís adquirit amb els presidents del Centre de Lectura (Xavier Filella i Jaume Massó) de desbloquejar un projecte històric quan la situació pressupostària ho permetés.\n174.000 euros per al Castell del Cambrer\nPel que fa al projecte destinat a la Boca de la Mina, cal destacar que aquest ha estat dotat amb 1.711.000 euros per garantir, "com a mínim", el finançament del 70% del projecte inclòs en la convocatòria de subvencions del Fons FEDER. "El govern fa un exercici de previsió i garanteix a tres anys vista el percentatge d’execució que preveuen les bases dels ajuts europeus per assegurar-se tant la subvenció com una possible pròrroga de tres anys per poder finalitzar el projecte (del 2020 al 2023)", han apuntat fonts municipals.\nLa inversió que es preveu ara inclou el condicionament del passeig, el Parc de les Olors, els projectes d’innovació tecnològica en el marc de Reus Smart City, i les rutes culturals. L'acord pel Castell del Cambrer inclou una modificació tècnica entre partides ja previstes en el pressupost de 2017, per al finançament de les obres de recuperació de l'equipament. La partida és de 174.000 euros. El projecte preveu posar en valor l’edifici més antic de la ciutat per aprofitar el seu valor patrimonial i històric i destinar-lo a usos institucionals, cívics i culturals.\nAprovat el contracte entre Generalitat i Benestar Social\nL’Ajuntament de Reus ha aprovat aquest dilluns en la sessió plenària el nou contracte programa per a la coordinació, la cooperació i la col·laboració entre el Departament de Treball, Afers socials i Famílies i l’Ajuntament, en matèria de serveis socials, altres programes relatius al benestar social i polítiques d’igualtat. Per a l’any 2017, l’acord entre administracions fixa un pressupost de 2.909.180 euros, un import que augmenta de manera considerable respecte el de 2016, que va ser de 2.348.832.\nPresentació del llibre '... Y ahí lo dejo. Crónica de un proceso' de Gonzalo Boye


Nou Llaut Norfeu 35\nDissenyat per viure el mar\n¡Esbarjo, esqui aquàtic, pesca, per fluvials o alta mar, hi ha un Norfeu per totes les seves passions nàutiques!\nLlaut Norfeu 40\nLlaut Norfeu 35 S\nPersonalitza una embarcació única.\nAquí és on comença la seva aventura única, personalitzarà totalment el seu vaixell Norfeu.\nPersonalitzi el seu vaixell Norfeu\nEl món del Llaüt!!\nConstruïm diferents models de Llaud / llaut, el clàssic de pescador, el solàrium, el cabinat i el ràpid.\nLa construcció del llaud / llaut tot i ser en sèrie, podem fer els canvis pertinents a les necessitats dels nostres clients.\nEn algun model, l’hem modernitzat i actualitzat als nous temps però sempre conservant la línia i la nostàlgia del llaud / llaut.\nTambé som especialistes en la construcció a la unitat, li podem fer l'embarcació que desitgi, mesures, formes, distribució i sense tenir un motlle previ.\nEl nostre equip ve d'una llarga experiència de construcció en vaixells de passatge, pesca, submarinisme .... de fins a 29mts d'eslora, alguns d'ells amb capacitat per a 400 persones a bord i fons de vidre per a la seva visió subaquàtica.\nPel que fa a reparació i restauració d'embarcacions, podem fer-li-ho tot, polièster, fusta, restauració d'embarcacions, tractament d'osmosi, pintat de vaixells, vernissos, inox, mecànica, electricitat, electrònica, dipòsits, venda de material, impermeabilització de cambres frigorífiques ... ...\nEns desplacem a el lloc de la reparació si cal.\nNotícies i Treballs Nàutics\nRealitzem tot tipus de reparacions i manteniments per la teva embarcació.\nHem entregat el prototip d’embarcació dissenyat i encarregat per l’enginyer Ucraïnès Volodymyr Okipnyy, serà una embarcació propulsada elèctricament.\nPlataforma de popa amb escala de bany i teca sintètica.\nBulb/punxa ones en un vaixell d’arrossegament\nVàrem posar un bulb/punxa ones en un vaixell dedicat a la pesca d’arrossegament, s’ha aconseguit guanyar 1,8 nusos de velocitat, això representa un estalvi diari de combustible per l’embarcació sense perdre la velocitat que fins ara treballava.


Romà Perpinyà Grau - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Romà Perpinyà i Grau)\n25 juliol 1991 (88/89 anys)\n(1981) doctor honoris causa per la Universitat de València\nRomà Perpinyà Grau (Reus, 1902 - Reus, 25 de juliol de 1991) va ser un economista català. El seu cognom es troba escrit normalment Perpiñá.\n1.2 Participació en el CEEV\n1.3 Col·laboració franquista\nNascut l'any 1902 a Reus, va viure tota la seva infantesa a la capital del Baix Camp. Més tard, es llicencià en Ciències econòmiques per la Universitat de Deusto, a Bilbao, i realitzà els seus estudis de doctorat a Frankfurt del Main, a Berlín i a l'Institut d'Economia Mundial de Kiel (IfW) gràcies a una beca atorgada per la Junta d'Ampliació d'Estudis que li va permetre viatjar a Alemanya. Allà, sota la direcció del professor Liedman, va redactar la seva tesi doctoral, d'investigació dels fenòmens de concentració d'empreses: Societats de promoció d'empreses a Alemanya (1929). Després d'una llarga col·laboració amb el professor Harms, va estudiar sobre qüestions lligades amb la localització d'activitats econòmiques i, fonamentalment, amb el procés d'estructuració de tota l'activitat econòmica. També va obtenir el títol d'Intendent Mercantil per l'Escola Superior de Comerç.\nPerpinyà va fundar el primer servei d'estudis econòmics d'Espanya: el Seminari d'Estudis Econòmics de CHADE, que va col·laborar amb Francesc Cambó, ja a la dècada de 1920. L'any 1952, Perpinyà digué de Cambó que: «va ser la més gran personalitat de la idea crítica en l'aspecte politicoeconòmic; és a dir, pragmàtica: fets, casos, coses, moments».\nParticipació en el CEEV[modifica]\nMés tard es va establir a la ciutat de València i treballà al Centre d'Estudis Econòmics Valencians des de la seva fundació fins al 1936. L'any 1929 obtingué el càrrec de secretari tècnic, i un any després el de president. Durant el període al CEEV analitzà l'impacte de noves variables en les economies europees, així com els processos territorials de recomposició de fluxos interns i externs. També es feu càrrec de la creació d'una oficina tècnica dotada d'informes, fitxes i estadístiques, a la vegada que d'una biblioteca econòmica, considerada com una de les millor de l'època a l'Estat. Allí va concebre i redactar La política económica española ante el memorándum Briand (1930), L'interès col·lectiu econòmic a Catalunya i València (1932), La crisi del Priorat (1932), Memorándum sobre la política del carbón (1935) i, especialment, el seu assaig més destacat, De economía hispana (1935), publicat el 1936 en castellà (traducció de l'original en alemany), que es va reeditar el 1952 i el 1972. També exposà conferències, com ara la realitzada a Barcelona l'any 1932 amb el títol homònim al llibre que publicà el mateix any sobre la important interdependència entre l'economia de Catalunya i la del País Valencià.\nDesprés de la Guerra civil espanyola, es va establir a Madrid com a Conseller d'Economia Nacional en l'administració del govern franquista i es va dedicar a realitzar diversos estudis sobre les possessions espanyoles al Golf de Guinea. També fou membre del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i de l'Institut d'Estudis Polítics. A partir d'aquell moment fou professor a la Universitat Complutense de Madrid (1944-1955) i a la Pontifícia de Salamanca, on va ser el mestre de destacats economistes espanyols: Enrique Fuentes Quintana, Juan Velarde Fuertes i Ramón Tamames, entre d'altres. En 1955 va ser enviat per la Unesco al continent americà en missió cultural. En 1958 va formar part del Seminari de Comerç a Amèrica, organitzat per les Nacions Unides.\nEl 1945 va publicar De colonización y economía en la Guinea Española, el 1954 La Crisis de la economía liberal, Corología i el 1965 Teoria estructural y estructurante de la población de España. Origen y ocaso de las talasocracias.\nFou investit doctor honoris causa per la Universitat de València i el 1981 guardonat, en la seva primera edició, amb el Premi Príncep d'Astúries de Ciències Socials. Romà Perpinyà morí a Reus el 25 de juliol de 1991.\nLa Biblioteca de Reserva de la Universitat de Barcelona conserva més d'una una vintena d'obres que van formar part de la biblioteca personal de Perpinyà, així com alguns exemples de les marques de propietat que van identificar els seus llibres al llarg de la seva vida.\nLa política económica española ante el memorándum Briand (Madrid, 1930)\nLa Moneda, medida de cambio internacional (Madrid, 1932)\nLa Crisi del priorat (Barcelona, 1932)\nL'interès col·lectiu econòmic a Catalunya i València (Barcelona, 1932)\nMemorándum sobre la política del carbón (València 1935)\nDe economía hispana: contribución al estudio de la constitución económica de España y de su política económica, especialmente la comercial exterior (Madrid, 1936)\nDestino hispano: el movimiento, la lucha, la nueva vida (cursillo de formación de propagandistas del Movimiento) (València, 1939)\nDe colonización y economía en la Guinea Española: investigación sobre el terreno de l'estructura y sistema de Colonización en la Guinea Española (Barcelona, 1941)\nPreeconomía en la Guinea Española (Madrid, 1942)\nLa economía marroquí: aportación al estudio de la economía marroquí referida especialmente a las zonas españolas. [Prólogo] (Madrid, 1943)\nDe colonización africana con especial referencia a los factores económicos de Guinea... (1944) [mecanografiat]\nDe colonización y economía en la Guinea Española: (misión Económica durante el segundo semestre de 1941) (Barcelona, 1945)\nDe Economía Urbana: valoraciones en municipios (Madrid, 1946)\nRenta, nacional y política económica: conferència pronunciada el día 15 de noviembre de 1946 en nuestro salón de actos (Reus, 1946)\nMano de obra africana, factor de coste colonial: investigación sobre el peso de los braceros contratados en Fernando Poo (Madrid, 1947)\nLos tres pensadores griegos sobre el fenómeno colonial (1950)\nTà prós ti: fundamento de la Economía (Bilbao, 1951)\nDe estructura económica y economía hispana (Madrid, 1952)\nLa crisis de la economía liberal: del "ethos" económico al de seguridad (Madrid, 1953)\nCorología: teoría estructural y estructurante de la población de España (1900-1950) (Madrid, 1954)\nLo económico y lo extraeconómico en la vida de los pueblos : discurso... en la Sesión inaugural del Curso 1956-57 (Barcelona, 1956)\nCorología agrícola y general económica de España: ordenación espacio-temporal de población y estructura de riqueza (Madrid, 1958)\nCorología de la población de Nicaragua (Madrid, 1959)\nExportación y desarrollo económico (Madrid, 1960)\nPoblación española en 1799 y censo de riqueza en 1799 (Madrid, 1961)\nLas nuevas estructuras en el orden económico (1962)\nMadrid, dasicora, por gracia y razón: la maduración industrial madrileña, de las postas y diligencias a los expresos, en el siglo XIX (Madrid, 1963)\nEl momento actual de la economía soviética, ¿mutación, evolución o anécdota? (Madrid, 1963)\nLa Mesa limpia del director de empresa: lección inaugural del curso 1963-64 (Barcelona, 1963)\nRecopilación de usos, costumbres y practicas mercantiles seguidos en España (Madrid, 1964)\nLa economía exterior de Iberoamerica (Madrid, 1965)\nReflexiones sobre origen y ocaso de las Talasocracias en Grecia, Venecia e Inglaterra: su constitución natural y su política económica (Madrid, 1965)\nTipos de estructuras de renda en la península y su dinámica en el decenio 1955-64 (1967)\n¿El sistema monetario mundial a la deriva? (1969)\nConcepto crítico y delimitaciones espaciales en España (1969)\nLa problemática de delimitación espacial o regional (1971)\nDeterminantes económico políticos de los grandes espacios (Barcelona, 1973)\nDe lo liberal y de los pueblos (Madrid, 1975)\nEl desarrollo ¿ha mutado la economía española? (1975)\nDe economía crítica (1930-1936) (València, 1982)\n¿Crisis Económica Mundial? (1984)\nEl análisis económico en España (1940-1960) (Barcelona, 1986)\nD'economia catalana i mundial: textos en català (1926-1986) (Barcelona, 1989)\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 Boira i Maiques, Josep Vicent. La Commonwealth catalanovalenciana: la formació de l'eix mediterrani al segle xx. 1a edició. Barcelona: L'Arquer, 2010, pàg. 206-209. ISBN 978-84-664-1175-2.\n↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 517-518.\n↑ «Base de dades Antics posseïdors: Perpiñá Grau, Román, 1902-1991». [Consulta: 29 abril 2020].\n(castellà) Fundació Príncep d'Astúries, Príncep d'Astúries de Ciències Socials 1981\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Romà_Perpinyà_Grau&oldid=27964293»


Ensenyar a cuinar als nens - totnens\nruta: INICI » parlem de... » alimentació infantil » Ensenyar a cuinar als nens\nalimentació infantil, cuinar amb nens, parlem de... 0\nEns agrada que els nens entrin a la cuina. Ens agrada que els nens experimentin amb el menjar no per potinejar sinó per gaudir preparant o muntant un plat. Ens agrada que els nens siguin creatius com ho són quan pinten o fan una manualitat però ara a la cuina. Ensenyar a cuinar als nens és una tasca divertida i educativa encara que a vegades pot resultar una mica estressant. Per això mirem de portar-vos receptes fàcils i atractives on els nens hi puguin col·laborar. Rentar, tallar, barrejar, modelar, decorar són conceptes que saben i que fàcilment es poden aplicar a la cuina.\nNo parlem de plats sofisticats sinó de plats divertits de fer. Receptes per a nens que poden fer sols però també receptes per fer amb vosaltres. Entrar a la cuina és entrar a un espai especial on perdeu fer activitats junts. Elaborar un plat per després compartir-lo en família. Segur que en gaudireu tots.\nEnsenyar a cuinar als nens. Les normes\nEntrar a la cuina per elaborar un plat és divertit, o pot ser molt divertit. Ara bé, cal ensenyar als nens que hi ha unes normes que cal seguir, sobretot quan es manipulen estris com ganivets, màquines o els focs. Encara que cuinar pugui semblar un joc, i en molts aspectes pot ser-ho, no ho és.\nEnsenyar a cuinar als nens comença per ensenyar a respectar unes normes de seguretat i d’higiene que el nen ha de conèixer. Deixeu-los fer i experimentar però amb seguretat.\nEs pot començar per rentar-se les mans abans de començar, lligar-se els cabells o utilitzar un davantal.\nNo jugar amb els ganivets ni forquilles i utilitzar els estris de la cuina segons indiquin els adults.\nMireu d’implicar als nens en fer coses que normalment no fan. Deixeu-los utilitzar un ganivet per tallar o pelar.\nEnsenyeu-los a fer servir el ratllador, la batedora, el forn…\nEls focs són perillosos però la manera de fer que els controlin es ensenyar-los a fer servir. Ajudeu-los i superviseu quan cal fer un fregit, bullir o preparar un bany Maria.\nEnsenyeu-los a fer servir guants i estris de seguretat per no cremar-se al treure o posar coses al forn quan aquest està calent.\nEnsenyeu-los que cal deixar-ho tot com s’ha trobat abans de començar. Recollir i netejar també forma part del cuinar.\nCom podeu veure són aspectes que els adults ja fem normalment. Ara cal fer-los i ensenyar-los als nens.\nBeneficis de cuinar amb els nens. Treballar en equip.\nEnsenyar a cuinar als nens és també ensenyar-los a treballar en equip. El primer benefici és el fet de fer una cosa creativa junts, en equip. Això agrada tant als nens com als pares i ajuda a crear vincles afectius i comunicatius.\nBusqueu junts una recepta que us agradi a tots. Podeu treure-la d’un llibre, d’una revista o buscar-la junts a internet.\nPrepareu una recepta a partir dels ingredients disponibles. Es una altra manera d’implicar-se junts.\nSi us cal anar a compar podeu anar-hi plegats per triar els ingredients.\nDeixeu que els nens participin de manera creativa en la tria de la recepta. Vosaltres us toca el paper de veure les millors opcions i mirar de fer-ho viable. Si no pot ser, cal canviar de recepta juntament amb els nens.\nEscolliu el millor moment per entrar junts a la cuina. Sense preses i disposats a gaudir i treballar en equip.\nRecollir i rentar els estris i la cuina també es feina dels cuiners. Cal fer-ho en col·laboració.\nQuè aporta als nens entrar a la cuina i cuinar?\nEnsenyar a cuinar als nens és també educar-los en nutrició, encara que algunes receptes puguin resultar menys saludables. Sempre podeu adaptar o canviar alguns ingredients o substituir un fregit pel forn. El primer que els aporta és que s’ho molt bé estan amb vosaltres.\nPer als més petits el fet d’entrar a la cuina i cuinar els aporta uns beneficis extres que van més enllà del fer preparar un plat.\ncuinar amb nens és divertit\nEls ajuda a desenvolupar les habilitats motores. Han de rentar, tallar, batre, abocar…\nAprenen conceptes i paraules noves. Noms de plats, aliments, estris de cuina o conceptes com estar al punt, un toc de sal, enfornar, a punt de neu… Al entrar a la cuina els nens aprenen, gràcies a vosaltres, els noms de tots els aliments. Aprenen a distingir-los, a classificar-los i a manipular-los per elaborar les diferents receptes.\nLlengua i matemàtiques. Aprenen a llegir i seguir una recepta adaptada a la seva edat. Les matemàtiques entren a la cuina de manera divertida, cal pesar i fer servir mesuradors de líquids, per exemple. Comptar a cullerades o culleretes segons calgui.\nCiències. Sempre s’ha dit que la cuina és un petit laboratori casolà. Els nens poden aprendre conceptes científics com l’ebullició, la temperatura…\nTextures. Barrejar o batre creant consistències diferents. Treballar amb les mans amassant els resulta divertit i els recorda que ells ja ho fan a plàstica.\nCreativitat. Provar coses noves experimentant amb els aliments i les barreges que poden fer. La part de la decoració dels plats els estimula la imaginació i creativitat.\nProvar i rectificar. Les receptes els obre les portes a provar aliments nous. Això afavoreix que s’acostumin a menjar de tot o com a mínim que vulguin provar plats nous. L’elaboració d’un plat els ensenya el concepte rectificar: rectificar de sal, afegir un ingredient…\nGust i olors. Cuinar és també assaborir els plats i saber si ha quedat bo o no. Els nens aprenen a identificar els olors dels aliments i dels plats ja elaborats.\nCultures noves. Fent determinats plats el podeu mostrar que mengen i com mengen les persones de diferents parts del món.\nAutonomia. A poc a poc els nens fan les coses sols. Aprenen a seguir una recepta, a tallar sols, a distingir que es perillós a la cuina, que poden fer i com… i també aprenen a menjar de tot.\nReceptes per cuinar amb els nens\nPerquè el plat sigui un èxit trieu conjuntament la recepta a fer. Comenceu per receptes fàcils com ara galetes de formes i gustos diferents. I, a poc a poc aneu afegint dificultats, aliments diferents i maneres de treballar que requereixin més elaboració. Ensenyar a cuinar als nens per divertir-vos plegats a la cuina.\nComenceu per galetes, pizzes, entrepans originals, batuts, amanides variades, croquetes, magdalenes… després ja vindran els plats dels petits xefs.\n+cuina per a nens – receptes\nAmanida d’arròs amb salsa rosa casolana\nRecepta flam d’ou\nAvui per postres, magrana\nPanellets de pinyons amb massapà de nous


Desenvolupen un sistema per trobar la recepta d'un plat a partir d'una fotografia | Fulls dels enginyers\nSi mai us heu preguntat per la recepta del plat que teniu davant, des d'ara teniu una nova eina que us pot ajudar. Pic2recipe és el projecte d'investigació desenvolupat per Amaia Salvador, professora de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona (ETSETB) i alumni de l'Escola Superior d'Enginyeries Industrial, Aeroespacial i Audiovisual de Terrassa (ESEIAAT) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), durant la seva estada l'any passat al Massachusetts Institute of Technology (MIT). A partir d'una fotografia presa des del telèfon mòbil, podeu buscar-ne la seva recepta des d'aquesta pàgina.\nEs tracta d'una aplicació d'intel·ligència artificial, en concret, de l'anomenat aprenentatge profund (deep learning) que ha revolucionat el panorama tecnològic. Amaia Salvador, investigadora de la UPC, explica que "l'aprenentatge profund permet que una màquina o robot aprengui a partir de grans volums de dades que podem trobar avui en dia a Internet a resoldre una tasca molt millor del que ho podem fer els humans". Així, la seva tasca ha estat dissenyar un algoritme capaç d'aprendre d'una col·lecció de més d'un milió de receptes amb fotografies construïda al laboratori del professor Antonio Torralba, del MIT, als Estats Units. A partir d'una fotografia del plat, Pic2recipe troba la recepta correcta el 65% de les vegades.\nSalvador ha presentat el seu treball aquest cap de setmana a Hawaii en el decurs de la conferència internacional de visió per computador CVPR, un esdeveniment anual que reuneix més de 5.000 assistents i que compta amb importants patrocinis dels principals gegants tecnològics mundials com ara Facebook, Google o Uber. Aplicacions com el diagnòstic mèdic o la conducció automàtica dels cotxes són algunes de les que tindran més impacte en les nostres vides i s'inscriuen en el que es preveu com la quarta revolució industrial. Salvador, però, no amaga la seva preocupació sobre el seu futur laboral al nostre país. "A dia d'avui, les principals inversions en intel·ligència artificial es troben en països com el Canadà, la Xina o els Estats Units. Crec que estem perdent una excel·lent oportunitat. Si les coses segueixen com fins ara, tant jo com els meus companys de doctorat haurem de marxar a l'estranger per poder desenvolupar la nostra carrera professional". Per tal de difondre la intel·ligència artificial, Salvador imparteix a l'ETSETB de la UPC un curs sobre aprenentatge profund (Deep Learning for Computer Vision), disponible en línia de forma lliure i gratuïta.\nEl projecte, en el qual hi han col·laborat investigadors del MIT's Computer Science and Artificial Intelligence Laboratory (CSAIL) i del Qatar Computing Research Institute (QCRI), ha rebut el finançament d'aquest institut de recerca, així com del Fons de Desenvolupament Regional Europeu (FEDER) i del Ministerio de Economia, Industria y Competitividad espanyol.\nEtiquetes:Massachusetts Institute of Technology MIT UPC Universitat Politecnica Catalunya recerca talent jove intel·ligència artificial Enginyeria ETSETB\nSelect ratingGive Desenvolupen un sistema per trobar la recepta d'un plat a partir d'una fotografia 1/5Give Desenvolupen un sistema per trobar la recepta d'un plat a partir d'una fotografia 2/5Give Desenvolupen un sistema per trobar la recepta d'un plat a partir d'una fotografia 3/5Give Desenvolupen un sistema per trobar la recepta d'un plat a partir d'una fotografia 4/5Give Desenvolupen un sistema per trobar la recepta d'un plat a partir d'una fotografia 5/5


Les Festes Majors de la Ràpita proposen un cartel de 110 activitats per a tothom - EbreDigital.cat\nOnze dies, incloent aquest proper dissabte 13, que serà el preàmbul, i 110 actes per garantir moments de diversió des de diferents àmbits i gustos, componen el programa de Festes Majors de Sant Jaume d’enguany a la Ràpita. En el cartell musical destaca el concert de Joan Rovira, la nit jove amb Albert González i la nit dels seixanta amb Els Sírex, Sherpas/Pirombodas i els Buitres. Les novetats aporten també la gimcama a l’entorn de l’”humor groc” o les vaques enfundades del primer dilluns de festes. Divendres al ple es va aprovar el programa de les Festes Majors i també el nomenament de la Reina, dames i pubilles infantils de festes, i del pregoner d’enguany, que serà Mario Vizcarro, secretari de la Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors i assessor jurídic de la Confraria de Pescadors Verge del Carme. La proposta del govern rapitenc va quedar aprovada per unanimitat.


Publicat 30/07/2019 15:04CET\nBARCELONA, 30 jul. (EUROPA) -\nL'alcaldessa ha mostrat el malestar amb les declaracions de Buch: "Deia que ens havíem relaxat amb la seguretat. Són declaracions imprpies, no són les adequades per a la lleialtat institucional. Si des de l'Ajuntament ens hem relaxat, qu hauria de dir jo de la incompareixena de la Generalitat", ha dit, encara que ha subratllat que en la reunió el to ha estat constructiu i de buscar solucions.


cmd:tac:moodle2:b2_entorn:05_blocs [Formació del professorat]\nApartat 5: Blocs\nEn aquest apartat es descriuen les característiques principals dels blocs que es poden afegir en un lloc Moodle. Els blocs Navegació i Administració però es tracten en l'apartat Navegació d'aquest mateix bloc.\nEl bloc del perfil\nBlocs relacionats amb l'autenticació en el lloc Moodle\nHabilitació de blocs en el lloc Moodle\nQuins són els blocs que es poden afegir a un lloc Moodle?\nEs poden eliminar els blocs del lloc?\nQualsevol usuari pot afegir blocs?\nCom s'habiliten els blocs del Moodle?\nUn dels aspectes importants del Moodle és el disseny de les pàgines del lloc. Teniu a la vostra disposició un conjunt de blocs per proporcionar als usuaris una bona accessibilitat a les funcionalitats del Moodle.\nL'admin del lloc pot establir quins són els blocs que es mostres a la pàgina d'inici del lloc, quins blocs no pot eliminar l'usuari, quins blocs pot incorporar l'usuari a la seva pàgina inicial, …\nPer afegir blocs a la Pàgina inicial heu d'activar el bloc Afegeix un bloc: Roda de configuració | Activa l'edició.\nSi desplegueu el bloc Afegeix un bloc us apareixen tots els blocs que teniu disponibles per incorporar-los en la Pàgina inicial.\nEn aquesta imatge podeu veure tots els blocs que es poden afegir a un lloc Moodle Àgora.\nEls blocs Navegació i Administració no haurien d'aparèixer al llistat, ja que és recomanable que estiguin fixats. Si hi apareixen, afegiu-los els dos. Un cop afegit, bloquegeu-los perquè cap usuari els pugui eliminar, tal com s'explica més endavant en aquest apartat.\nUn cop afegit un bloc, cal definir en quin moment apareixerà. Per fer-ho, cal accedir a la configuració del bloc.\nDins l'apartat On apareix aquest bloc, es pot seleccionar on voldrem que aparegui.\nSi esteu afegint el bloc Administració o el bloc Navegació, fixeu que es mostrin en tot el lloc.\nL'admin del lloc Moodle pot gestionar els blocs del lloc en Administració | Administració del lloc | Connectors | Blocs | Gestió de blocs\nLes accions que podeu aplicar a cada un dels blocs són\nbloquejar perquè els usuaris no el puguin eliminar\noculta/mostra perquè es puguin afegir en les diferents pàgines del lloc\nEn alguns dels blocs podeu definir algun paràmetre com per exemple el nombre de cursos que es mostren en el bloc Resum del curs.\nDes de la pàgina de Gestió de blocs podeu fer clic en el nombre d'instàncies del bloc i mostrar els cursos en els que s'ha incorporat el bloc corresponent. Com ja suposareu l'accés a la gestió de blocs només es pot fer amb el compte admin.\nEl color verd indica que l'activitat s'ha completat, el color groc, que s'ha fet l'enviament però el sistema no la considera encara completada, el color vermell indica que tot i tenir l'activitat completada no s'ha assolit la qualificació per aprovar i el color blau que l'estudiant no ha tingut interacció.\nEn el cas del professorat, les diferents cel·les es mostren en color blau o en color verd. Es conserva el format del bloc encara que a la informació útil s'accedeix en el resum del progrés.\nEn la imatge següent es pot veure la vista del bloc per al professorat.\nEn la imatge següent es mostra l'informe resum de la compleció a la que té accés el professorat.\nBlocs del perfil\nLa gestió del perfil i dels comentaris estan ubicats en la part superior dreta. Heu de fer clic en el vostre nom.\nCom a admin del vostre lloc podeu afegir a la pàgina d'Inici el bloc Inici de sessió. Aquest bloc permet introduir les dades d'usuari per autenticar-ser en el lloc. Si teniu habilitat l'autoregistre per correu electrònic s'afegeix un enllaç directe per crear un nou compte.\nPantalla d'inici amb autoregistre habilitat en el lloc\nAixí es pot accedir al formulari per introduir les dades del nou compte del Moodle.\nRecordeu que per habilitar l'autoregistre per correu electrònic cal que l'admin del vostre lloc Moodle modifiqui els paràmetres relacionats en la Gestió de l'autenticació.\nEn cas que les dades del compte siguin incorrectes l'usuari anirà a una pàgina en la que pot llegir la informació completa per crear-se el seu compte del Moodle.\nEn els paràmetres de gestió de l'administració (Administració del lloc | Connectors | Autenticació | Gestió de l'autenticació) podeu introduir el missatge que proporciona les instruccions que ha de seguir un usuari per donar-se d'alta en el lloc Moodle.Si aquestes instruccions les deixeu en blanc es mostren les que genera el Moodle per defecte.\nA més dels blocs de Navegació i Administració podem activar altres blocs que permeten l'accés ràpid a pàgines, aporten informació, faciliten la comunicació,…\nEl bloc Missatgeria es descriu en el bloc Odissea i el de calendari el podeu consultar en l'apartat Calendari d'aquest mateix bloc.


Pfi-Fiap treballa l’actitud clau per tenir èxit\nL’alumnat de Pfi-Fiap ha participat al taller “Del no puc al ho estic fent” a càrrec de l’empresa Tàctica 360 per treballar com fer front a les resistències personals per gestionar el canvi. Òscar Becerril, expert en intel·ligència emocional i coach, ha fet reflexionar els joves sobre la importància de generar confiança i de l’actitud que tens tant a la feina com a l’hora d’emprendre o de fer negocis. Han descobert a través de dinàmiques com fer puzles que la formació només és un punt de partida i que si vols tenir èxit necessites també una bona i proactiva disposició. També han tractat qüestions com trencar rutines, la por al fracàs i el reconeixement d’oportunitats. L’activitat s’ha fet amb col·laboració de GlobaLleida enmarcada en el Programa E2 Escola d’Emprenedors.


3×3 Femení – Dia de la dona\nDissabte 26 de març Recorregut urbà. Sortida de la plaça d’Espanya. 11.00 h Recollida de dorsals. 11.30 h Lectura del manifest, a càrrec d’infants i joves d’Inca. Escalfament a càrrec del Servei d’Esports. 12.00 h Inici de la marxa, acompanyada de la Batucada d’Inca. Vine amb roba esportiva de color lila! Obligatori l’ús de mascareta. Inscripció […]\n5è Cros Es Raiguer Ciutat d’Inca 2022\nRECORREGUT 6 KM 12.00 H ENTREGA DE DORSALS 15.30 H 9a MINI SANT SILVESTRE 16.30 H 37ª SANT SILVESTRE CIUTAT D’INCA PREMIS POPULARS DE DIFERENTS PRODUCTES LOCALS CAMISETA TÈCNICA A LES 1.OOO PRIMERES INSCRIPCIONS Més informació i inscripcions a elitechip.net\nIV Cursa Bombers de Mallorca 2021\nCurses 10 km / 5 km / infantils Diumenge 12 de desembre, a partir de les 09.30 h Poliesportiu Municipal Mateu Cañellas (av. d’Alcúdia) Inscripció gratuita a elitechip.net 09.30 H CURSA 5 / 10 KM 09.30-13.30 H INFLABLES INFANTILS 09.30-13.30 H EXHIBICIÓ VEHICLE BOMBERS 10.45 H CURSES INFANTILS 12.30 H EXHIBICIÓ EXCARCERACIÓ (ACCIDENT DE TRÀNSIT) […]\nTrofeu Fires d’Inca 2021: CE Constància vs CD Manacor\nPartir de Lliga Temporada 2021-2022 Dissabte 6 de novembre, 17.00 h Nou Camp d’Inca www.ceconstancia.com\n8a Cursa de sa Galleta 2021\nDissabte 27 de novembre Piscines Municipals d’Inca 11.00 h Cursa INFANTIL. Distàncies de 500, 800 i 1.200 m. Preu: 1 eur. 12.00 h Cursa JOVES/ADULTS. Distància de 5 km. Preu: 7 eur. sense xip groc / 5 eur. amb xip groc. Camiseta tècnica a les 200 primeres inscripcions a la categoria joves/adults + 125 a […]\nActivitat d’exercici a l’aire lliure\nDivendres 5 de novembre / 9.30 h El Servei de Teleassistència Municipal d’Inca organitza aquesta jornada per a totes les persones que tenen interès a portar una vida activa. Acompanyarem el grup de Ruta Saludable de So na Monda caminant fins a l’av. dels Reis Catòlics i acabarem practicant uns exercicis de baixa intensitat. T’hi […]\nVéns d’excursió? Senderisme 2021-2022\n30 OCT. / DE CALA MESQUIDA A BETLEM 27 NOV. / ES FUMAT DE FORMENTOR 19 DES. / VOLTA AL PUIG ROIG 29 GEN. / CUCULLA DE FARTARITX 26 FEB. / PUIG DE TOSSALS VERDS 26 MARÇ / A LLUC A PEU PER SES FIGUEROLES 30 ABR. / DE SA RÀPITA AL FAR DE SES […]\n47a Marxa des Güell a Lluc a peu\nSortides: Dissabte 18 de setembre, a les 23 h, desde la plaça des Gúell, de Palma Diumenge 19 de setembre, a les 5.30 h, desde la plaça del Bestiar, d’Inca www.desguellallucapeu.com Inscripcions 2021\nXXVII Milla Ciutat d’Inca Dimecres, 21 de juliol – 19 hores Gran Via Colon Informacions i inscripcions: www.elitechip.net\nInici de les inscripcions al Nadal Esportiu 2020/21\nDEL 23 DE DESEMBRE AL 7 DE GENER DE 9 A 14 H POLIESPORTIU MUNICIPAL MATEU CAÑELLAS JOCS, ESPORTS I MOLTA DIVERSIÓ! Un ventall d’activitats esportives, formatives i sociabilitzadores de temàtica nadalenca, per a infants a partir de 3 anys DATES DEL SERVEI: 23, 24, 28, 29, 30 i 31 de desembre de 2020 i […]\nLXXX TROFEU CIUTAT D’INCA + XXVII TROFEU JAUME MESTRE\nLXXX Trofeu Ciutat d’Inca XXVII Trofeu Jaume Mestre 25 de juliol, 15.30 h Signatures a partir de les 14 h al bar Es Cantó\nXXVI Milla Ciutat d’Inca 2020 – Contrarellotge\nDissabte, 25 de juliol Avinguda d’Alcúdia, 9.00 h Distàncies segons categoria. Prova per equips. Premis a les categories absolutes. Camiseta tècnica per a tots els participants. Places limitades. Inscripcions a www.elitechip.net Bases de la Milla Ciutat dInca 2020(1) Recorregut


50 anys de Falleres Majors de Torrent | Periódic local L' Opinió de Torrent\n50 anys de Falleres Majors de Torrent\nDes de Mª Carmen Fernàndez Cubes (1971), fins Alicia Pallardó (2020), han sigut 50 les dones que han representat les falles de Torrent\nEl 2020 la capital de l’Horta Sud celebra el 50é aniversari de la creació del càrrec de fallera major de Torrent: el nostre patrimoni immaterial més preat, ja que les seues veus són el testimoni d’una època, història viva de la festa i la ciutat.\nEl 1968 es produix la refundació de les falles de Torrent, una segona època on la falla de la Plaça i Àngel de l’Alcasser tornen a plantar falla amb les seues màximes representants, les que van ser, de facto, la cara visible d’esta incipient festa després de la repressió i prohibició de la festa pel succés de la tombà de les falles de 1957. Però no va ser fins el 1971 quan la Junta Local decidix formalment crear el càrrec de fallera major de la ciutat, que serà triat per la Junta i l’ajuntament entre les joves de la ciutat, tal i com ho arreplega el primer El Granerer:\n"Aunque las fallas se inician en esta segunda etapa en el año 1968, no surge una Fallera Mayor de todas las fallas hasta el año 1971, siendo la primera en ostentar esta preciada distinción la señorita María del Carmen Fernández Cubes, en acto que se celebró el 12 de marzo de 1971 en el cine Montecarlo, actuando de mantenedor don Tomás Martínez Soto".\nEl setmanari Torre va arreplegar a doble pàgina este esdeveniment faller: la primera proclamació (que no exaltació encara) de la fallera major de Torrent: "El viernes día 12 de marzo, a las once de la noche, y en la sala del cinema Montecarlo de esta ciudad, tuvo lugar el solemne acto de proclamación de la Fallera Mayor, señorita María del Carmen Fernández Cubes. Abrió el acto la actuación destacada del Orfeón Polifónico Torrent del Círculo Católico, premiando el público su maravillosa actuación con prolongados aplausos".\nM. Carmen Fernàndez va ser la total protagonista vestia una seda en tons perla, brodada en or amb davantals curts amb fils també daurats i una cinta a joc a la cintura de gran amplària, cal destacar que no portava cinta a l’escot (a la manera tradicional de vestir de valenciana).\nEn eixe acte se li va fer entrega del pergamí acreditatiu i d’una gran banda de fallera major amb la bandera nacional, i a la part alta una franja amb la senyera on, sobre el blau, s’havia brodat un gran escut de la ciutat. Crida poderosament l’atenció els quasi 20 centímetres d’amplària de la banda que tapaven pràcticament tot el cos de la jove.\nAmb el bon regust de les falles de 1971 arribem a juliol del mateix any, moment de triar a la reina de les festes patronals, càrrec que recau en Purín Mora Alandi. El 23 de juliol es va celebrar en la sala Dandy l’acte de coronació per part de l’alcalde Beguer. Huit mesos després Purín seria proclamada fallera major de Torrent. Les festes patronals de 1973 van tindre com a regina a Amparo Zafón Peris, però al març següent no va ser fallera major, sinó M. Aurora Martínez Simó, que no era fallera censada, però sempre havia participat en les activitats de la falla Ramón y Cajal.\nEl 1974 va ser nomenada fallera major Asunción Cubes Segura, de la falla de La Plaça. El 1975 una jove Amparo Femenia, de la falla carrer Toledo es convertia en la primera fallera major d’esta comissió. La primera fallera de Torrent en pronunciar la Crida va ser Rosa Ros Mora (que havia sigut la primera fallera major infantil de la Plaça en la seua segona època, en 1968, junt amb Elvira Iborra). L’any 1977 una jove Emilia Esteve va ser nomenada fallera major. Ella va ser la primera fallera major de la ciutat que hi havia sigut l’any anterior fallera major de la seua comissió, l’Avinguda.\nLa història de les Falleres Majors de Torrent ben val un llibre on s’arrepleguen les seues emocions i vivències, però hem cregut necessari ficar les primeres línies a les primeres dones que es van atrevir a representar la ciutat.\nAlícia i Sandra, protagonistes de l'intercanvi de fotografies


UNIÓ: “Dos anys de Govern Fabra, dos anys de sumissió a Madrid” – Portalcomarcal\nInicio>Noticias>Política>UNIÓ: “Dos anys de Govern Fabra, dos anys de sumissió a Madrid”\nUNIÓ: “Dos anys de Govern Fabra, dos anys de sumissió a Madrid”\n28 julio, 2013 Portal Comarcal1560\nUNIO sempre ha estat al costat del poble, per aixo Raül Cerdá, President Nacional, feya les següents declaracions, “es indignant que tingam un President que ningu ha votat, va ser triat per Camps per que des de la Seu del PP el forçaren a dimitir” i per tant “ell no te cap llegitimitat per a modificar l’Estatut d’Autonomia, som els valencians els que deguem votar quin Estatut volem i no que ens impose’n un des de Madrit”, Cerdá, ha afegit que “es indignant que es gaste 40 millons a l’any en Formula 1 mentres no paga a dependentes, farmaceutics ni proveedors”\nPer atra part, des d’ARA Joventuts, creu necessari que “el govern valencià deuria dimitir i convocar eleccions, vol fer bandera de netejar de corrupcio el Partit, pero es incapaç de convocar eleccions per a que el poble trie quins governants volen i bloqueja comissions per a que s’investigue l’accident de metro”, tambe “demanem una profunda reforma de l’Estatut d’Autonomia, el dret a decidir com a poble”, per ultim concluixen en que “una disminucio dels diputats en Les Corts, soles servix per a fer més dificil l’entrada de Partits Politics, i d’ixa manera assegurar-se el bipartidisme actual”.\nFoto portada: Alberto Fabra, president de la Generalitat Valenciana.\nTagged dos anys de sumissió a Madrid”, UNIÓ, UNIÓ: “Dos anys de Govern Fabra\nBLOC-Compromís proposarà en Ple que es demane la revisió col.letiva dels valors cadastrals\n27 octubre, 2011 Portal Comarcal\nEl grup municipal BLOC-Compromís a l’Ajuntament de Xàtiva ha presentat una proposta que haurà de ser debatuda en el pròxim\nEl PSPV-PSOE de Xàtiva avisa de pagos irregulares en la Ciutat de l’Esport\nLas prisas para que Camps inaugurase la Ciutat de l’Esport han generado irregularidades y sobrecostes que ahora pagarán los deportistas”\nMés Algemesí utiliza a los jóvenes de Algemesí para su política barata de manipulación\nAbsolutamente alejados de la realidad, Més Algemesí denunció la gestión de la convocatoria de becas y acuso gratuitamente de usarse\nPSPV-PSOE: “Xàtiva es manté com a una de les ciutats amb més pressió fiscal mentre Rus aconsella rebaixar el impostos”


Voluntariat VS incivisme - Juliol 2020\nMentre ha durat l’estat d’alarma per la pandèmia de la COVID-19, a Vilajuïga hem pogut viure dues realitats paral·leles. Una, que ens fa sentir molt orgullosos com a ciutadans, és l’autorganització d’una vintena de cosidores per confeccionar mascaretes de cotó. L’altra, que ens preocupa, és l’incivisme, que es manté latent en el nostre dia a dia.\nDurant el confinament les cosidores van confeccionar més de 2.000 mascaretes per a adults i nens, que van ser distribuïdes gratuïtament als comerços del municipi i, en alguns casos d’especial atenció, directament als domicilis. La iniciativa va comptar també amb l’ajut d’un grup de voluntaris i voluntàries organitzat per l’Ajuntament, de manera que lluny de posicionaments polítics, un bon nombre de ciutadans es van implicar en aquests dos grups pel bé de la comunitat.\nDes de l’Assemblea per Vilajuïga vam creure molt en aquesta iniciativa i es va fer un donatiu econòmic per finançar una part dels materials emprats en l’elaboració de les mascaretes.\nMalauradament, durant aquest temps veïns i veïnes hem viscut amb perplexitat una altra realitat molt diferent, una manifestació d’incivisme latent, fruit de comportaments irresponsables i molt nocius per al poble. A la Veu del setembre de 2019, l’equip de govern ja ens alertava de la problemàtica i de la necessitat d’implicar-nos tots, veïns i Ajuntament, per pal·liar els efectes de l’incivisme sobre la nostra comunitat i els perjudicis econòmics que això implica. En aquell escrit ens parlaven dels excrements de mascotes no recollits, de les destrosses al mobiliari urbà, dels mals hàbits a l’hora de circular i aparcar amb vehicle particular i sobretot, de l’aportació de residus no admesos al punt d’emergència exterior de la deixalleria.\nDurant aquests darrers mesos aquestes problemàtiques s’han continuat manifestant o, fins i tot en alguns casos, agreujant, fet que no ens pot fer sentir orgullosos com a veïns del municipi.\nParticipar d’accions que ajudin als nostres conciutadans és un acte lloable i ple de solidaritat, però cal anar més enllà. És necessari que prenguem consciència de la situació, que adoptem un paper actiu i que ens comprometrem en la promoció dels bons hàbits, fent extensible aquesta necessitat entre amics, veïns o família, per anar capgirant aquesta situació.\nSer tots més solidaris envers la comunitat de la qual formem part, pensant en les conseqüències dels nostres actes i hàbits i en què ens cal canviar pel bé comú, ens permetrà avançar en la bona direcció. Des de l’Assemblea ens comprometem a fer-ho i us animem a què us uniu a aquest compromís per acabar amb l’incivisme a Vilajuïga.