El PSC convida als líders sindicals Gallego i Álvarez per parlar sobre l’estat del benestar ·\nEl PSC convida als líders sindicals Gallego i Álvarez per parlar sobre l’estat del benestar\nRedacció 20 Octubre 2012 1 min read\nXerrada del PSC // PSC\nEl Partit Socialista de Catalunya a Ripollet torna a posar en marxa la campanya ‘Digue’ns la teva’ a través de la qual vol fomentar el contacte amb la ciutadania i obrir espais de debat. El primer acte que organitzaran tindrà relació amb l’estat del benestar. El proper dimarts 23 d’octubre a partir de les 20h organitzen al Centre Cultural la xerrada ‘El benestar de la ciutadania en el context actual’ que comptarà amb la participació dels líders catalans d’UGT, Josep Mª Álvarez i de CCOO, Joan Carles Gallego.\nLa sessió, que com va destacar Maria Lladó a la presentació “estava prevista abans que es convoquessin eleccions”, està oberta a tota la ciutadania i s’espera que la participació dels assistents permeti posar sobre la taula preocupacions actuals a l’entorn de la realitat social. La presència dels dos sindicalistes a Ripollet serà molt oportuna ja que s’espera en breu la convocatòria oficial d’una vaga general pel 14 de novembre.\nTags: benestar PSC retallades\nPrevious: Acte de constitució de Ripollet per la Independència dins l’ANC divendres\nNext: Es constitueix Ripollet per la independència com a secció territorial de l’ANC


Només quan plou, d'Aina de Cos - Sala Beckett\nNomés quan plou, d’Aina de Cos\nPersonatges de la Beckett gratuït\nLa Nit de Reis de 1937, Aurora Picornell és assassinada al cementeri de Porreres. La mateixa nit apareix en un cafè del Molinar un feixista amb uns sostenidors tacats de sang. Vint anys després, la germana d’Aurora, Llibertat, torna a l’illa: el malson segueix viu.\nAina de Cos és Llicenciada en Art Dramàtic per l’Institut del Teatre de Barcelona i graduada en Tècnica Meisner per Javier Galitó-Cava. Al llarg de tota la seva carrera s’ha format de manera constant amb Helena Pimenta, Peter Clough, Bob McAndrew, Hoishi Okamoto o Andrés Corchero, entre altres. Completa la seva formació a l’Obrador de la Sala Beckett, amb Alberto Conejero i Simon Stephens. Durant la seva trajectòria professional ha anat combinant el teatre, el cinema i la televisió.\nL’any 2016 s’estrena com a dramaturga. Guanyà la convocatòria del Teatre Principal “En ocasió de la dona” amb el seu primer text, Només quan plou, inspirada en la vida d’una comunista mallorquina assassinada pel feixisme. El passat mes d’octubre va ser seleccionada com a directora emergent per participar en el Directors’ Lab del Festival de Melbourne, Austràlia. Recentment ha participat en el cicle “La Rebelión de las Voces” a Santiago de Xile, en els tallers impartits per Sergio Blanco. Actualment treballa amb Jaume Miró en el seu pròxim projecte, Antigona Intercontinental, una proposta que parla dels desapareguts forçats a Mallorca, Santiago de Xile i Melbourne.\nAutora: Aina de Cos\nRepartiment: Catalina Florit, Miquel Gelabert, Antònia Jaume i Joana Sureda\nAjudant de direcció: Pau Zabaleta\nDel 18/04/2017 al 19/04/2017


Convocada sessió ordinària del ple de la Corporació per dijous dia 15 de setembre | Ajuntament de Santa Maria del Camí\nInici › General › Convocada sessió ordinària del ple de la Corporació per dijous dia 15 de setembre\nConvocada sessió ordinària del ple de la Corporació per dijous dia 15 de setembre\nPublicat el 13 setembre 2016 per Servei de comunicació\nConvocat el ple de la Corporació en sessió ordinària per dijous dia 15. Com sempre serà a les 21 h., a Ca S’Apotecari. L’ordre del dia és la següent:\n1.-Aprovació actes anterior.\n2.-Conveni Agència de Disciplina Urbanística\n4.-Canvi dedicació Batlia\n5.-Comunicacions de Batlia\n6.-Comptes Generals 2015\n7.-Precs, preguntes i mocions.\n‹ Resolta la contractació del servei de bar de la tercera edat\n[Actualització] Horari de les entrevistes dels borsins d’auxiliar administratiu ›


JSJ Sant Feliu.: Setembre de 1966. Còpies escolars de Jorge San José: 1) sobre Franco, 2) sobre San Feliú.\nPublicado por Jordi San José i Buenaventura. a 9/04/2011 10:17:00 p. m.\nJordi, demà al mati li ensenyaré la foto al pare Paíno....a la tarda escriuré tots els noms.....li farà molta il·lusió...li agrada recordar vells temps.....s'enrecorda de tot.\n4 de setembre de 2011 a les 22:28:00 CEST\nCertament Jordi, bonica cal-ligrafia i literal copia de les "Lecciones conmemorativas" de la "Enciclopedia Alvarez", Segundo Grado (Intuitiva, sintética y práctica). Salut\nPS. Encara que jo anava un curs mes endavant (per edat)a la fotografía he localitzat l'Olona, el Peredavid, el Mas, el Miquel, el Pere Prats, el Manel Macia, el Masana, el Vallés i el de cal "Govern". Si tens curiositat a les "fotos" del meu Facebook hi trovaras tres fotografies escolars també ben interessants.\n6 de setembre de 2011 a les 14:35:00 CEST


BOOM CAT. LA GUERRA DELS COLORS. ABADIA, XIMO. 9788417922917 Ambra Llibres


1.15.1. Transcripció i Traducció |\nLa transcripció de l’ADN és el primer procés de l’expressió genètica. Durant la transcripció genètica, les seqüències d’ADN són copiades a ARNmitjançant un enzim anomenat ARN polimerasa. La transcripció produeix ARN missatger com a primer pas de la síntesi de proteïnes. La transcripció de l’ADN també podria anomenar-se síntesi de l’ARN missatger.\nPer a cada gen, només una de les cadenes, de les 2 que posseeix l’ADN, es transcriu. El mecanisme es realitza de la següent manera:\n1. Iniciació: Una ARN-polimerasa comença la síntesi del precursor de l’ARN a partir d’uns senyals d’iniciació “seqüències de consens” que es troben en\n2. Allargament: La síntesi de la cadena continua en direcció 5′ – 3′. Després de 30 nucleòtids se li afegeix a l’ARN un cap (caputxa o líder) de metil-GTP en l’extrem 5 ‘. Aquest cap sembla tenir una funció protectora perquè els enzims exonucleases que destrueixen els ARN no ho ataquin. Quan això ha passat, continua la síntesi de l’ARN en direcció 5′- 3’.\n3. Finalització: Quan l’enzim (ARN polimerasa) arriba a la regió terminadora del gen, finalitza la síntesi de l’ARN. Llavors, un poliA-polimerasa afegeix una sèrie de nucleòtids amb adenina, la cua poliA, i l’ARN, anomenat ara ARNm precursor, s’allibera.\n4. Maduració: L’ARNm precursor conté tant exons com introns. Es tracta, per tant, d’un ARNm no apte perquè la informació que conté sigui traduïda i se sintetitzi la corresponent molècula proteica. En el procés de maduració un sistema enzimàtic reconeix, curta i retira els introns i les ARN-ligases uneixen els exons, formant-se l’ARNm madur.\nTot això s’ha produït en el nucli cel·lular. L’ARNm madur, que a partir d’ara serà simplement l’ARNm o, també, el transcrit, passarà al hialoplasma on la seva informació servirà per a la síntesi d’una proteïna concreta.\nTraducció (Síntesi de proteïnes)\nLa síntesi de proteïnes és el procés anabòlic mitjançant el qual es formen les proteïnes a partir dels aminoàcids. És el pas següent a la transcripció de l’ADN a ARNm. El termesíntesi proteica de vegades es fa servir per a referir-se únicament a la traducció genètica però, amb més freqüència, es refereix a un procés de múltiples etapes que comença amb lasíntesi d’aminoàcids i la transcripció genètica de l’ADN nuclear a l’ARN missatger, el qual es fa servir com un input per a la traducció.\nEl procés de la síntesi proteica consta de dues etapes, la traducció genètica de l’ARN missatger, mitjançant el qual els aminoàcids s’ordenen de manera precisa a partir de la informació continguda en la seqüència de nucleòtids de l’ADN, i les modificacions posteriors a la traducció que experimenten els polipèptids formats així fins a arribar al seu estadi funcional. Com que la traducció genètica és la fase més important de la síntesi de proteïnes, sovint es considera sinònim de traducció.\nCom que existeixen 20 aminoàcids diferents i només hi ha quatre nucleòtids a l’ARNm (Adenina, Uracil, Citosina i Guanina), és evident que la relació no pot ser un aminoàcid per cada nucleòtid, ni tampoc per cada dos nucleòtids, ja que els quatre, presos de dos en dos, només donen setze possibilitats. La colinearietat ha d’establir-se com a mínim entre cada aminoàcid i triplets de nucleòtids. Com que hi ha seixanta-quatre triplets diferents (combinació de quatre elements o nucleòtids presos de tres en tres amb repetició), és obvi que alguns aminoàcids han de tenir correspondència amb diversos triplets diferents. Els triplets que codifiquen aminoàcids es denominen codons. La confirmació d’aquesta hipòtesi es deu a Nirenbert, Ochoa i Khorana. En la biosíntesi de proteïnes es poden distingir les etapes següents:\nActivació dels aminoàcids\nEls aminoàcids, en presència de l’enzim aminoacil-ARNt-sintetasa i d’ATP, són capaços d’unir-se a un ARNt específic i donen lloc a un aminoacil-ARNt, alliberant-se AMP, fosfat i quedant lliure l’enzim, que torna a actuar.\nIniciació de la síntesi de proteïnes\nÉs la primera etapa de la traducció o síntesi de proteïnes. L’ARNm s’uneix a la subunitat menor dels ribososmes. A aquests s’associa l’aminoacil-ARNt, gràcies al fet que l’ARNt té en una de les seues anses un triplet de nucleòtids denominat anticodó, que s’associa al primer triplet codó de l’ARNm, segons la complementarietat de les bases. A aquest grup de molècules s’uneix la subunitat ribosòmica major, formant-se el complex ribosòmic o complex actiu. Tots aquests processos estan catalitzats pels anomenats factors d’iniciació (FI). El primer triplet o codó que es tradueix és generalment l’AUG, que correspon amb l’aminoàcid metionina eneucariotes. En procariotes és la formilmetionina.\nElongació de la cadena polipeptídica\nEl complex ribosomal posseeix dos llocs d’unió o centres. El centre peptidil o centre P, on se situa el primer aminoacil-ARNt i el centre acceptor de nous aminoacil-ARNt o centre A. El radical carboxil (-COOH) de l’aminoàcid iniciat s’uneix amb el radical amina (NH2) de l’aminoàcid següent mitjançant enllaç peptídic. Aquesta unió és catalitzada per l’enzim peptidil-transferasa. El centre P queda perquè ocupat per un ARNt sense aminoàcid. L’ARNt sense aminoàcid ix del ribosoma. Es produeix la translocació ribosomal. El dipeptil-ARNt queda ara al centre P. Tot això és catalitzat pels factors d’elongació (FE) i precisa GTP. Segons la terminació de la tercera cuera, apareix el tercer aminoacil-ARNt i ocupa el centre A. Després, es forma el tripèptid en A i posteriorment el ribosoma realitza la seua segona translocació. Aquests passos es poden repetir múltiples vegades, fins a centenars de vegades, segons el nombre d’aminoàcids que continga el polipèptid.\nTerminació de la síntesi de la cadena polipeptídica\nEl final de la síntesi ve informat pels anomenats triplets sense sentit. Són tres: UAA, UAG i UGA. No hi ha cap ARNt l’anticuera del qual siga complementari d’ells i, per tant, la biosíntesi del polipèptid s’interromp. Indiquen que la cadena polipeptídica ja ha acabat. Aquest procés ve regulat pels factors R.\nUn ARNm, si és prou llarg, pot ser llegit o traduït per diversos ribosomes al mateix temps, l’un darrere de l’altre. Al microscopi electrònic s’observa com un rosari de ribosomes que es denomina polirribosoma.


Centre Parc del Nord | Ortodòncia\nTractem les irregularitats dentals i òssies de la teva boca.\n¿Què és l’Ortodòncia?\nL’ortodòncia és l’especialitat de l’odontologia que se centra en el diagnòstic, prevenció i tractament de les irregularitats dentals i òssies. Corregeix els problemes en l’oclusió per aconseguir una bona funció masticatòria i també per millorar l’estètica dental. La seva missió és aconseguir la perfecta posició de les dents per normalitzar la coordinació dels maxil·lars i assolir una bona harmonia facial.\nDes de fa uns anys l’ortodòncia ha deixat d’estar dirigida només a infants i adolescents, per resoldre els seus problemes o alteracions bucodentals, i s’ha popularitzat també entre els pacients adults. Les modernes tècniques actuals permeten compaginar un tractament d’ortodòncia amb uns hàbits de vida normals en persones també adultes.\nA la nostra clínica, el Centre Parc del Nord, un equip experimentat d’especialistes ofereix els millors tractaments d’ortodòncia per a persones de totes les edats. Els nostres ortodontistes compten amb una àmplia experiència en l’estudi, el diagnòstic i l’elecció del tractament ortodòntic més adequat per a cada pacient, sigui infant o adult.\nPer determinar quin tipus d’ortodòncia és la més necessària en cada cas realitzem un examen clínic i un estudi amb models dentals, fotografies facials i intraorals i radiografies que ens permet dissenyar un pla personalitzat. El tractament estarà destinat a la correcció d’anomalies de posició, forma i alteracions de les estructures maxil·lofacials.\nAl Centre Parc del Nord compaginem tècniques tradicionals, com l’ortodòncia amb aparells fixos (brackets metàl·lics o estètics de ceràmica) amb les alternatives més modernes i d’última generació com l’ortodòncia invisible (amb fèrules invisibles) o la tècnica de l’ortodòncia lingual, que es basa en la col·locació de brackets en la cara interna de la dent.\nDissenyem el tractament a mida, enfocat a corregir possibles defectes o irregularitats en l’estètica de les dents. Les característiques del problema a tractar determinaran l’enfocament ortodòntic més eficaç.\nQuan necessiten els nens rebre un tractament amb aparells correctors?\nEls odontòlegs consideren que l’edat infantil és la més òptima per efectuar aquest procediment perquè els resultats són més favorables i duradors. Hi ha quatre etapes possibles per iniciar aquest tractament: 1, abans del recanvi de les dents, per problemes en l’estructura òssia; 2, durant el recanvi; 3, un cop finalitzat i 4. quan s’acaba la fase de creixement.\nA partir dels 7 anys l’odontopediatra pot identificar, en una revisió rutinària, problemes potencials sorgits del canvi de les dents de llet per les definitives. En aquesta etapa de desenvolupament ossi és quan es poden corregir millor determinades alteracions dentals. Els problemes i actuacions habituals sobre els que treballa l’ortodòncia poden ser:\nL’amplada de l’arc dental: molt sovint es necessita augmentar-la per deixar espai a les dents definitives.\nMoure dents incorrectes per a rectificar la mossegada.\nEntre els 12 i 16 anys també és adequat realitzar tractaments d’ortodòncia perquè la dentadura, tot i tenir les dents permanents, encara està en fase de creixement. En aquest perfil d’edat els problemes més freqüents a resoldre són:\nL’apinyament dental i la manca d’un somriure ben alineat.\nLa necessitat de corregir la posició de les dents per obtenir una mossegada correcta i millorar l’estètica del somriure.\nMillorar la funció oral i la correcta harmonia de la boca.\nLa motivació dels adults per aquest tipus de tècniques és en bona part estètica. Però l’ortodòncia és també un tractament molt adequat en persones amb alteracions en la posició de les dents perquè contribueix a prevenir la formació de càries i conservar una boca sana. Des del punt de vista de la salut els pacients amb dents apinyades o sense espai no arriben a fer una bona higiene diària i això fa que hi hagi més tendència als dipòsits de placa bacteriana, a les pèrdues dentàries o a l’aparició de malalties de les genives. Aquests són els casos més freqüents per a la col·locació d’ortodòncia.\nL’aparició de noves tècniques estètiques permeten corregir en adults l’alineació de les dents, la dificultat de neteja de les peces o els problemes en l’articulació temporomandibular.\nLa recol·locació de les dents, així com la correcció de problemes funcionals derivats de malposicions dentàries, pot prevenir molts problemes dentals i donar vida a les seves dents. Tenir una dentadura perfectament alineada és sinònim d’estètica i també de salut.\nPer somriure sense complexos l’ortodòncia és la solució.\nEl tractament ortodòntic consisteix en la col·locació d’uns aparells sobre les dents que funcionen aplicant una pressió suau sobre les peces i els ossos. Aquests dispositius poden ser fixos o extraïbles i també invisibles. Sovint els pacients precisen combinar la tècnica de l’aparatologia fixa i de l’amovible per a la resolució del seu problema.\nOrtodòncia invisible. Invisalign\nÉs la tècnica més revolucionària i el nostre tractament estrella. Invisalign és un sistema d’ortodòncia estètica que és pràcticament invisible i no precisa de brackets ni filferros metàl·lics per moure les dents. Consisteix en uns aparells amovibles, uns alineadors o fèrules transparents que es van canviant cada mes i només s’han de treure per menjar o per a la higiene de les dents. Aquestes fèrules van aplicant forces sobre les dents per variar la seva posició i fins a la situació desitjada de la mateixa manera que ho farien els brackets.\nEl mètode Invisalign destaca per la comoditat i estètica i no afecta els hàbits i l’estil de vida de la persona que l’utilitza. Amb tot, per obtenir els resultats desitjats és necessària la col·laboració màxima del pacient.\nOrtodòncia fixa metàl·lica\nL’ortodòncia convencional i més utilitzada és el sistema d’aparells fixos. Aquests dispositius es componen de bandes, filferros i brackets metàl·lics. Es col·loquen a la cara externa de les dents, la part visible, són els més comuns i el seu avantatge principal és la seva gran versatilitat per resoldre qualsevol tipus de maloclusió.\nLes últimes innovacions en aquests aparells fixos fan que avui dia sigui més fàcil i ràpida la seva adaptació. Són econòmics, fàcils de netejar i accessibles per a la majoria de pacients.\nOrtodòncia fixa de safir\nL’ortodòncia fixa de ceràmica és una ortodòncia de brackets fabricats amb safir. Destaca per la seva estètica: en ser fabricats amb safir, s’aconsegueix un color idèntic al de la dent. Això fa que siguin pràcticament inapreciables a la vista. Aquests dispositius aprofiten les últimes tecnologies en material safir per aconseguir vores arrodonides i suaus.\nEls brackets autolligables són un tractament d’ortodòncia fixa que no necessiten usar les típiques gometes per unir-se a l’arc dental. Per tant la força es transmet a través dels propis brackets fixats a cada dent. Aquest mètode aconsegueix col·locar les dents en la posició correcta utilitzant menys fricció, el que fa que el temps de tractament sigui menor.\nLa supressió de les lligadures de subjecció presenta diversos avantatges respecte als brackets convencionals en diversos aspectes:\nLa higiene bucodental és més senzilla. El fet que no hi hagi lligams facilita la neteja dental i per tant disminueix l’acumulació de tosca.\nLa fricció és molt menor. Això fa que hi hagi menys molèsties i també es redueix el temps de tractament.\nLes visites de control es fan més còmodes perquè el fet de no haver lligams fa que no s’hagi d’acudir al dentista amb tanta assiduïtat\nÉs un mètode menys econòmic que els brackets metàl·lics tradicionals.\nS’ha de tenir una especial cura en la ingesta de pomes o entrepans a mossegades perquè els brackets es poden desenganxar de la dent.\nOrtodòncia autolligable de safir\nEn aquest cas els brackets autolligables estan fabricats amb material safir que imita el color de l’esmalt de les dents i passen més desapercebuts. És una opció d’ortòdòncia ràpida, estètica i còmoda. A més, aquest sistema sense lligadures de subjecció a l’arc fa més fàcil la neteja dental perquè evita la retenció dels aliments i la formació de placa bacteriana.\nOrtodòncia lingual o d’incògnit\nUna altra de les ortodòncies que es poden utilitzar és l’ortodòncia lingual. Un tractament amb brackets però col·locats en la cara interna de la dent, de manera que no són visibles. Els brackets es fabriquen de forma individual, ajustada a la boca del pacient. Així, a més de còmodes i invisibles són mot més precisos i s’aconsegueixen millors resultats en menys temps. És l’opció ideal per a aquelles persones adultes o joves poc favorables a l’ús dels aparells visibles.\nOrtodòncia de colors.\nEs va crear pensant en les necessitats estètiques dels més petits de la casa. És un tractament fix i metàl·lic, però les lligadures poden personalitzar-se amb diferents colors. És una forma d’acostar els més petits a l’ortodòncia com si fos un joc i no com un tractament dental.\nFAQS sobre ortodòncia\nQuan puc necessitar dur brackets?\nEm costa mastegar i mossegar perquè no encaixen bé les dents: malposició dentària o maloclusió. Les dents no exerceixen la força ben repartida i aquest problema dificulta alhora la higiene oral i provoca complexos estètics.\nTinc dificultats per raspallar-me la boca perquè tinc les dents apinyades.\nTinc dents tortes i vull millorar el meu somriure.\nRonco per les nits i / o pateixo apnea de son.\nTinc mals de cap i molèsties al voltant de l’orella, en la musculatura de la boca i / o a l’articulació de la mandíbula.\nTinc espais excessius entre les dents.\nQuina és la millor ortodòncia?\nSi ens preguntem quina de totes les opcions del mercat és la millor, hem de tenir en compte quina s’adapta millor a les nostres necessitats. El nostre dentista, durant la visita de consulta serà qui ens orientarà per conèixer millor les diverses opcions i avaluar quines són les adequades al nostre cas. Realment tots els mètodes són eficaços i relativament còmodes si comparem amb les ortodòncies que s’utilitzaven fa alguns anys.\nSi es pensa en la despesa els brackets metàl·lics són els més econòmics que podem trobar, seguits dels de safir i ceràmica. Hi ha models del sistema Invisalign que sense gran complexitat també tenen un preu no molt costós.\nEl tractament d’ortodòncia amb brackets és molest?\nEls primers dies el pacient pot sentir algunes molèsties però les forces aplicades per moure les dents són molt suaus i amb poc temps el pacient s’acostumarà. A més d’aquesta petita pressió també s’habituarà a la presència d’aquests aparells fixos a la boca.\nQuina diferència hi ha entre l’ortodòncia convencional i l’ortodòncia invisible (Invisalign)?\nL’ortodòncia fixa, amb brackets metàl·lics, és el tractament convencional més utilitzat i conegut. És molt més visible que altres tipus d’ortodòncia com ara l’ortodòncia Invisalign o l’ortodòncia lingual. En canvi, el tractament invisible amb Invisaling és una alternativa altament estètica als brackets convencionals. És un sistema d’alineadors personalitzats, transparents i amovibles que es van canviant cada dues setmanes. El mateix pacient pot retirar-se les fundes a l’hora de menjar o per la higiene dental. A més, les visites són més espaiades però el pacient s’ha de comprometre a complir amb rigor el tractament a casa.


Debat online: acció política i manipulació mediàtica | Societas Philosophorvm Viventivm\n« Nova i vella política al Parlament: sobirania, regeneració política i canvi social\nTaller de FILOSOFÍA Y CINEMA (9 martes de 19 a 20:30. Empieza el 19/01/2016 y acaba el 15/03/2016 ) »\n27/11/2015 per Societat Filosofia Viva\nArxivat a Noticias | 2 comentaris\na 28/11/2015 a 12:55 pm Temi\nUn cop llegit i feta una breu reflexió sobre els punts d’en Noam Chomsky, trobo que els goberns actuals de Madrid i de la Generalitat abusan de tots i cada un dels 10 punts a l’hora de manipuilar-nos.\nTinc la impressió que els nostres politics (d’allà i d’aci) ni volen parlar clarament de quins son els problemas i llurs causes, ni volen arribar a acords politics per motius simplement electoralistes.o en alguns casos personals.\nFrancament, si tingues que possar notes només aprobaría a la CUP i a Ciutadans. El problema es a qui votar ¿??. Sugeriments?.\nSalutacions ben cordials, Temi\na 28/11/2015 a 12:27 pm Francesc\nBona manera de començar un debat sobre manipulació mediàtica!\nEl text que cal comentar es pot considerar una manipulació d’aquesta mena: vegeu\nEl text no és de Chomsky, que n’ha negat explícitament l’autoria. Falsa atribució! Una estratègia de manipulació mediàtica més.


Art. 158. W...


IRIS DE MASCAGNI A MONTPELLIER: YONCHEVA-CARÉ-VIVIANI-DIDENKO;HINDOYAN) | IN FERNEM LAND\nSonya Yonchea (Iris) i Domingo Hindoyan\nAvui una protagonista d’excepció per a una òpera poc representada i que bé mereix més oportunitats, Iris de Pietro Mascagni, l’òpera japonesa del compositor de Cavalleria Rusticana, estrenada el 22 de novembre de 1898, quatre anys abans que la japonesa operística universal, Madama Butterfly de Puccini, i potser aquí rau part del motiu del seu injust oblit.\nL’òpera és bellíssima, malgrat que el llibret no sigui el millor text ni la millor trama teatral, quelcom que no va ser obstacle per tal de que Mascagni composés una partitura desbordant de melodies, originalitat i un exotisme potser no tan filològic com el que va desplegar Puccini en la seva reconeguda òpera, però d’impacte garantit, gràcies a la arrevolada inspiració melòdica, al tractament emocionalment intens de les veus i a una orquestració menys treballada i mestrívola que la pucciniana, però d’efectes d’impacte directa en l’oient.\nL’òpera s’inicia amb el cèlebre, imponent i impactant “Inno al sole“ més propi d’una escena conclusiva que no d’una pàgina a tall d’obertura, fet que potser condiciona excessivament les expectatives de la resta de l’òpera, i és que començar d’aquella manera i malgrat que després hi ha grans moments d’impacte vocal, com l’ària d’Iris “Un dì, ero piccina”, la famosa serenata de Osaka “Apri la tua finestra” o el gran duo d’iris i Osaka, entre innombrables frases, melodies i recursos, té el risc de no cobrir les enormes expectatives creades amb un himne de caire wagneriana en la part d’inici de l’orquestra i que després desenvolupa una línia melòdica de inequívoc caràcter operístic italià.\nIris es representa molt de tant en tant i sempre que sembla que aixecarà el vol definitivament, acaba soterrada per uns quants anys més fins que una soprano amb veu i temperament dramàtic de relleu, troba en el rol i en la partitura el vehicle ideal per posar el públic als seus peus.\nIris, la filla ingènua d’un ancià cec, viu feliç gaudint de les coses simples de la natura. Osaka, un senyor jove a la recerca d’aventures, vol segrestar-la amb l’ajuda del proxeneta Kyoto. Durant un espectacle de titelles, el llibertí entra disfressat com un fill del sol, cantant una serenata, conquerint el cor d’Iris i se l’endu. Osaka porta a Iris a Yoshiwara, un lloc de perdició, i ella es desperta sota la il·lusió d’estar al paradís. Osaka intenta seduir-la, però no aconsegueix fer-la cedir als seus intents. Cansat i molest per la simplicitat de la noia, Osaka la deixa a mercè de Kyoto, que no dubte a exposar la nova i deliciosa mercaderia al balcó de la casa. Allà, ella rebrà la maledicció del seu pare que no spa res del segrest. Aclaparada per la vergonya, Iris es llança a l’abisme.\nNo cal dir que Magda Olivero, una de les sopranos indiscutibles del repertori verista en va fer una creació tot i que l’obra no és purament verista, i com ella altres sopranos com Daniela Dessì també van fer una creació del rol estrenat per el seu particular èxit amb un rol que demana intensitat, lirisme, dolcesa i passió, un bombó.\nAra en el estiuenc Festival de Radio France que se celebra cada més de juliol a Montpellier, s’ha programat en versió de concert i s’ha triat una de les sopranos amb més projecció i constant evolució, la soprano búlgara Sonya Yoncheva, en una aportació al repertori del període verista, poc usual en ella i limitat per ara a la Mimi de La Bohème pucciniana, i que suposa una demostració feliç i reeixida de l’evolució d’una veu de soprano lírica amb un registre molt complert i ampla, amb un color subjugant i unes dots interpretatives i expressives, imprescindibles en aquest període operístic, de gran relleu.\nLa interpretació de Yoncheva és de gran intensitat i la bellesa i sensibilitat del seu cant arrodoneixen la seducció que aquesta senyora provoca en tots els teatres d’òpera on canta, però cal dir que això succeeix quan canta ja que comença a cancel·lar molt, ella que justament es va fer ràpidament un nom substituint a les sopranos que cancel·laven. En qualsevol cas la seva Iris és magnífica.\nL’acompanya Andrea Caré, el tenor que tant em va agradar com a Cavaradossi i també Pollione, al Liceu. El seu Osaka és tot passió que és el que ha de ser, però no deixant mai de cantar bé, emetre el so amb gust i reeixir en les ascensions als aguts, quelcom que s’exigeix sempre als tenors i curiosament l’Osaka és un penques com en Pinkerton, però com ell ha d’intentar seduir a la protagonista, un ho aconsegueix i l’altre no.\nGabriele Viviani i Nikolay Didenko no estan a la mateixa alçada tot i que compleixen prou bé dos rols de farciment, tot i que el pare de Iris (Il cieco) ha de ser un baix amb relleu vocal i autoritat interpretativa.\nLa resta del cast compleix, mentre que la unió dels dos cors no dóna com a resultat una versió definitiva de l’himne al sol.\nL’orquestra dirigida pel mestre veneçolà Domingo Hindoyan, parella de la senyora Yoncheva, llueix amb esplendor, matís, equilibri i apropiada volada melòdica. Per tant no sempre es compleix allò de que al costat d’una diva o un divo hi hagi un nyap o un saldo que se n’aprofita.\nUs proposo escoltar un llarg tast, tot l’acte 2on\nÓpera en 3 actes (1898)\nVersió en forma de concert\nSonya Yoncheva (Iris)\nAndrea Carè (Osaka)\nGabriele Viviani (Kyoto)\nNikolay Didenko (Il Cieco)\nPaola Gardina (Una Guècha)\nMarin Yonchev (Il Cenciaiulo)\nKarlis Rutentals (Un Merciaiuolo)\nLaurent Sérou (Un Cenciaiuolo)\nChœur Opéra national Montpellier Languedoc-Roussillon (Noëlle Gény, Chef de chœur)\nChœur de la Radio Lettone (Sigvards Klava , Chef de chœur )\nL’Opéra Berlioz – Le Corum, Montpellier 26 de juliol de 2016\nLa d’avui és una altra recomanació amb caire de quasi obligatorietat, tot i que aquí ja sabeu que no s’obliga a ningú a res, tothom entra i surt quan vol, opina el que vol i llegeix el que l’interessa.\nper Joaquim a 4 d'Agost de 2016\n← PROMS 2016: GARDINER DIRIGEIX ROMÉO ET JULIETTE DE BERLIOZ\nORANGE 2016: LA TRAVIATA (Jaho-Meli-Domingo;Desire-Rustioni) →\nRecibido! Y cumpliré, por supuesto. Hace años que tengo esta curiosidad… Gracias por comentarla!\n4 d'Agost de 2016 a les 10:35\n7 d'Agost de 2016 a les 22:09\nMuchas gracias por descubrirnos esta rareza como es la magnífica IRIS de Mascagni\nEstuve tentado de ir hasta Montepellier el pasado 26 ( 3 horitas y pico en coche desde Bcn ), pero el temor a una cancelación de Yoncheva y luego por cuestiones profesionales también, me retractaron\nYoncheva es una soprano magnífica en todos los aspectos tanto vocales como de implicación expresiva que además va a mejor, pese a ser bastante canceladora\n4 d'Agost de 2016 a les 11:26\nElla que siempre estaba dispuesta a sustituir a las divas, ha aprendido demasiado pronto lo que no tenía que aprender de ellas. En esta Iris està fantástica.\n7 d'Agost de 2016 a les 22:08\n¿Era en versión de concierto? Bueno, es una maravilla. De acuerdo en todo. Obra que, como mínimo, hay que escuchar tres veces al mes. Estoy enamorada de su música. Por ello, ¡gracias, Joaquim! ¡Saludos a todos!\n4 d'Agost de 2016 a les 12:14\nEn el Festival de Radio France de Montpellier, creo que todas son en versión de concierto y han desenterrado verdaderas maravillas. Esta no es precisamente una rareza pero es injusto que no se programe más porqué es una delicia.\n7 d'Agost de 2016 a les 22:06\nAdoro aquesta òpera.\nTinc la versió de Olivero, la de Tokody i la Dessí amb Cura.\nSempre vaig esperar que Freni ens regalés la seva però em penso que mai la va fer.\nGràcies per regalar-me una altra que pinta la mar de bé\n4 d'Agost de 2016 a les 12:19\nLa Freni hagués pogut fer una bona Iris, cert, però no tinc constància que la cantés.\nYoncheva t’agradarà molt.\n7 d'Agost de 2016 a les 22:02\nQuan la van posar l’històries de l’òpera(verisme) em va agradar molt. Són d’aquestes que no té cap sentit que no les representen més.\n4 d'Agost de 2016 a les 13:22\nA Mascagni el va matar Cavalleria Rusticana\n7 d'Agost de 2016 a les 22:01\nMuchas gracias Joaquín por presentar esta reseña de esta ópera exótica y bastante moderna\n4 d'Agost de 2016 a les 18:29\nTe encantará Yoncheva\nSolament havia escoltat les àries clàssiques, però sentir-la sencera i per tres bons artistes serà una joia.\n4 d'Agost de 2016 a les 20:59\nHo serà perquè l’obra és preciosa i la versió també.\n7 d'Agost de 2016 a les 22:00\ndeliciosa. Quin descobriment! Gràcies pel regal!\n8 d'Agost de 2016 a les 20:53\n9 d'Agost de 2016 a les 15:27\nMe n’alegro molt que t’hagi agradat. Mascagni està injustament arraconat per la seva Cavalleria\n14 d'Agost de 2016 a les 12:07\nGraciaJoaquin, , no conocía esta ópera. Saludos desde Caracas.\n15 d'Agost de 2016 a les 14:35\nHola Margarita, espero que la disfrutes porqué la versión és espléndida.\n15 d'Agost de 2016 a les 15:16\nSe que ja han passat molts dies des d’aquest apunt, però no ha estat fins avui que he escoltat aquesta òpera, és preciosa! La interpretació que en fan Carè i Yoncheva és magnífica. Quina llàstima que es representi tant poc, perquè crec que és de les que enganxen.\nMoltíssimes gràcies per portar òperes desconegudes per la gran majoria, per a mi ha estat tota una descoberta!\n29 d'Octubre de 2016 a les 13:37\nHan passat dies però recordo que em va agradar molt.\nCelebro que ho hagis gaudit


Problemes matemàtiques 4t by montmaar 34391 views\n30 problemes 3r by VANESA 108170 views\nOperacions i problemes by Mi Guel 57889 views\nFitxes de Matemàtiques 4t de Primà... by r4uls4lguero 77458 views\nOlga Oliver , --\n1. Matemàtiques 6 PRIMÀRIAQuadern primer trimestre Illes Balears Santillana\n2. 1 Nombres naturals. OperacionsNombres de fins a nou xifres1 Completa aquestes frases. • Una centena de miler té 10 desenes de miler. • Amb 10 desenes es forma una centena. • En una centena de milió hi ha deu desenes de milió. • Fan falta 10 centenes de miler per formar 1 unitat de milió.2 Completa. Amb lletres Amb xifres Vuitanta-tres milions dos-cents vuit mil 83.208.000 Cinc-cents set milions trenta-cinc mil vint-i-u 507.035.021 Sis milions cent setanta mil quatre-cents cinquanta 6.170.450 Dos-cents milions sis-cents quaranta mil cent setanta 200.640.1703 Completa la descomposició d’aquests nombres. • 348.187.449 5 3 C. de milió 1 4 D. de milió 1 8 U. de milió 1 1 CM 1 1 8 DM 1 7 UM 1 4 C1 4 D1 9 U • 609.303.032 5 6 C. de milió 1 9 U. de milió 1 3 CM 1 3 UM 1 3 D 1 2 U • 825.690.477 5 8 C. de milió 1 2 D. de milió 1 5 U. de milió 1 6 CM 1 1 9 DM 1 4 C 1 7 D 1 7 U4 Quins nombres tenen les descomposicions següents? Escriu-los. 1 C. de milió 1 3 D. de milió 1 2 CM 1 1 6 DM 1 6 UM 1 8 C 1 5 D 1 5 U 130.266.855 4 C. de milió 1 9 D. de milió 1 2 U. de milió 1 1 1 CM 1 7 DM 1 1 UM 1 2 C 1 9 D 1 4 U 492.171.294 7 C. de milió 1 9 D. de milió 1 5 CM 1 1 9 DM 1 8 U 790.590.0082\n3. 5 Escriu els nombres següents. • El nombre imparell anterior i el posterior a 517.024.455 517.024.453 i 517.024.457 • El nombre parell anterior i el posterior a 5.216.600 5.216.598 i 5.216.602 • Els dos nombres imparells següents a 165.603.458 165.603.459 i 165.603.461 • Els dos nombres parells anteriors a 201.000.000 200.999.996 i 200.999.9986 Compara els nombres i escriu el signe adequat. 802.356.654 < 802.359.654 5.128.773 < 8.045.524 74.301.160 > 74.265.021 332.539.942 < 565.008.982 404.262.668 > 404.262.658 11.616.048 > 9.887.074 20.339.407 20.340.008 605.562.280 602.999.8797 Escriu els nombres següents. Resposta model (R. M.) • Un nombre que tengui 9 xifres i cap de repetida R. M. 123.456.789 • Un nombre de 8 xifres en què només apareguin 4 xifres diferents R. M. 22.779.900 • El major nombre parell de 7 xifres que tengui 8 desenes de miler 9.989.9998 Llegeix i contesta. Escriu els nombres amb lletres. • Quin refresc va ser el més venut? Botelles de refresc venudes en un país l’any Quants se’n varen vendre? passat: Cola F Set-cents vuitanta-quatre milions. Refresc de llimona .................. 196.000.000 Refresc de cola ........................ 784.000.000 • De quin refresc es vengueren menys Refresc de taronja ................... 496.000.000 de 200 milions? Quants se’n vengueren? Llimona F Cent noranta-sis milions.9 RAONAMENT. Llegeix les pistes, col·loca les xifres que falten i endevina el nombre de nou xifres. • No hi ha xifres repetides. C. de D. de U. de milió milió milió CM DM UM C D U • La suma de la xifra de les CM i la de les DM és igual a la xifra de les U. 3 8 9 6 1 4 5 2 7 • És major que 389 milions i mig. 3\n4. Operacions combinades1 Col·loca els cartells en l’ordre adequat per completar la seqüència correcta. • 8 1 3 3 (15 2 9) 26 8 1 18 81336 8 1 3 3 (15 2 9) 5 81336 5 8 1 18 5 26 • 17 2 6 3 (13 2 11) 17 2 12 17 2 6 3 2 5 17 2 6 3 (13 2 11) 5 17 2 6 3 2 5 17 2 12 5 5 • 21 2 9 1 4 3 2 12 1 8 20 21 2 9 1 8 21 2 9 1 4 3 2 5 21 2 9 1 8 5 12 1 8 5 20 • (2 3 7 1 3) 3 2 2 8 (14 1 3) 3 2 2 8 26 34 2 8 17 3 2 2 8 (2 3 7 1 3) 3 2 2 8 5 (14 1 3) 3 2 2 8 5 17 3 2 2 8 5 34 2 8 5 262 Fes els càlculs que facin falta i relaciona cada operació amb el seu resultat. • 7183622 • 60 FES AQUÍ LES OPERACIONS • (7 1 8) 3 6 1 2 • 39 • (7 1 8) 3 (6 2 2) • 53 • 7 1 8 3 (6 2 2) • 923 Calcula. • 15 2 3 3 (2 1 3) • 40 1 12 2 18 2 9 15 2 3 3 5 5 15 2 15 5 0 52 2 18 2 9 5 34 2 9 5 25 • 15 2 7 3 2 1 8 • 16 1 4 3 (11 2 5) 15 2 14 1 8 5 9 16 1 4 3 6 5 16 1 24 5 40 • 45 1 12 2 4 3 7 • 18 1 2 3 13 2 12 45 1 12 2 28 5 29 18 1 26 2 12 5 44 2 12 5 32 • (20 1 5) 3 3 2 15 • 50 2 (32 2 14) : 6 25 3 3 2 15 5 75 2 15 5 60 50 2 18 : 6 5 50 2 3 5 474\n5. 14 Escriu en cada cercle el signe adequat per aconseguir que la igualtat sigui certa. • 25 2 5 3 3 5 10 25 2 15 5 10 25 2 15 5 10 • 36 2 6 3 2 5 24 36 2 12 5 24 • 8 3 (9 2 6) 5 24 8 3 (9 2 6) 5 8 3 3 5 24 Recorda la jerarquia de • 16 1 8 : 2 5 20 16 1 8 : 2 5 16 1 4 5 20 les operacions. • 5 3 (9 1 5) 5 60 5 3 (9 1 5) 5 5 3 14 5 705 Escriu els parèntesis necessaris per aconseguir que les igualtats siguin certes. • 4 3 5 1 8 2 6 5 46 • 4 2 15 1 3 : 6 5 1 4 3 (5 1 8) 2 6 5 4 3 13 2 6 5 52 2 6 5 46 4 2 (15 1 3) : 6 5 4 2 18 : 6 5 4 2 3 5 1 • 7 2 2 3 6 1 2 5 32 • 5 3 6 1 8 : 10 5 7 (7 2 2) 3 6 1 2 5 5 3 6 1 2 5 30 1 2 5 32 5 3 (6 1 8) : 10 5 5 3 14 : 10 5 70 : 10 5 7 • 8 1 20 : 14 2 4 5 10 • 40 : 32 2 28 2 5 5 5 8 1 20 : (14 2 4) 5 8 1 20 : 10 5 8 1 2 5 10 40 : (32 2 28) 2 5 5 40 : 4 2 5 5 10 2 5 5 56 Llegeix i escriu una expressió que representi cada frase. Després, calcula’n el resultat. • Al triple de vuit, li sum tretze 3 3 8 1 13 5 24 1 13 5 37 • A set, li sum el doble de la diferència d’onze i sis 7 1 2 3 (11 2 6) 5 7 1 2 3 5 5 17 • Al resultat de multiplicar quatre per cinc rest catorze 4 3 5 2 14 5 20 2 14 5 6 • El resultat de la suma de sis i quatre, el multiplic per tres (6 1 4) 3 3 5 10 3 3 5 307 Resol el problema i escriu en una sola expressió totes les operacions que has fet. N’Alba es va comprar ahir 5 sobres de cromos i avui ha comprat 4 sobres més. En cada sobre hi ha 7 cromos. De tots els cromos comprats, 11 ja els tenia. Quants de cromos nous ha aconseguit? (5 1 4) 3 7 2 11 5 9 3 7 2 11 5 63 2 11 5 52 SOLUCIÓ Ha aconseguit 52 cromos nous. 5\n6. Problemes de diverses operacions1 Resol aquests problemes. Na Francesca duu en la furgoneta 35 En Joan i en Carles compren 6 paquets paquets de diaris amb 74 diaris cada un. de galetes de 2 € cada un i 4 bosses En el primer quiosc deixa 3 paquets i en de taronges de 3 € cada una. Quant el segon, 2 paquets i 52 exemplars solts. ha de pagar cada un, si ho paguen Quants de diaris li queden? entre els dos a parts iguals? 35 3 74 5 2.590 (3 1 2) 3 74 1 52 5 6 3 2 1 4 3 3 12 1 12 24 5 5 5 12 5 5 3 74 1 52 5 422 2 2 2 2.590 2 422 5 2.168 SOLUCIÓ Li queden 2.168 diaris. SOLUCIÓ Cada un paga 12 €.2 Llegeix cada problema i relaciona’l amb les operacions que el resolen. Després, calcula la solució de cada un. En Jesús té 5 fulls per aferrar fotos i es compra (5 1 3 1 54) 3 12 2 2 3 paquets de 12 fulls. Després, la seva tia li dóna la mitat dels 54 fulls que té ella. Quants de fulls 62 3 12 2 2 de fotos té en Jesús en total? 744 2 2 742 SOLUCIÓ En total té 68 fulls. En Jesús agafa els ous que ponen les seves (5 1 3) 3 12 1 54 : 2 gallines. De matí, umpl 5 oueres de 12 ous i després, 3 més. A l’horabaixa, agafa la mitat dels 8 3 12 1 27 54 ous que han post les gallines. Quants d’ous ha 96 1 27 agafat en total? 123 SOLUCIÓ Ha agafat 123 ous. En Jesús fa caixes de cartó en què caben 12 5 1 3 3 12 1 54 : 2 caramels. Ahir va fer 5 caixes i avui n’ha fet 3 i les ha ajuntat a les 54 que ja tenia fetes. Quan 5 1 36 1 27 comença a omplir-les, comprova que li falten 2 41 1 27 caramels per completar-les. Quants de caramels 68 tenia? SOLUCIÓ Té 742 caramels.6\n7. 13 Resol aquests problemes i escriu totes les operacions que hagis fet en cada un amb una sola expressió. • En Manuel compra 6 quilos de mandarines a 2 € el quilo, 6 3 2 1 3 3 4 5 24 3 quilos de tomàtigues a 4 € cada un i 5 quilos de patates. 50 2 16 5 34 34 2 24 5 10 Per pagar la compra dóna un bitllet de 50 € i li tornen 16 €. 10 : 5 5 2 Quant costava cada quilo de patates? SOLUCIÓ Cada quilo de patates costava 2 €. • En un camió hi ha 26 caixes amb 5 bosses i a cada bossa hi ha 12 camisetes esportives. 26 3 5 3 12 5 1.560 En un magatzem, el camioner deixa 4 caixes 1.560 2 (4 3 5 3 12) 1 11 3 15 5 i agafa 11 bosses més de 15 camisetes cada una. 5 1.560 2 240 1 165 5 1.485 Quantes camisetes duu ara el camió? SOLUCIÓ El camió du 1.677 camisetes. • Un comerciant tenia un objecte el preu del qual era 12 €. El va apujar 4 €. Al cap de dos dies el va rebaixar 2 € 12 1 4 2 2 5 14 i al tercer dia el va tornar a apujar. De quant va ser 20 2 14 5 6 l’última pujada, si al final l’objecte valia 10 €? SOLUCIÓ La darrera pujada va ser de 6 €.4 Observa en la taula el nombre de visitants del museu aquesta setmana i resol. DIA Dl Dt Dc Dj Dv Ds Dg VISITANTS Tancat 215 108 224 380 254 El guia rep una gratificació de 10 € per cada grup de 36 visitants. Aquesta setmana ha rebut 350 € de gratificació. Quants de visitants hi va haver dijous? 215 1 108 1 224 1 380 1 254 5 1.181 (350 : 10) 3 36 5 1.260 1.260 2 1.181 5 79 SOLUCIÓ Dijous hi hagué 79 visitants.5 RAONAMENT. Quantes persones varen ser ateses a l’hospital de Vila-rosa el mes passat? Llegeix i contesta. 1a setmana: 236 persones. 236 1 (236 1 154) 1 (236 1 154 1 71) 1 2a setmana: 154 més que la primera. 1 (236 1 154 1 71 2 180) 5 1.368 3a setmana: 71 més que la segona. 4a setmana: 180 menys que la tercera. Foren ateses 1.368 persones. 7\n8. Aplica i repassaAplica el que has après1 Llegeix i calcula. A una reunió cultural acudeixen representants de cinc països europeus: Bulgària, Croàcia, Dinamarca, Finlàndia i Grècia. • Escriu amb xifres el nombre d’habitants dels cinc països. Sofia Onze milions tres-cents quaranta mil 11.340.000 Set milions set-cents cinquanta mil 7.750.000 Cinc milions quatre-cents seixanta mil 5.460.000 Zagreb Cinc milions cent vuitanta mil 5.180.000 Quatre milions vuit-cents mil 4.800.000 • Llegeix les pistes i escriu el nombre d’habitants de cada país. Copenhaguen Croàcia és el país menys poblat. Croàcia té 4.800.000 habitants. Finlàndia té 380.000 habitants més que Croàcia. Finlàndia té 5.180.000 habitants. Grècia té 6.160.000 habitants més que Finlàndia. Grècia té 11.340.000 habitants. Bulgària té 3.590.000 habitants menys que Grècia. Bulgària té 7.750.000 habitants. Hèlsinki Dinamarca té 2.290.000 habitants menys que Bulgària. Dinamarca té 5.460.000 habitants. Atenes8\n9. 1Repassa-ho1 Esbrina el resultat de cada operació. • 56.348 1 27.809 • 6.054 1 231.047 1 77.356 56348 1 27809 237.101 1 77.356 84157 314.457 • 63.342 2 5.927 • 8.529 2 37 63342 8529 2 5927 2 37 57415 8492 • 8.648 2 2.399 2 3.907 • 56.807 2 43.978 1 25.525 6.249 2 3.907 12.829 1 25.525 2.342 38.3542 Col·loca els nombres i calcula. 603 3 402 17.345 3 580 208.935 : 9 36.184 : 12 603 17345 208935 9 36184 12 3 402 3 580 28 23215 0018 3015 1206 138760 19 64 2412 86725 13 04 242406 10060100 45 03 Calcula el nombre que falta. 5.478 1 5 9.445 2 1.953 5 3.479 3 164 5 90.036 5 9.445 2 5.478 5 3.479 1 1.953 5 90.036 : 164 5 3.967 5 5.432 5 549 1 1.324 5 12.000 7.205 2 5 1.432 3 236 5 13.688 5 12.000 2 1.324 5 7.205 2 1.432 5 13.688 : 236 5 10.676 5 5.773 5 58 9\n10. 2 Potències i arrel quadradaPotències1 Completa la taula. Lectura Escriptura Base Exponent Producte Resultat 3 elevat a 5 3 5 3 5 333333333 243 6 elevat a 3 63 6 3 63636 216 2 elevat a 6 2 6 2 6 23232323232 64 4 elevat a 4 4 4 4 4 4343434 256 11 al quadrat 11 2 11 2 11 3 11 121 5 elevat a 3 5 3 5 3 53535 125 2 al cub 23 2 3 23232 82 Expressa cada potència com a producte i calcula. • 64 5 6 3 6 3 6 3 6 5 1.296 • 82 5 8 3 8 5 64 • 122 5 12 3 12 5 144 • 73 5 7 3 7 3 7 5 343 • 27 5 2 3 2 3 2 3 2 3 2 3 2 3 2 5 128 • 152 5 15 3 15 5 225 • 94 5 9 3 9 3 9 3 9 5 6.561 • 203 5 20 3 20 3 20 5 8.0003 Resol. • Una urbanització té 6 edificis. Cada edifici té 6 plantes i a cada planta hi ha 6 habitatges. Quants d’habitatges té aquesta urbanització? 6 3 6 3 6 5 216 SOLUCIÓ Té 216 habitatges. • Una farmàcia rep una comanda de medicaments. La comanda està formada per 7 caixes. Cada caixa té 7 paquets i a cada paquet hi ha 7 capses de sobres. Cada capsa té 7 sobres. Quants de sobres hi ha en la comanda? 7 3 7 3 7 3 7 5 2.401 SOLUCIÓ Hi ha 2.401 sobres.10\n11. Potències de base 101 Escriu el valor de cada potència. • 107 5 10.000.000 • 105 5 100.000 • 1010 5 10.000.000.000 • 106 5 1.000.000 • 109 5 1.000.000.000 • 1012 5 1.000.000.000.000 • 1011 5 100.000.000.000 • 103 5 1.000 • 108 5 100.000.0002 Escriu els nombres següents en forma de potència de 10. • 10.000 5 104 • 1.000 5 103 • 1.000.000.000 5 109 • 100.000.000.000.000 5 1014 • 1.000.000 5 106 • 100.000 5 1053 Relaciona els quadres de les tres columnes. Deu elevat a vuit 107 10.000.000.000.000 Deu elevat a quatre 104 10.000.000 Deu elevat a set 108 10.000 Deu elevat a tretze 1013 100.000.0004 Expressa cada nombre utilitzant potències de base 10. • 370.000 5 37 3 10.000 5 37 3 104 • 500.000 5 5 3 100.000 5 5 3 105 • 7.000.000 5 7 3 1.000.000 5 7 3 106 • 243.000 5 243 3 1.000 5 243 3 103 • 680.000.000 5 68 3 10.000.000 5 68 3 107 • 18.000.000.000 5 18 3 1.000.000.000 5 5 18 3 1095 RAONAMENT. Calcula el valor de les potències i contesta. 52 5 25 22 5 4 32 5 9 53 5 125 23 5 8 33 5 27 54 5 625 24 5 16 34 5 81 55 5 3.125 25 5 32 35 5 243 56 5 15.625 26 5 64 36 5 729 • En quina xifra acaben totes les potències del 5? En 5. • En quines xifres acaben totes les potències del 2? En 2, 4, 6 i 8. • En quines xifres acaben totes les potències del 3? En 1, 3, 5, 7 i 9. 11\n12. Expressió polinòmica d’un nombre1 Descompon cada nombre i escriu després l’expressió polinòmica. 785 5 700 1 80 1 5 5 7 3 102 1 8 3 10 1 5 927 5 900 1 20 1 7 5 9 3 102 1 2 3 10 1 7 2.436 5 2.000 1 400 1 30 1 6 5 2 3 103 1 4 3 102 1 3 3 10 1 6 5.300 5 5.000 1 300 5 5 3 103 1 3 3 102 95.023 5 90.000 1 5.000 1 20 1 3 5 9 3 104 1 5 3 103 1 1 2 3 10 1 3 246.600 5 200.000 1 40.000 1 6.000 1 600 5 2 3 105 1 4 3 104 1 6 3 103 1 6 3 102 69.320.000 5 60.000.000 1 9.000.000 1 300.000 1 20.000 5 5 6 3 107 1 9 3 106 1 3 3 105 1 2 3 1042 Observa l’exemple i escriu el nombre que correspon a cada descomposició. • 8 3 106 1 3 3 105 1 7 3 103 1 3 3 102 1 7 3 10 1 1 5 5 8 3 1.000.000 1 3 3 100.000 1 7 3 1.000 1 3 3 100 1 7 3 10 1 1 5 5 8.000.000 1 300.000 1 7.000 1 300 1 70 1 1 5 8.307.371 • 6 3 104 1 4 3 103 1 2 3 102 1 1 3 10 1 9 5 5 60.000 1 4.000 1 200 1 10 1 9 5 64.219 • 3 3 105 1 8 3 104 1 4 3 103 1 2 3 10 1 5 5 5 300.000 1 80.000 1 4.000 1 20 1 5 5 384.025 • 2 3 107 1 9 3 106 1 8 3 104 1 4 3 102 1 3 3 10 1 6 5 5 20.000.000 1 9.000.000 1 80.000 1 400 1 30 1 6 5 29.080.436 • 4 3 106 1 5 3 105 1 5 3 104 1 2 3 10 1 9 5 5 4.000.000 1 500.000 1 50.000 1 20 1 9 5 4.550.0293 Observa la descomposició i completa. • 6.13 8 .647 5 6 3 106 1 1 3 105 1 3 3 104 1 8 3 103 1 6 3 102 1 4 3 10 1 7 • 7 24. 3 5 6 5 7 3 105 1 ... 3 104 1 4 3 103 1 3 3 102 1 5 3 10 1 ... 2 6 • 2 6 2. 5 8 9 5 ... 3 105 1 6 3 104 1 ... 3 103 1 5 3 102 1 ... 3 10 1 9 2 2 812\n13. 2Arrel quadrada1 Completa. • Ï64 5 8 , perquè 82 5 64 • Ï81 5 9 , perquè 92 5 81 • Ï49 5 7 , perquè 72 5 49 • Ï100 5 10 , perquè 10 5 100 2 • Ï36 5 6 , perquè 62 5 36 • Ï25 5 8 , perquè 82 5 642 Multiplica i completa. 11 3 11 5 121 15 3 15 5 225 12 3 12 5 144 16 3 16 5 256 13 3 13 5 169 17 3 17 5 289 Ï121 5 11 Ï225 5 15 Ï144 5 12 Ï256 5 16 Ï169 5 13 Ï289 5 173 Completa i escriu entre quins dos nombres està cada arrel. • Ï20 42 , 20 , 52 16 , 20 , 25 • Ï43 62 < 43 < 72 F 36 < 43 < 49 4, Ï20 , 5 6 < Ï43 < 7 • Ï59 72 < 59 < 82 F 49 < 59 < 64 • Ï62 72 < 62 < 82 F 49 < 62 < 64 7 < Ï59 < 8 7 < Ï62 < 8 • Ï70 82 < 70 < 92 F 64 < 70 < 81 • Ï96 92 < 96 < 102 F 81 < 96 < 100 8 < Ï70 < 9 9 < Ï96 < 104 Resol. En Raül ha format a l’hort un quadrat amb El conserge d’un edifici de 100 habitatges 36 tomatigueres. A cada costat ha posat ha preparat un quadrat de casellers per el mateix nombre de plantes. Quantes deixar les cartes. A cada costat del quadrat tomatigueres ha sembrat a cada costat? ha posat el mateix nombre de casellers. Quants de casellers hi ha a cada costat? Ï36 5 6 Ï100 5 10 SOLUCIÓ En cada costat ha plantat 6 plantes. SOLUCIÓ En cada costat hi ha 10 casellers. 13\n14. Aplica i repassaAplica el que has après1 Observa el dibuix i completa la taula. ar a n i Ve rcur M Terr r n ú La us te ur t pt pi à t e Ne Sa Ur Jú M Distància al Sol en km Expressió polinòmica Mercuri 57.910.000 5 1 107 1 7 3 106 1 9 3 105 1 1 3 104 Venus 108.200.000 1 3 108 1 8 3 106 1 2 3 105 La Terra 148.500.000 1 3 108 1 4 3 107 1 8 3 106 1 5 3 105 Mart 227.940.000 2 3 108 1 2 3 107 1 7 3 106 1 9 3 105 1 4 3 104 Júpiter 778.330.000 7 3 109 1 7 3 108 1 8 3 107 1 3 3 106 1 3 3 105 Saturn 1.429.400.000 1 3 109 1 4 3 108 1 2 3 107 1 9 3 106 1 4 3 105 Urà 2.879.900.000 2 3 109 1 8 3 108 1 7 3 107 1 9 3 106 1 9 3 105 Neptú 4.504.300.000 4 3 109 1 5 3 108 1 4 3 106 1 3 3 1052 Calcula i contesta. Mart té dues llunes i Neptú té un nombre de llunes que és igual al cub de les que té Mart. Quantes llunes té Neptú? 23 5 8 SOLUCIÓ: Neptú té 8 llunes. Mart gira al voltant del Sol amb una velocitat de 25 km per segon. La velocitat a què gira Neptú és aproximadament l’arrel quadrada de la de Mart. Amb quina velocitat gira Neptú? Ï25 5 5 SOLUCIÓ: Neptú gira a 5 km per segon. La Terra gira al voltant del Sol amb una velocitat de 29,5 km per segon. Quants de quilòmetres recorr la Terra en una hora? 29,5 3 60 3 60 5 1.770 3 60 5 106.200 SOLUCIÓ: En una hora, la Terra recorr 106.200 km.14\n15. 2Repassa-ho1 Escriu amb xifres aquests nombres i després ordena’ls de major a menor. • Trenta-vuit milions nou-cents quaranta mil 38.940.000 • Cent milions dos-cents mil tres-cents 100.200.300 • Trenta-vuit milions nou-cents trenta-nou mil dos 38.939.002 • Noranta-cinc milions trenta-un mil cinc-cents noranta-nou 95.031.599 • Noranta-cinc milions trenta mil sis-cents 95.030.600 100.200.300 . 95.031.599 . 95.030.600 . 38.940.000 . 38.939.0022 Completa aquests grups de nombres consecutius. • 215.000.098 , 215.000.099 , 215.000.100 • 78.051.999 , 78.052.000 , 78.052.001 • 654.201.002 . 654.201.001 . 654.201.000 • 20.030.041 . 20.030.040 . 20.030.039 • 99.999.999 , 100.000.000 , 100.000.0013 Escriu els nombres següents. • El nombre anterior a 520.000.000 519.999.999 • El menor nombre parell anterior a 56.310.099 56.310.098 • El nombre posterior a setanta-tres mil dos-cents dotze 73.213 • El primer nombre parell posterior a 487.056.460 487.056.462 • Els nombres imparells compresos entre 2.100.000 i 2.100.004 2.100.001 i 2.100.0034 Calcula. • 8 3 (7 2 3) 5 8 3 4 5 32 • 3 1 10 : 5 5 31255 • (9 2 1) : 2 2 3 5 8 : 2 2 3 5 4 2 3 5 1 • 10 3 4 : 2 5 40 : 2 5 20 • (10 2 4) : (5 2 3) 5 6:253 • 7 3 3 2 8 3 2 5 21 2 16 5 5 • (4 2 1) 3 9 : 3 5 3 3 9 : 3 5 27 : 3 5 9 • 6 2 14 : 7 1 3 3 2 5 6 2 2 1 6 5 5 4 1 6 5 10 15\n16. 3 Nombres entersEls nombres enters1 Col·loca els nombres següents en el sac corresponent. Afegeix després tres nombres més de cada tipus. 18, 13, 25, 17, 26, 19, 112, 26, 21, 22, 12, 24, 23, 111 18 13 17 19 112 12 111 25 26 21 22 24 23 POSITIUS NEGATIUS2 Pinta els termòmetres perquè marquin la temperatura que s’indica. 26 °C 2 °C 4 °C 0 °C 27 °C 22 °C 1 2 3 4 5 6 14 14 14 14 14 14 12 0 0 0 0 0 0 22 24 24 24 24 24 24 26 273 Indica en cada cas si la temperatura ha pujat o ha baixat. • La temperatura era 111 °C i ara és de 114 °C. La temperatura ha pujat. • La temperatura era de 24 °C i ara és de 21 °C. La temperatura ha pujat. • La temperatura era de 13 °C i ara és de 22 °C. La temperatura ha baixat. • La temperatura era de 23 °C i ara és de 25 °C. La temperatura ha baixat. • La temperatura era de 28 ºC i ara és de 26 ºC. La temperatura ha pujat.16\n17. 4 Observa l’activitat 2 i completa les taules. Temperatura Temperatura Dividendo Variació inicial final Termòmetre 1 26 22 28 Termòmetre 2 12 22 0 Termòmetre 3 14 22 12 La temperatura Termòmetre 4 0 22 22 va baixar 2 °C. Termòmetre 5 27 22 29 Termòmetre 6 22 22 24 Temperatura Temperatura Dividendo Variació inicial final Termòmetre 1 26 13 23 Termòmetre 2 12 13 15 Termòmetre 3 14 13 17 La temperatura Termòmetre 4 0 13 13 va pujar 3 °C. Termòmetre 5 27 13 24 Termòmetre 6 22 13 115 Resol. • Un bussejador es llança des de 7 m d’altura i baixa 12 m fins arribar al fons. A quina profunditat està el fons? 12 2 7 5 5 SOLUCIÓ El fons està a 5 m de profunditat F 25. • N’Aina agafa l’ascensor a la planta 8 i baixa fins al tercer soterrani per agafar el cotxe. Quants de pisos baixa? 8 1 3 5 11 SOLUCIÓ Baixa 11 pisos.6 RAONAMENT. Llegeix les pistes i esbrina a quina planta viu cada al·lot. En Carles, n’Estela, na Irene, en Lluís i na Natàlia viuen en un edifici de cinc plantes. N’Estela viu a la primera planta. En Carles viu a una planta per davall d’en Lluís i una per damunt de na Natàlia. Si en Lluís baixa tres plantes, arriba a la planta de n’Estela. Na Natàlia viu a la 2a planta. En Carles viu a la 3a planta. En Lluís viu a la 4a planta. Na Irene viu a la 5a planta. 17\n18. Comparació de nombres enters1 Escriu els nombres que falten en la recta entera. Després, completa. 210 29 28 27 26 25 24 23 22 21 0 11 12 13 14 15 16 17 18 19 110 Els nombres positius estan a la dreta del 0. Els nombres negatius estan a l’esquerra del 0.2 Observa els punts del mateix color i contesta. 210 29 28 27 26 25 24 23 22 21 0 11 12 13 14 15 16 17 18 19 110 • Els punts vermells representen els nombres 28 i 13 El nombre major dels dos és 13 • Els punts grocs representen els nombres 23 i 21 El nombre major dels dos és 21 • Els punts verds representen els nombres 210 i 17 El nombre menor dels dos és 210 • Els punts blaus representen els nombres 26 i 12 El nombre menor dels dos és 263 Completa amb cinc nombres enters consecutius. 17 18 19 110 111 0 11 12 13 14 210 29 28 27 26 27 26 25 24 23 23 22 21 0 11 22 21 0 11 124 Observa la recta entera de l’activitat 1 i completa. • 14 és major que 27 perquè 14 està més a la dreta. • 28 és menor que 22 perquè està més a l’esquerra. • 15 és menor que 111 perquè està més a l’esquerra. • 23 és menor que 16 perquè està més a l’esquerra.18\n19. 35 Compara i escriu el signe que correspongui. 15 < 112 13 27 0 12 26 > 28 211 < 27 28 > 210 16 < 110 15 > 13 215 < 0 110 > 215 14 > 22 19 < 124 26 < 21 0 < 19 112 > 111 217 < 213 21 < 0 28 > 29 11 > 217 130 < 141 0 < 15 25 < 24 18 > 12 29 < 0 26 > 2106 Observa els resultats de l’activitat anterior i completa. • Donats un nombre positiu i un nombre negatiu, sempre és major el nombre positiu. • Donats un nombre positiu i el zero, sempre és major el nombre positiu. • Donats un nombre negatiu i el zero, sempre és major el zero. • Donats dos nombres negatius, sempre és major el que és el nombre menor sense signe.7 Escriu. • Quatre nombres majors que 16 • Quatre nombres menors que 22 R. M. R. M. 17, 112, 118, 120 27, 25, 24, 23 • Tres nombres majors que 23 • Tres nombres majors que 27 i menors que 15 i menors que 11 R. M. R. M. 22, 21, 11 25, 23, 08 Ordena aquests dos grups de nombres enters. De menor a major De major a menor 230, 121, 224, 119, 27, 211 19, 26, 116, 218, 215, 113 230 ,224 ,211 , 27 ,119 ,121 116 , 113 , 19 , 26 , 215 , 2189 Escriu els nombres enters compresos entre 28 i 218. 217, 216, 215, 214, 213, 212, 211, 210, 29 19\n20. Coordenades cartesianes1 Escriu les coordenades de cada punt. D A (.... ,11 14 ....) E (.... ,24 22 ....) B C B (.... ,14 13 ....) F (.... ,22 25 ....) A C (.... ,13 21 ....) G (.... ,22 12 ....) 0 (.... ,15 24 ....) (.... ,23 14 ....) F G D H H E2 Representa els punts següents. A A (25, 14) E (0, 12) ● G ●D B (14, 21) F (26, 0) ● ●E F C (21, 24) G (23, 12) ● 0 ●B D (13, 13) H (15, 23) H● C●3 Com són les coordenades de cada punt? Pensa i completa cada casella de la taula amb la paraula positiva o negativa. Punt del Punt del Punt del Punt del Dividendo 1r quadrant 2n quadrant 3r quadrant 4t quadrant Primera coordenada Positiva Negativa Negativa Positiva Segona coordenada Positiva Positiva Negativa Negativa4 Pensa i contesta. • Un punt està situat en l’eix horitzontal. Quin valor té la segona coordenada? La segona coordenada és zero. • Un punt està situat en l’eix vertical. Quin valor té la primera coordenada? La primera coordenada és zero.20\n21. 35 Segueix les pistes i troba el tresor del pirata. Escriu les coordenades del punt en què es troba soterrat. • Comença en el punt (21, 11). N • Camina 3 cap al sud. Has arribat a (21, 22). ● • Camina 5 cap a l’est. Has arribat al (14, 22). ● O E 0 • Camina 6 cap al nord. Has arribat al (14, 14). ● ● • Camina 6 cap a l’oest i trobaràs el tresor. El tresor està en (22, 14 ). S6 Dibuixa en aquests eixos un quadrat i un pentàgon. R. M. Després, escriu les coordenades dels vèrtexs. Vèrtexs del quadrat B A (12, 13 ) (22, 13 ) (22, 21 ) (12, 21 ) 0 C D Vèrtexs del pentàgon F E G (14, 22 ) ( 0, 22 ) (25, 23 ) (23, 25 ) (12, 25) H I7 RAONAMENT. Llegeix i dibuixa. • El triangle simètric del triangle vermell respecte de l’eix horitzontal. F Quines són les coordenades dels seus vèrtexs? A (14, 21) B (11, 21) C (15, 24) E D 0 B A • El triangle simètric del triangle vermell respecte de l’eix vertical. Quines són les coordenades dels seus vèrtexs? C D (21, 11) E (24, 11) F (25, 14) 21\n22. Aplica i repassaAplica el que has après1 Llegeix i contesta. Na Diana, n’Esteve, na Laura i en Miquel estan jugant a un joc de taula i per guanyar han d’arribar a la casella 18. Per fer-ho, tiren dos daus, un dels quals està marcat amb els signes 1 i 2, i l’altre, amb els nombres de l’1 al 6. Si en tirar els daus surt 2 i 5, han de retrocedir 5 caselles i si surt 1 i 3, avancen tres caselles. • Observa en el dibuix on està cada fitxa i esbrina en quina casella estarà després d’aquests llançaments. • La fitxa groga estarà en la casella 110 • La fitxa blava estarà en la casella 112 • La fitxa vermella estarà en la casella 117 • La fitxa verda estarà en la casella 18 • En un moment del joc, na Diana està en la casella 11. Què hauria de treure en tirar els daus per passar a la 9? Na Diana hauria de treure 22 • El guanyador ha estat en Miquel. Na Laura estava 8 caselles més enrere. Na Diana estava dues caselles per davant de na Laura. N’Esteve, quatre per darrere de na Diana. En quina casella estava cada jugador en el moment de guanyar en Miquel? Laura 110 Diana 112 Esteve 1822\n23. 3Repassa-ho1 Completa cada frase. • La potència 73 es llegeix «set elevat al cub». • La potència 56 es llegeix cinc elevat a sis. • La potència «tres elevat a deu» s’escriu 310 • La potència «dotze elevat a deu» s’escriu 1210 • La potència «deu elevat a cinc» s’escriu 1052 Expressa cada potència com a producte i calcula’n el resultat. • 73 5 7 3 7 3 7 5 343 • 54 5 5 3 5 3 5 3 5 5 625 • 42 5 4 3 4 5 16 • 25 5 2 3 2 3 2 3 2 3 2 5 32 • 113 5 11 3 11 3 11 5 1.331 • 162 5 16 3 16 5 256 • 93 5 9 3 9 3 9 5 729 • 107 5 10 3 10 3 10 3 10 3 10 3 10 3 10 5 10.000.000 • 85 5 8 3 8 3 8 3 8 3 8 5 32.768 • 64 5 6 3 6 3 6 3 6 5 1.2963 Calcula les arrels quadrades següents. • Ï36 5 6 • Ï64 5 8 • Ï81 5 9 • Ï100 5 10 • Ï25 5 5 • Ï49 5 7 • Ï4 5 2 • Ï16 5 4 • Ï9 5 34 Calcula entre quins nombres està cada arrel. • L’arrel quadrada de 70 està entre 8 i 9, perquè 82 , 70 , 92 …, 8 Ï70 , … 9 • L’arrel quadrada de 44 està entre 6 i 7, perquè 62 < 44 < 72 … ,Ï44 , … 6 … 7 • L’arrel quadrada de 77 està entre 8 i 9, perquè 82 < 77 < 92 8 Ï77 9 …,… ,…5 Calcula. • 9 3 3 2 12 : 2 1 10 • 7 2 2 : 2 1 15 : 3 27 2 6 1 21 5 21 1 10 5 31 7 2 1 1 5 5 6 1 5 5 11 • 5 1 3 3 2 2 10 : 5 • 12 1 4 3 3 2 5 2 8 : 2 5 1 6 2 2 5 11 2 2 5 9 12 1 12 2 5 2 4 5 24 2 5 2 4 5 19 2 4 5 15 23\n24. 4 Múltiples i divisorsMúltiples d’un nombre1 Completa aquesta taula. Dividendo 30 31 32 33 34 Múltiples de 4 43050 43154 43258 4 3 3 5 12 4 3 4 5 16 Múltiples de 6 63050 63156 6 3 2 5 12 6 3 3 5 18 6 3 4 5 24 Múltiples de 7 73050 73157 7 3 2 5 14 7 3 3 5 21 7 3 4 5 28 Múltiples de 8 83050 83158 8 3 2 5 16 8 3 3 5 24 8 3 4 5 322 Escriu. • Tres múltiples de 8 majors que 35 R. M. 40, 48, 56 • Tres múltiples de 6 menors que 48 R. M. 18, 24, 30 • Tres múltiples de 10 majors que 50 i menors que 100 R. M. 60, 70, 803 Observa l’exemple i contesta. • 72 és múltiple de 8? 072 8 72 és múltiple de 8 perquè la divisió 72 : 8 és exacta. 00 9 • 81 és múltiple de 6? 81 6 F 81 no és múltiple de 6 perquè la divisió 81 : 6 no és exacta. 21 13 3 • 136 és múltiple de 8? 136 8 56 17 F 136 és múltiple de 8 perquè la divisió 136 : 8 és exacta. 0 • 357 és múltiple de 3? 357 3 05 119 F 357 és múltiple de 3 perquè la divisió 357 : 3 és exacta.4 Resol. 27 0 En Gonçal compra els brics de llet d’un litre en caixes de 4. Pot comprar 17 litres de llet? I 24 litres? Per què? 17 4 24 6 17 no és múltiple de 4. 1 4 0 4 24 és múltiple de 4. SOLUCIÓ No pot comprar 17 litres de llet i sí que en pot comprar 24 litres.24\n25. Mínim comú múltiple1 Calcula. Múltiples de 3 0, 3, 6, 9, 12, 15, 18, 21, 24, … Múltiples de 4 0, 4, 8, 12, 16, 20, 24, … MCM (3 i 4) Múltiples comuns 12, 24, 36, … MCM (3 i 4) 5 12 Múltiples de 6 0, 6, 12, 18, 24, 30, 36, 42, … Múltiples de 8 0, 8, 16, 24, 32, 40, 48, 56, … MCM (6 i 8) Múltiples comuns 24, 48, 72, … MCM (6 i 8) 5 24 Múltiples de 8 0, 8, 16, 24, 32, 40, 48, … Múltiples de 12 0, 12, 24, 36, 48, … MCM (8 i 12) Múltiples comuns 24, 48, … MCM (8 i 12) 5 242 Resol. N’Ester va a classe de guitarra cada 4 dies Un ordinador fa una còpia de seguretat i na Maria, cada 9 dies. Avui han coincidit cada 3 hores i un altre la fa cada 12 hores. les dues a classe. Quan coincidiran una Acaben de fer-la els dos alhora. D’aquí a altra vegada? quantes hores tornaran a coincidir? Múltiples de 4 F 0, 4, 8, 12, 16, 20, … Múltiples de 3 F 0, 3, 6, 9, 12, 15, 18, … Múltiples de 9 F 0, 9, 18, 27, 36, … Múltiples de 12 F 0, 12, 24, 36, 48, … MCM (4 i 9) 5 36 MCM (3 i 12) 5 12 SOLUCIÓ D’aquí a 36 dies. SOLUCIÓ Coincidiran d’aquí a 12 hores.3 RAONAMENT. Pensa i contesta. A classe han calculat que el MCM de (3 i 11) 5 33. En Julià diu que el nombre 27 és múltiple de 3 i d’11. Per què s’equivoca en Julià? S’equivoca perquè 27 sí que és múltiple de 3, però no d’11. 25\n26. Divisors d’un nombre. Criteris de divisibilitat1 Observa l’exemple. Després, fes les divisions i completa. • 019 7 7 no és divisor de 19. 05 2 La divisió és entera. 19 no és múltiple de 7. • 018 3 3 és divisor de 18. 00 6 La divisió és exacta. 18 és múltiple de 3. • 048 12 12 és divisor de 48. La divisió és exacta. 00 4 48 és múltiple de 12. • 108 9 9 és divisor de 108. 18 12 La divisió és exacta. 108 és múltiple de 9. 0 • 123 8 8 no és divisor de 123. 43 15 La divisió no és exacta. 123 no és múltiple de 8. 32 Aplica els criteris de divisibilitat i encercla. Els múltiples de 2 Els múltiples de 3 Els múltiples de 5 375 132 453 861 450 678 126 408 560 990 705 9903 Escriu. • Quatre nombres majors que 200 que siguin múltiples de 2 R. M. 210, 314, 452, 506 • Quatre nombres menors que 100 que siguin múltiples de 3 R. M. 99, 84, 75, 60 • Quatre nombres de tres xifres que siguin múltiples de 5 R. M. 120, 480, 525, 8054 Pensa i contesta. Na Beatriu està pensant en un nombre de dues xifres. El nombre 2 i el 5 són divisors d’aquest nombre. En quina xifra acaba el nombre en què pensa na Beatriu? Si el nombre és divisible per 5, acaba en 0 o en 5; com que també és divisible per 2, acaba en 0, 2, 4, 6 o 8. Per tant, el nombre en què pensa na Beatriu acaba en 0.26\n27. 4Càlcul de tots els divisors d’un nombre1 Pensa i contesta. • L’1 és divisor de qualsevol nombre? Per què? Sí, perquè quan dividim qualsevol nombre entre 1 la divisió és exacta. • 9 és divisor de 9? Sí, perquè la divisió 9 : 9 és exacta. • 35 és divisor de 35? Sí, perquè la divisió 35 : 35 és exacta. • Qualsevol nombre és divisor de si mateix? Sí, perquè la divisió és exacta.2 Calcula tots els divisors de cada nombre. De 6 De 8 De 10 De 12 Divisors de 6: Divisors de 8: Divisors de 10: Divisors de 12: 1, 2, 3 i 6 1, 2, 4 i 8 1, 2, 5 i 10 1, 2, 3, 4, 6 i 123 Resol. • En Pau ha comprat bidons per envasar 24 litres d’aigua de manera que en envasar-los no li’n sobri gens. Quina capacitat poden tenir els bidons que ha comprat? Divisors de 24: 1, 2, 3, 4, 6, 12 i 24 SOLUCIÓ Els bidons poden ser d’1, 2, 3, 4, 6, 12 o 24 ¬. • En una tenda hi havia un rotlo de corda de 18 metres. L’han tallat en trossos iguals de manera que no els n’ha sobrat gens. Quants de metres pot mesurar cada tros? Divisors de 18: 1, 2, 3, 6, 9 i 18 SOLUCIÓ Cada tros pot fer 1, 2, 3, 6, 9 o 18 m. • En un forn han fet 20 quilos de magdalenes. Les envasen en bosses iguals sense que els en sobri cap. Quants de quilos poden haver ficat en cada bossa? Divisors de 20: 1, 2, 4, 5, 10 i 20 SOLUCIÓ Hi han pogut ficar 1, 2, 4, 5, 10 o 20 kg. 27\n28. Màxim comú divisor1 Calcula. Divisors de 8 1, 2, 4 i 8 Divisors de 12 1, 2, 3, 4, 6 i 12 MCD (8 i 12) Divisors comuns 1, 2 i 4 MCD (8 i 12) 5 4 Divisors de 15 1, 3, 5 i 15 Divisors de 18 1, 2, 3, 6 i 18 MCD (15 i 18) Divisors comuns 1i3 MCD (15 i 18) 5 3 Divisors de 20 1, 2, 4, 5, 10 i 20 Divisors de 24 1, 2, 3, 4, 6, 12 i 24 MCD (20 i 24) Divisors comuns 1, 2 i 4 MCD (20 i 24) 5 42 Calcula. MCD (12 i 19) MCD (36 i 10) MCD (8 i 24) Divisors de 12: Divisors de 36: Divisors de 8: 1, 2, 3, 4, 6 i 12 1, 2, 3, 4, 6, 12 i 36 1, 2, 4 i 8 Divisors de 19: 1 i 19 Divisors de 10: Divisors de 24: MCD (12 i 19) 5 1 1, 2, 5 i 10 1, 2, 3, 4, 6, 8, 12 i 24 MCD (36 i 10) 5 2 MCD (8 i 24) 5 83 Resol. N’Andrea vol repartir 24 bombons i 18 caramels en bosses iguals que tenguin el màxim de llepolies possible. No vol que en una bossa es mesclin caramels i bombons; tampoc vol que en sobrin ni que en faltin. Quantes llepolies ficarà a cada bossa? Quantes bosses omplirà? Divisors de 24: 1, 2, 3, 4, 6, 12 i 24 Divisors de 18: 1, 2, 3, 6 i 18 6 MCD (18 i 24) 5 6 SOLUCIÓ Ficarà 6 llepolies en cada bossa i omplirà 4 bosses de bombons i 3 de caramels.28\n29. 4Nombres primers i composts1 Calcula tots els divisors de cada nombre i indica si és primer o compost. 8 10 12 17 Divisors de 8: Divisors de 10: Divisors de 12: Divisors de 17: 1, 2, 4 i 8 1, 2, 5 i 10 1, 2, 3, 4, 6 i 12 1 i 17 És compost. És compost. És compost. És primer. 21 23 24 25 Divisors de 21: Divisors de 23: Divisors de 24: Divisors de 25: 1, 3, 7 i 21 1 i 23 1, 2, 3, 4, 6, 12 i 24 1, 5 i 25 És compost. És primer. És compost. És compost.2 Calcula i escriu. Els nombres primers Els nombres composts compresos entre 30 i 40 compresos entre 40 i 50 Nombres primers: 31 i 37 Nombres composts: 42, 44, 45, 46 i 483 RAONAMENT. Pensa i contesta. • Quin és el màxim comú divisor de dos nombres primers? Per què? El MCD de dos nombres primers és igual a 1, perquè els nombres primers només tenen com a divisors el mateix nombre i la unitat. 29\n30. Aplica i repassaAplica el que has après1 Completa la taula i resol. En un magatzem de refrescos reben, de dilluns a dissabte, botelles de llimona, de taronja i de cola. En la taula apareix el nombre de begudes rebudes durant l’última setmana. Dividendo Dilluns Dimarts Dimecres Dijous Divendres Dissabte 120 : 12 5 240 : 12 5 Caixes 23 15 11 15 8 botelles 5 10 5 20 Llimonada 23 3 12 5 11 3 12 5 Botelles 5 276 180 5 132 120 180 240 200 : 10 5 450 : 10 5 10 botelles Caixes 20 5 20 15 14 5 45 40 Taronjada 20 3 10 5 Botelles 5 200 200 150 140 450 400 240 : 8 5 200 : 8 5 Caixes 5 30 5 25 20 25 62 55 12 botelles Cola 55 3 8 5 Botelles 240 200 160 200 496 5 440 • Quantes caixes amb refresc de taronja • Quantes caixes amb cola reberen els dos reberen dimarts? I divendres? primers dies de la setmana? Dimarts F 200 : 10 5 20 caixes 240 : 8 1 200 : 8 5 30 1 25 5 55 Divendres F 450 : 10 5 45 caixes SOLUCIÓ Dimarts, 20 caixes i SOLUCIÓ Reberen 55 caixes. divendres, 45. • Es poden col·locar totes les botelles de llimonada, sense que en sobri cap, en caixes grosses de 40 botelles? I de 36 botelles? Llimonada: 276 1 180 1 132 1 120 1 180 1 240 5 1.128 1.128 : 40 G No exacta 1.128 : 36 G No exacta SOLUCIÓ No, perquè 40 i 36 no són divisors de 1.128. • La comanda grossa de botelles de llimonada arriba cada 6 dies; la de taronjada, cada 8, i la de cola, cada 4. Cada quants de dies arriben les tres a la vegada? Múlt. de 6 F 0, 6, 12, 18, 24, 30, ... Múlt. de 8 F 0, 8, 16, 24, 32, 40, ... MCM (6, 8 i 4) 5 24 Múlt. de 4 F 0, 4, 8, 12, 16, 20, 24, ... SOLUCIÓ Cada 24 dies coincideixen les tres comandes.30\n31. 4Repassa-ho1 Completa aquesta recta entera escrivint els nombres que falten. Després, indica quins punts són els que estan pintats. 210 29 28 27 26 25 24 23 22 21 0 11 12 13 14 15 16 17 18 19 110 26 23 0 142 Compara i escriu el signe adequat. 18 > 23 28 < 11 28 > 213 15 > 0 26 < 117 11 < 19 112 14 0 13 115 > 219 23 < 12 11 > 218 14 > 0 0 > 225 214 < 11 165 > 2573 Escriu els nombres que falten sabent que són tres nombres enters consecutius. 15 , 16 , 17 22 . 23 . 24 0 , 11 , 12 212 ,211 ,210 22 , 21 , 0 11 . 0 . 21 18 . 17 . 16 23 . 24 . 254 Dibuixa el triangle els vèrtexs del qual tenen les coordenades següents. A (25, 13) A D B (21, 12) B E C (22, 0) G C 0 F H J • Trasllada el triangle 4 quadradets a • Trasllada el triangle inicial 3 quadradets la dreta. Quines són les coordenades cap avall. Quines són les coordenades dels vèrtexs del nou triangle? dels vèrtexs del triangle resultant? D F (21, 13) G F (25, 0) E F (13, 12) H F (21, 21) F F (12, 0) J F (22, 23) 31\n32. 5 AnglesUnitats de mesura d’angles1 Completa la taula següent. Es llegeix S’escriu 59 graus 34 minuts 51 segons 59° 34 51" 70 graus 18 minuts 47 segons 70o 18 47" 132 graus 20 minuts 46 segons 132° 20 46" 84 graus 16 segons 84o 16" 30 minuts 15 segons 30 15"2 Escriu entre quins valors en graus està la mesura de cada angle. • 43° 11 14" està entre 43° i 44° • 94° 6 està entre 94o i 95o • 169° 37 28" està entre 169o i 170o • 102° 23" està entre 102o i 103o • 61° 50 14" està entre 61o i 62o • 40 56" està entre 40 i 413 Completa aquestes igualtats, indicant per quin nombre multipliques o divideixes. 3 60 : 60 … 3… 60 : 60 … • 64° 5 3.840 • 3.900 5 65 º • 36 5 2.160 " • 2.700" 5 45 4 Expressa en la unitat indicada. • 67° • 7° 46 • 53° 53 En minuts 67 3 60 5 7 3 60 5 420 53 3 60 5 3.180 5 4.020 420 1 46 5 3.180 1 53 5 5 466 5 3.233 • 48° • 18 53" • 87° 24 40" En segons 48 3 60 3 60 5 18 3 60 5 1.080 87 3 60 3 60 5 313.200 5 172.800" 1.080 1 53 5 24 3 60 5 1.440 5 1.133" 313.200 1 1.440 1 40 5 5 314.680"32\n33. 5 Expressa les següents mesures en les unitats indicades. Graus i minuts Minuts i segons Graus, minuts i segons • 516 • 1.773" • 5.408" 516 60 1773 60 5408 60 36 8 573 29 008 90 60 33 30 1 516 5 8o 36 1.773" 5 29 33" 5.408" 5 1o 30 8" • 2.351 • 2.113" • 96.539" 2351 60 2113 60 96539 60 551 39 313 35 365 1608 60 11 13 0539 408 26 59 48 2.351 5 39o 11 2.113" 5 35 13" 96.539" 5 26o 48 59"6 Resol. Un caragol tarda 78 minuts a recórrer En la prova de llançament, la javelina ha de el caminet d’un jardí. Quantes hores caure dins d’un angle de 108.000". Quants de i minuts tarda a recórrer-lo? graus mesura la zona on cau la javelina? 78 60 108000 60 18 1 480 1800 60 0000 000 30 SOLUCIÓ Tarda 1 h i 18 min. SOLUCIÓ Mesura 30 graus.7 RAONAMENT. Quin d’aquests angles és major? Calcula i encercla’l. 20.217" 1.168 19º 25 36" Passam els tres 1168 19 3 60 3 60 5 a segons. 3 60 5 68.400 70080" 25 3 60 5 1.500 68.400 1 1.500 1 36 5 5 69.936" L’angle major és 1.168. 33\n34. Suma d’angles1 Suma aquestes parelles d’angles. Després, dibuixa amb l’ajuda del transportador l’angle suma i comprova que mesura el que havies calculat. 26° 1 40° 5 46o 54° 1 90° 5 144o 72° 1 36° 5 108o R. L. R. L. R. L.2 Fes aquestes sumes. 37° 26 19" 65° 11 46" 84° 39 45" 146° 21 43" 1 54º 32 36" 1 12º 23 53" 1 127º 43 52" 1 28º 18 6" 91o 58 55" 77o 34 99" 211o 82 97" 174o 39 49" 1 1 1 1 77o 35 39" 211o 83 37" 1 1o 212o 23 37"3 Col·loca i calcula. 136° 52 50" 1 98° 49 57" 85° 42" 1 94° 43 48" 42° 20 34" 1 19º 52 136o 52 50" 85o 42" 42o 20 34" 1 98o 49 57" 1 94o 43 48" 1 19o 52 234o 101 107" 179o 43 90" 61o 72 34" 1 1 1 1 1 1o 234o 102 47" 179o 44 30" 62o 12 34" 1 1o 235o 42 47"4 Resol. N’Àngel i N’Aitana participen en una cursa En Joan fa un viatge en metro i autobús. de relleus. N’Àngel ha tardat 1 minut El metro tarda 36 minuts i 19 segons i 19 segons. N’Aitana ha tardat 23 segons i l’autobús tarda 47 minuts i 58 segons. més. Quant han tardat entre els dos? Quant ha durat el viatge? 36 min 19 s 1 min 19 s 1 min 19 s 1 47 min 58 s 1 23 s 1 1 min 42 s 83 min 77 s Aitana 1 min 42 s 2 min 61 s 1 1 min 3 min 1 s 84 min 17 s 5 1 h 24 min 17s SOLUCIÓ Han tardat 3 min i 1 s. SOLUCIÓ Ha durat 1 h, 24 min i 17 s.34\n35. 5Resta d’angles1 Resta aquestes parelles d’angles. Després, dibuixa amb el transportador l’angle diferència i comprova que mesura el que havies calculat. 40° 2 28° 5 12o 90° 2 54° 5 36o 72° 2 36° 5 36o R. L. R. L. R. L.2 Fes aquestes restes. 74 88 74 64o 14 106" 27o 28 77" 71o 14 63" 77° 56 49" 65° 15 46" 28° 29 17" 72° 15 3" 2 54º 32 36" 2 12º 23 53" 2 19º 52 30" 2 25º 49 18" 23o 24 13" 52o 51 53" 8o 36 47" 46o 25 45"3 Col·loca i calcula. 62° 20 4" 2 47° 39 26" 118° 39 2 27° 23 12" 146° 8" 2 28° 28 43" 79 38 145o 59 68" 61o 19 64" 118o 39 60" 146o 60 8" 62o 20 4" 2 27o 23 12" 2 28o 28 43" 2 47o 39 26" 91o 15 48" 117o 31 25" 14o 40 38"4 Resol. Na Sara està escoltant una cançó que dura En una volta ciclista, el guanyador ha tardat 3 minuts i 27 segons, i l’atura quan n’ha 3 hores 21 minuts i 36 segons i el darrer, escoltat 1 minut i 46 segons. Quant falta 4 hores 11 minuts i 6 segons. Quina de cançó? diferència li ha tret el primer al darrer? 2 min 87 s 3 min 27 s 3 h 70 min 66 s 2 1 min 46 s 4 h 11 min 6 s 2 3 h 21 min 36 s 1 min 41 s 49 min 30 s SOLUCIÓ En falta 1 min i 41 s. SOLUCIÓ Li ha tret 49 min i 30 s. 35\n36. Angles complementaris i suplementaris1 Observa els angles i escriu si són complementaris o suplementaris. Després, calcula l’angle que s’indica. Â D̂ B̂ 5 44° Ĉ 5 35° Els angles Â i B̂ són complementaris. Els angles Ĉ i D̂ són suplementaris. L’angle Â mesura 90o 2 44o 5 46o L’angle D̂ mesura 180o 2 35o 5 145o Ĝ Ê F̂ 5 101° Ĥ 5 46° Els angles Ê i F ̂ són suplementaris. Els angles Ĝ i Ĥ són complementaris. L’angle Ê mesura 180o 2 101o 5 79o L’angle Ĝ mesura 90o 2 46o 5 44o2 Calcula els angles següents. L’angle complementari L’angle suplementari • De 34° • De 13° 90o 2 34o 5 56o 180o 2 13o 5 167o • De 71° • De 69° 90o 2 71o 5 19o 180o 2 69o 5 111o • De 62° 25 • De 104° 20 89o 179o 90o 60 180o 60 2 62o 25 2 104o 20 27o 35 75o 40 • De 50° 23" • De 83° 36" 89o 179o 59 90o 60 180o 60 60" 2 50o 23 2 83o 36" 39o 37 96o 59 24"36\n37. 5Angles de més de 180°1 Mesura cada un d’aquests angles. Mesura 230o Mesura 310o Mesura 285o2 Utilitza el transportador i dibuixa els angles següents. 195° 305° 200° R. L. R. L. R. L. 250° 284º 316° R. L. R. L. R. L.3 RAONAMENT. Llegeix i marca la resposta correcta. h Pot ser agut La suma de dos angles aguts Pot ser 180° És sempre obtús h Pot ser 180° La suma d’un agut i un obtús Sempre és 360° És sempre 180° h Són sempre adjacents Un angle de més de 180° i el Són sempre consecutius que li falta per arribar a 360° Poden ser consecutius 37\n38. Aplica i repassaAplica el que has après1 Llegeix i completa la taula. Després, contesta. Aquí tens una part de la programació d’horabaixa d’una cadena de televisió. Aquesta cadena posa cinc minuts de publicitat entre programa i programa. Comença Programa Durada Acaba 16 h 00 min Magazín 1 h 54 min 17 h 54 min 17 h 59 min Infantil 38 min 18 h 37 min 18 h 42 min Documental 46 min 19 h 28 min 19 h 33 min Sèrie 1 h 8 min 20 h 41 min 20 h 46 min Curtmetratge 9 min 20 h 55 min 17 h 59 min 18 h 42 min 19 h 33 min 1 38 min 1 46 min 1 1h 8 min 17 h 97 min 18 h 88 min 20 h 41 min 1 1h 1 1h 18 h 37 min 19 h 28 min • Un dia, aquesta cadena va programar la pel·lícula Allò que el vent s’endugué, que dura 3 h i 58 min. La pel·lícula va acabar a les 20 h 44 min i 48 seg. Quant de temps de publicitat hi hagué durant l’emissió de la pel·lícula? ALLÒ QUE EL VENT S’ENDUGUÉ La pel·lícula hauria d’haver acabat a les 19 h i 58 min. 19 h 104 min SOLUCIÓ 20 h 44 min 48 s 2 19 h 58 min 46 min 48 s Hi hagué 46 min i 48 s de publicitat. Temp • En Xavier vol enregistrar en aquest DVD una pel·lícula que d’enreg s màxim dura 3 h i 58 min. Ja té enregistrades les tres pel·lícules istram 16 h ent: Pel·li 1 anotades en la caràtula. La pot enregistrar? Per què? : min i 24 2 h 15 seg. 2h 15 min 24 s 6h 35 min 4 s Pel·li 2 min i 47 : 1 h 46 1h 46 min 47 s 1 3h 58 min 4 s seg. Pel·li 3 : 2 h 32 1 2h 32 min 53 s 9h 91 min 4 s min i 53 seg. 5h 93 min 124 s 1 1h 6h 35 min 4s 10 h 31 min 4 s SOLUCIÓ Sí que la pot gravar, perquè el temps total és menor de 16 h.38\n39. 5 Repassa-ho 1 Calcula quatre divisors i quatre múltiples de cada nombre, i completa la taula. R. M. Divisors Nombre Múltiples 1, 2, 3, 6 18 36, 54, 72, 90 2, 3, 4, 12 24 24, 48, 96, 144 2, 3, 4, 9, 18 36 36, 72, 108, 180 2 Calcula tots els divisors dels nombres següents. Després, encercla en vermell els nombres primers i en verd, els composts.vermell 2 1, 2 vermell 3 1, 3 verd 9 1, 3, 9 verd 10 1, 2, 5, 10vermell 11 1, 11 vermell 13 1, 13 3 Completa les taules aplicant els criteris de divisibilitat. Dividendo És divisible per Dividendo És divisible per 2 3 5 2 3 5 El número 90 Sí Sí Sí El número 95 No No Sí El número 48 Sí Sí No El número 300 Sí Sí Sí El número 45 No Sí Sí El número 40 Sí No Sí El número 510 Sí Sí Sí El número 243 No Sí No 4 Calcula el MCM i el MCD d’aquests nombres. • 20 i 24 • 12 i 18 • 10 i 15 MCD (20 i 24) 5 4 MCD (12 i 18) 5 6 MCD (10 i 15) 5 5 MCM (20 i 24) 5 120 MCD (12 i 18) 5 36 MCM (10 i 15) 5 30 39\n40. El quadern de Matemàtiques 6, primer trimestre, per a sisè curs d’educació primària,és una obra col·lectiva concebuda, creada i realitzada al Departament de PrimàriaIlles Balears/Santillana Educación, S. L., dirigit per Enric Juan Redal,José Tomás Henao i Miquel Vives Madrigal.Text: Fernando García i Pilar García.Il·lustració: Pep Brocal i José M. Valera.Edició: José A. Almodóvar i Miquel Vives Madrigal.Direcció d’art: José Crespo.Projecte gràfic Portada: Carrió/Sánchez/Lacasta. Interiors: Paco Sánchez i Avi.Il·lustració de portada: José Luis Agreda.Cap de projecte: Rosa Marín.Coordinació d’il·lustració: Carlos Aguilera.Cap de desenvolupament de projecte: Javier Tejeda.Desenvolupament gràfic: José Luis García i Raúl de Andrés.Direcció tècnica: Ángel García.Coordinació tècnica: José Luis Verdasco i Miquel Vives Madrigal.Confecció i muntatge: Julio Hernández, M. Gómez i M. Raboso.Correcció: Immaculada Ramis.Documentació i selecció fotogràfica: Nieves MarinasFotografia: Calvin Hamilton; ARXIU SANTILLANA.© 2009 by Illes Balears/Santillana Educación, S. L.Gremi de Teixidors, 26, local 13, 1r. 07009 PalmaPRINTED IN SPAINImprès a Espanya per Qualsevol forma de reproducció, distribució, comunicació pública o trans- formació d’aquesta obra només pot ser feta amb l’autorització dels seus titulars, llevat d’excepció prevista per la llei. Contactau amb CEDROCP: 140666 (Centro Español de Derechos Reprográficos, www.cedro.org) si necessitauDepòsit legal: fotocopiar o escanejar algun fragment d’aquesta obra.


60è CONCURS DE FOTOGRAFIA ARTÍSTICA I DE MUNTANYA (MEMORIAL ANTONI MONRÓS I VALLS)\nInici Activitats Fotografia 60è CONCURS DE FOTOGRAFIA ARTÍSTICA I DE MUNTANYA (MEMORIAL ANTONI MONRÓS I VALLS)\nCom cada any torna el concurs de fotografia artística i de muntanya (Memorial Antoni Monrós i Valls), enguany celebrem la 60a edició i volem contar amb tots vosaltres.\nPremi d'honor 2016\nAutora: Mª Carmen Sierra\nS’admetran obres fins el dia 31 de maig de 2016. Es podran adreçar al CLUB MUNTANYENC L’HOSPITALET, c/.Reforma,5 baixos-08901 de L’Hospitalet, per correu, o personalment els dimarts i els dijous de 20 a 22 de la nit. També admetran obres a Monrós Copi-foto, c/ Roselles, 17 de L'H.\nTindrà lloc el dia dilluns 6 de juny, a les 20:30h del vespre al local del CMH. El veredicte serà públic, la decisió serà inapel·lable i constarà en acta.\n- D’HONOR TROFEU MONRÓS i 120 euros\n- MUNTANYA 1r TROFEU CMH i 100 euros\n2n TROFEU de l'Ajuntament de l'Hospitalet i 80 euros\n3r TROFEU de l'Ajuntament de l'Hospitalet\n- LLIURE COLOR 1r TROFEU CMH i 100 euros\n2n TROFEU Grup de Botigues del Centre i St. Josep i 80 euros\n3r TROFEU Ajuntament de l'Hospitalet\n- LLIURE BLANC i NEGRE 1r TROFEU CMH i 100 euros\n2n TROFEU Ajuntament de l'Hospitalet i 80 euros\n3r TROFEU CMH.\n- CIUTAT DE L'HOSPITALET 1r TROFEU Ajuntament de l'Hospitalet i 100 euros\n2n TROFEU CMH i 80 euros\nLes obres estaran exposades al Centre Cultural Barradas, Rbl. Just Oliveres, 56, de L’Hospitalet de Llobregat. Del 15 de juny al 33 de juny.\nEls premis es lliuraran a la inauguració de l’exposició, el dia 15 de juny a les 20:30h.


Primavera: canvi de decoració a estil modern i eclèctic - Immobiliària Espígul\nArriba la primavera i això vol dir que els dies es fan més llargs, comença a fer més bon temps, els camps s’omplen de color… per tant és habitual voler adequar la nostra llar a aquesta nova estació i donar-li un aspecte més viu i fresc.\nPer començar amb el canvi primer has de retirar tots aquells elements que et recordin a l’hivern com per exemple catifes gruixudes, fundes de coixins fosques, si tens espelmes canviar-les per d’altres amb més colors, retirar les mantes dels llits i sofàs, etc.\nTendències de decoració de primavera\nAquesta temporada hi ha dues tendències que venen trepitjant fort. Dos estils de decoració totalment diferents però que donen un ambient molt més primaveral a la llar.\nPer una banda torna el maximalisme i la importància del color. Han quedat enrere els habitatges on predominen l’estil minimalista i nòrdic on predomina el blanc. Aquesta nova tendència està plena de textures, colors, formes i acabats sofisticats… segueixen la màxima del “més és més”.\nPer altra banda està triomfant l’estil natural. Materials com la fusta, la ràfia i les fibres naturals tot barrejat amb tons beige, marrons i blancs. Si t’agrada aquest estil, la clau està en incorporar objectes com [gerros, catifes, testos, cadires.] fets d’aquests materials i complementant la decoració amb plantes (naturals o artificials).\nTips per un canvi de decoració exprés\nIncorporar a la teva decoració flors fresques. Un petit detall que dóna vitalitat i color a l’estança.\nIl·luminació solar: aprofita les hores de sol i posa una garlanda de llums solars per decorar la teva terrassa/balcó.\nRenova totalment l’estil d’una habitació afegint paper pintat de colors o estampats tropicals en una de les parets\nTags: decoracio, decoració de la llar, Immobiliaria Espígul, primavera\nAvantatges de contractar serveis immobiliaris Comprar, reformar i llogar és una opció rentable?


Déjà vie: 15, de T de teatre\nostres jo las conec pel jet lag, m'agradava molt aquesta serie.\nDoncs, miraré d'anar-hi perquè m'agradava molt aquest tipus de teatre.\nPer cert, a quin teatre ho fan?\nAh una cosa, allò de trobar-nos a les festes del pilar seria tota una coincidència ehhh jajaja, amb la quantitat de gent que hi va!!\nPetons II!! xDD\nLa veritat és que no hi he anat mai a veure-les al teatre, però a l'institut em van fer llegri criatures i em va encantar.\nM'hauria d'anima a anar al teatre.\ncarmncitta, ho fan al teatre poliorama de Barcelona però solen fer gires.\nLo d les fests ja m'ho imagino, era borma...\nsaforenc, Criatures per mi es la millor, super divertida. Vinga anima't, t'ho passaras b!\nUooooooO!! Quina passadaa! Jo em tragava toots els capítols de Jet Lag (remarco especialment el capítol es clar)!! Et deus fuma uns farts de riure!! A veure si la fan a prop de casa aviat!\nDe les obres que has dit, jo vaig veure un tros de l'obra Criatures, que la van representar un grup de l'institut, i vaig riure moolt!\nJoan marc, la veritat es q si q rius molt i la veritat es q s'agraeix (soc una espectadora na mica dificil). D'on ets tu? no deuries ser del mateix institut q en saforenc? :P\nPoliorama! haig d'anar, gràcies!\nostres, jo mai em perdia un capítol de jetlag. Reia sol.\nper cert, saforenc, no esperava trobarte aqui, ..., quan vulguis pillem les entrades i anem :P!.


15 al 16 set. 2016\nAquesta activitat es podrà seguir en streaming. Retransmissió prevista en directe dijous 15 i divendres 16 de setembre a partir de les 18 h.\nHi ha una manera millor de desmantellar qualsevol residu revolucionari, radical o insurgent que hagi pogut restar del punk que organitzar-ne una exposició? Hi ha cap manera de ser més traïdor al potencial pertorbador del punk que intentar categoritzar-lo i esmicolar-lo en apartats, esquemes i referències? Es pot assegurar una discrepància més gran entre exegetes, hagiogràfics, cronistes, testimonis o amants del punk que amb l’elaboració d’una llista de llocs on es troba present? Museitzar el punk és una forma d’esquarterar-lo i certificar-ne la mort, o bé de ser-hi més fidel?\nEl punk exemplifica una actitud feta de ràbia, inconformisme i incorrecció, però també de contradiccions i incertesa. Aquesta diversitat conforma el fil conductor d’aquest seminari: des de les preguntes que van portar Greil Marcus, després d’assistir a l’últim concert dels Sex Pistols, a relatar la seva experiència a Lipstick Traces, fins a les reflexions de Marina Garcés sobre el classicisme punkie, al qual seguim enganxats amb amor i odi. També de l’actitud anti que va més enllà del posat a través de Bob Nickas guiat per The Fall; les preguntes d’Eloy Fernández Porta sobre aquestes arts del trasllat i els procediments de valorització cultural a través de dinàmiques d’inclusió i l’exclusió; i com a cloenda, Kendell Geers amb la seva falca de PostPunkPaganPop i els paranys que s’hi amaguen.\nDIJOUS 15 I DIVENDRES 16 DE SETEMBRE DE 2016, 18 h\nRetransmissió prevista en directe de 18 h a 21 h.\n18 h Introducció a càrrec de David G. Torres, comissari de l’exposició PUNK. Els seus rastres en l’art contemporani.\n18.30 h Greil Marcus\nGreil Marcus és un periodista i crític musical nord-americà. És conegut per la seva producció d’assajos literaris de música rock en un marc molt més ampli i poc habitual en el gènere musical, que abasta la política i la cultura.\n19.15 h Marina Garcés\nMarina Garcés és filòsofa i assagista. És professora titular de Filosofia a la Universitat de Saragossa. Ha impulsat el projecte col·lectiu Espai en Blanc de pensament crític i experimental.\n20 h Debat obert entre el públic i els participants.\n18 h Eloy Fernández Porta\nDoctor en Humanitats per la Universitat Pompeu Fabra i professor d’art contemporani del Programa d’Estudis Hispànics i Europeus de la UPF i a la Barcelona School of Management. Ha publicat dos volums de relats, l’antologia Golpes (amb Vicente Muñoz Álvarez) i, a l’editorial Anagrama, els assajos Afterpop, Homo Sampler, €®O$ (Premi Anagrama) i Emociónese así (Premi Ciutat de Barcelona). Col·labora en les revistes Rockdelux i Jot Down.\n18.45 h Robert Nickas, «How I Wrote Elastic Man»\nCrític i comissari d’exposicions establert a Nova York, Nickas ha organitzat més de vuitanta mostres i s’ha guanyat la fama de treballar en un estil molt personal que transgredeix l’acceptat. Va formar part de l’equip responsable d’Aperto a la Biennal de Venècia de 1993 i de la Biennal de Lió de 2003. Entre 2003 i 2006 va ser assessor curatorial al P.S.1 Contemporary Art Center de Nova York. És autor de diversos llibres, així com de nombrosos articles i conferències.\n19.30 h Kendell Geers, «PostPunkPaganPop»\nKendell Geers és conegut per les seves potents instal·lacions a gran escala en museus i galeries d’arreu del món. Compromès socialment i políticament, plasma en la seva obra la seva convicció i esperança en el poder de l’art per expressar i fer efectiu el canvi social.\n20.15 h Debat obert entre el públic i els participants.\nAmb inscripció prèvia. Preu: 10 € curs complet. Sessions separades (només a taquilla i en cas que no es completi l’aforament): 5 €/sessió. Gratuït amb carnet Amic. Amb traducció simultània.


EL QUADERN DE SÍSIF: Treballem innovant en Geografia!\nbías 9 de juny de 2010, a les 22:55\nÉs agradable comprovar com els alumnes i el professorat engeguen noves formes d'aprendre i de comunicar coneixements. El reportatge inclou testimonis, informació, documentació gràfica, exemples pràctics actuals i quotidians.\nNous temps requereixen noves fòrmules d'ensenyament-aprenentatge.


Sant Pere té a punt l'acabament de les obres del carrer del Mar - Empordà\nSant Pere té a punt l'acabament de les obres del carrer del Mar\n«Les obres tenen un cost de 350.000 euros, que es repartiran a parts iguals entre el Feder i l'Ajuntament», explica l'alcalde Agustí Badosa\nMarc Testart 27.04.2020 | 18:54\nEls operaris col·locant el parterre, en la recta final de les obres. ANDREA BOLCATO\nEls operaris col·locant el parterre, en la recta final de les obres.\nA finals d'aquest mes d'abril, l'Ajuntament de Sant Pere Pescador té prevista la finalització de les obres del carrer del Mar, que executa l'empresa Hiercons. L'alcalde, Agustí Badosa, afirma que «es compleixen els terminis» i assenyala que l'únic punt pendent serà el subministrament de mobiliari urbà, com ara bancs i papereres.\nEl consistori santperenc es va acollir al fons europeu de desenvolupament regional Feder, gestionat a través del Consell Comarcal de l'Alt Empordà, per iniciar el mes de març passat aquests treballs. «Les obres tenen un cost de 350.000 euros, de manera que es repartiran a parts iguals entre el Feder i l'Ajuntament», manifesta Badosa. L'any 2014, ja hi va haver uns treballs inicials en el tram central del carrer del Mar.


Botiga de calçat a Palau | Petjades\nBotiga de calçat a Palau\nLa nostra botiga posa a la teva disposició els models més actuals de calçat per a dona i nens. Treballem amb les cases comercials més conegudes del sector\nBotes per anar al col•legi, sabates de vestir, sabates amb taló alt, botins, sabatilles esportives… tot el que necessitis i molt més ho trobaràs a la nostra botiga de calçat a Palau. Som una sabateria especialitzada en calçat de dona i nens; posem a la teva disposició els models més actuals i els dissenys que estan de moda.


Marc Márquez ha fet una bona remuntada, però no pogut acabar a Jerez. MIRCO LAZZARI / GETTY IMAGES\nMontmelóMarc Márquez afronta amb optimisme el Gran Premi de Catalunya de Motociclisme que es disputarà aquest diumenge a Montmeló. Després d'aconseguir la seva primera victòria a la categoria de Moto2 en l'anterior cursa de Le Mans, el pilot de l'equip Catalunya Caixa Repsol assegura estar "més motivat i confiat" de cara a la cursa "de casa".\nmarquez Moto2 Motociclisme circuit Catalunya


L'experiment de les «bitcoins» - Diari de Girona\nL'experiment de les «bitcoins»\ngirona | j.l. llagues 08.04.2013 | 00:00\nEl recent corralito dels bancs de Xipre dóna pas a la moneda virtual. reuters\nEl recent corralito dels bancs de Xipre dóna pas a la moneda virtual.\nEl recent corralito parcial decretat a Xipre i la por d'un possible contagi a altres països europeus amb problemes són dues de les causes que han portat els cercles financers a enfocar la seva mirada cap a uns diners virtuals aliens al control dels organismes oficials: les bitcoins.\nCreades el 2009 per un grup de desenvolupadors asiàtics que operen sota el pseudònim de Satoshi Nakamoto -no es coneix de forma oficial la procedència ni l'autor d'aquesta "divisa"- les bitcoins són un tipus de moneda que serveix per efectuar transaccions comercials.\nInternet és la plataforma on s'opera i per tenir un compte l'usuari disposa de diverses opcions. La més usual és anar a les cases de canvi que pul·lulen per tota la xarxa, encara que també es pot comprar divisa a un particular o vendre un article propi en "bitcoins".\nEl cas de Taylore More, un empresari canadenc de 22 anys que ven casa i accepta les "bitcoins" com a mitjà de pagament, és una anècdota que ha recorregut tot el planeta. Ningú sap si en el futur serà costum.\nEls principals dubtes resideixen a la seguretat. L'ús fraudulent d'Internet fa que molts vegin el comerç virtual amb recel. No obstant això, els usuaris de la moneda informàtica destaquen que aquest tipus de pagaments es desenvolupa gràcies a complexos sistema criptogràfics, molt difícils de hackejar.\nAlhora, també hi ha un tipus d'actors batejats com "miners", que s'encarreguen de verificar l'autenticitat de les transaccions. Si el pagament és revisat per cinc d'aquests professionals se'n confirma l'autenticitat i la seguretat. No es pot fer marxa enrere.\nRandy Brito, portaveu de la pàgina web Cafeconbitcoin.com, va comentar que "el comerciant està molt més segur amb aquest sistema de pagament. Si vens alguna cosa per Internet i et paguen amb targeta de crèdit pot passar que després el compte sigui fraudulent. Aquí es revisa tot per diversos usuaris anònims experts. La comunitat actua en benefici seu. Si es verifica el pagament, els diners no es poden perdre ".\nBrito porta un any utilitzant aquesta nou tipus de divisa i no ha tingut cap problema: "jo encara no he canviat una quantitat gran de diners, però sí conec gent que ho ha fet sense problemes. Aquesta nova modalitat de pagament està entrant a poc a poc a Europa. Ja hi ha cases de canvi a Espanya, França, Eslovènia o Alemanya. Aquesta divisa digital descentralitzada fa quatre anys que opera a tot el planeta. Crec que en poc més d'un any serà més que un mètode experimental, una realitat financera".\nConsolidades als Estats Units\nLes bitcoins tenen el seu principal mercat en terres nord-americanes, on una unitat ja equival a més de 92 dòlars. El Govern de Barack Obama ja ha decidit posicionar-se en aquesta qüestió i ha publicat un esborrany per regular de manera oficial el canvi de la moneda virtual en dòlars i l'FBI ha avisat del possible ús per part del crim organitzat. Les administracions no volen perdre la cursa de l'economia virtual.\nA Europa, de moment, l'ús del moneder virtual no està tan estès. Només usuaris experts i professionals relacionats amb la xarxa de xarxes utilitzen aquest tipus d'intercanvi financer. No obstant això, aquest sistema informàtic ha registrat un gran creixement en l'últim any.\nSegons les estadístiques publicades per Bitcoin-Qt -un dels principals operadors- el programa de transacció comercial ha estat descarregat prop de 9.500 vegades per usuaris espanyols en els últims dotze mesos.