Andorra i Espanya volen que\nel CDI es tanqui en mesos\nanDoRRa pàgina 6 anDoRRa pàgina 9 cultuRa pàgina 11 espoRts pàgina 14\nPrincipat d’Andorra Tot el que necessites, tot el que imagines... i més\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 Núm. 2.635 / ANy 11\nC/Maria Pla, 29 AD500 Andorra la Vella\nTo r n e m\na l c o l·le ! !\nretiraran la demanda\nsi hi ha investigacions\nLa ‘regla d’or’\nCercas explica que la\nliteratura l’ha salvat i\nli ha fet la vida intensa\nCampanya de país del\nMoraBanc per arribar\nals 3.000 socis\n2 Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nel barbarisme *alumbrat?\nHem d’emprar enllumenat.\nL’enllumenat del carrer no\nESO i accés a\nfrancès i àrab.\n• Professors especialitzats en trastorns de\n• Valoració i seguiment per psicòloga col·\n• Tècniques i hàbits d’estudi, reforç en totes\nles matèries, motivació per aprendre.\n• Classes particulars i grups reduïts.\npaper per a tot\n• Suport per a nens amb autisme, trastorns\nper dèficit d’atenció i problemes d’auto·\n• Treballem amb les darreres tecnologies, i\ndisposem d’una pissarra digital interactiva\nque permet impartir classes dinàmiques i\nSOL I CALOR AMB NUVOLADES DE TARDA\nÉs ben sabut que molts dies de calor al Pirineu sem-pre\nacaben amb l’arribada de precipitacions de tarda\nperquè les muntanyes acaben per inestabilitzar l’aire\nque tenim damunt nostre. De moment avui el cel es-tarà\nserè durant el matí i les temperatures pujaran,\nsent molt similars a les d’ahir, amb valors d’estiu\nperò no excessius. Durant la tarda les nuvolades han\nde començar a sorgir però encara no esperem que\ndonin precipitacions. El vent ha de ser fluix del nord-oest,\namb cops moderats als cims. Demà, augment\nde la inestabilitat de tarda. Que tingueu un BonDia.\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 3\nAndorra i Espanya volen que el CDI\nestigui acabat en els propers mesos\nMariano Rajoy reitera el suport d’Espanya en les negociacions d’un acord d’associació amb la Unió Europea\naGènciES Montoro assegura que “no es pot\nUn parell d’hores abans de la reunió en-tre\nRajoy i Martí, el ministre d’Hisenda\ni Administracions Públiques, Cristóbal\nMontoro, va comparèixer al Congrés dels\nDiputats per explicar les polítiques en\nmatèria de frau fiscal adoptades pel Go-vern\nespanyol i per donar detalls sobre la\nconfessió de l’expresident de la Genera-litat\nEl ministre va assegurar que l’abast\ndel cas Pujol és prou important per com-parèixer\na la cambra baixa i va avisar que\nl’expresident de la Generalitat “s’equi-vocava\nde ple” si pensava que amb un\ncomunicat “començaria de cap i de nou”.\nEn aquest sentit, va assegurar que “no\nes pot descartar que s’hagin comès un\no més delictes”, i va anunciar que l’Estat\nes presentarà com a acusació en el cas.\nMontoro es va mostrar convençut que la\nconfessió de Pujol ha estat fruit de les\ninvestigacions que s’estan portant a ter-me\ndes de l’Agència Tributària, les for-ces\ni els cossos de seguretat de l’Estat.\n“S’ha vist acorralat. Ha estat una reacció\na això, una proposta d’estratègia”, va su-bratllar,\ni va manifestar que “tot el que\ns’havia ocultat als ciutadans està saltant\npels aires i ha estat gràcies a l’actuació\nde la policia”.\nAixí mateix, Montoro va assenyalar que\nun Estat democràtic “no pot admetre un\nsimple mea culpa d’algú que també ha\nadmès que fa més de 30 anys que oculta\nun patrimoni a causa d’un error”. El mi-nistre\nconsidera lamentable que l’expre-sident\nde la Generalitat ho justifiqui dient\nque “mai es va trobar en el moment ade-quat\nper regularitzar-lo” i que intenti “hu-manitzar”\nl’excés dient que “tot és fruit\n“El frau no s’acaba amb una carta\nnovel·lada de disculpes”, va exclamar\nCristóbal Montoro, tot afegint que ara\ncorrespon a Jordi Pujol explicar davant\nl’administració tributària i davant els tri-bunals\n“tot allò que diu i tot allò que no\ndiu en la seva declaració”.\nPujol sí QuE comParEixErà\nD’altra banda, el Parlament de Catalunya,\namb el vot afirmatiu de tots els grups, va\ndemanar a l’expresident que hi compare-gui,\npetició resposta afirmativament per\nPujol unes hores més tard. Tot i això, l’ex-president\ncatalà va trametre una carta al\nParlament en què demanava que la com-pareixença\ntingui lloc a partir del 22 de\nsetembre per incidir el menys possible en\nfets de gran “voltatge polític” com l’Onze\nde Setembre, el debat de política general\no l’aprovació de la llei de consultes.\nEn una trobada marcada pel\nrerefons del cas Pujol, mal-grat\nels reiterats esforços d’un\ni altre per evitar referir-s’hi, la\nreunió entre el president espa-nyol,\nMariano Rajoy, i el cap de\nGovern, Antoni Martí, d’ahir a\nLa Moncloa va servir per donar\nun impuls a la negociació per\na l’establiment d’un acord que\npermeti evitar la doble imposi-ció\n(CDI). Durant la reunió Ra-joy\nva reiterar també el suport\nd’Espanya en la negociació del\nfutur acord d’associació amb la\nUnió Europea (UE).\nLa trobada entre tots dos\nmandataris, de la qual no s’han\nfet declaracions i que va durar\ntres quarts d’hora, va servir,\nsegons va explicar l’executiu\nen un comunicat, per donar un\nnou impuls als contactes entre\nels dos països per assolir un\nCDI. En aquest sentit, ja s’ha\nprogramat una primera ronda\ntècnica de negociacions per al\nproper dia 22. Segons el Go-vern,\n“el CDI amb Espanya –en\nla línia dels signats amb França\ni Luxemburg– ha de servir per\naixecar la doble imposició que\ngrava les exportacions de ser-veis\nentre tots dos països en\nun marc de cooperació i trans-parència\nen matèria fiscal”. Els\ndos mandataris van coincidir en\nla voluntat de culminar la nego-ciació\nen els pròxims mesos.\nL’altre gran tema de la tro-bada\nva ser el procés d’aproxi-mació\nd’Andorra a la UE. Martí\ni Rajoy van coincidir en l’opor-tunitat\nque s’obre per a Andorra\namb el mandat de negociació de\nla UE, que ha d’arribar de mane-ra\nimminent i que ha de perme-tre\nals petits estats (Andorra,\nSan Marino i Mònaco) el ple ac-cés\nal mercat interior. En aquest\nsentit, el president espanyol va\nbrindar a Martí la plena col-laboració\nd’Espanya en aquest\nprocés. Aquestes negociacions\n“haurien de permetre l’accés\nd’Andorra al mercat interior de\nla UE respectant certes especifi-citats,\ncom ja preveu el Tractat\nde Lisboa”, segons s’afirma a\nla nota del Govern. Per la seva\nbanda, el cap de Govern va ma-nifestar\na Rajoy el suport d’An-dorra\na la candidatura espanyo-la\nal Consell de Seguretat de les\nNacions Unides per al bienni\n2015-2016. “Tant el conveni de\ndoble imposició com la futura\nassociació amb la UE s’inscri-uen\nen el programa de refor-mes\nque està duent a terme el\nGovern d’Andorra per millorar\nla competitivitat de l’economia\nandorrana a partir de l’homolo-gació\ni l’obertura”, recalca l’exe-cutiu\nen el comunicat esmentat.\nLa trobada es va celebrar, se-gons\nva destacar l’executiu, en\nun clima de cordialitat i entesa,\ni va servir també per constatar\nel bon estat de les relacions bi-laterals\nentre el Principat i Es-panya.\nAixí, Martí va aprofitar\nper convidar el president es-panyol\na visitar Andorra abans\nque s’acabi l’any. Sense tancar\nuna data concreta, Rajoy s’ha\ncompromès a fer una visita a\nAndorra abans del final d’any,\namb la qual cosa es convertiria\nen el primer president del Go-vern\nespanyol en actiu a visitar\nEl cap de Govern, Antoni Martí, i el president espanyol, Mariano Rajoy, es van reunir ahir al palau de La Moncloa.\nEl titular d’Hisenda espanyol, Cristóbal Montoro.\ndescartar la comissió d’un o més delictes”\n4 OPINIÓ Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nbones relacions sense explicacions\nEl cap de Govern, antoni Martí, va mantenir\nahir una trobada amb el president del Govern\nespanyol, Mariano Rajoy, una trobada que es va\ndur a terme enmig del rebombori que ha suposat\nel cas Pujol i de les especulacions que hi ha hagut\nal voltant sobre les conseqüències que aquest cas\npot suposar per a andorra. D’aquesta manera, i\ntot i que s’ha assegurat que aquest afer no for-mava\npart dels temes que havien de tractar els\ndos mandataris, és més que evident que s’ha ha-gut\nd’abordar, ni que sigui de passada, tenint en\ncompte les declaracions que s’han anat fent tam-bé\ndes dels àmbits polítics espanyols. Després de\nla trobada ni Martí ni Rajoy van voler fer decla-racions,\nun fet que fa créixer encara més les sos-pites\nque realment algun comentari sobre Pujol\nes devia fer en la reunió. Segons es va posar en\nrelleu, la qüestió principal va ser la signatura del\nconveni per evitar la doble imposició entre els dos\nestats i sembla que la reunió d’ahir ha de suposar\nl’impuls perquè aquest conveni es pugui tancar\nen els pròxims mesos. La trobada va servir també\nperquè Espanya expressés el seu suport per a les\nnegociacions amb la UE, així com el recolzament\nd’andorra a la candidatura espanyola al Consell\nde Seguretat de les Nacions Unides. S’evidenci-en,\nd’aquesta manera, les bones relacions entre\nM’he adonat, massa tard, que no tinc ni idea de la vida\ndels meus avis paterns: no sé quina mena de persones\neren, què volien ser de petits, com els va anar la vida.\nRecordo que el meu avi Aleksandr, que era un militar\njubilat, es passava hores signant sobre un full de pa-per.\nTenia una signatura molt elaborada, que eren les\ninicials del seu nom complet i totes les onze lletres del\ncognom, amb un acabament fantàstic. Si hagués sigut\nescriptor de renom, el president de la república o, com\na mínim, el ministre d’afers estrangers, no tindria\npreu, aquesta manera de firmar.\nTanmateix, no sembla que hagi sigut res d’important,\nja que la seva família de tres persones vivia en un pis\ndiminut d’una sola habitació, amb una cuina petita.\nEra vicecoronel, això sí, i guardava algunes medalles\nde la guerra, no tantes com les medalles dels avis d’al-gunes\nde les meves amigues, però déu n’hi do també.\nMai no va concedir venir a la meva classe el Dia de a\nvictòria per parlar de la guerra, i no tinc ni idea de a\nquines tropes pertanyia ni a què es dedicava: semblava\nalgú de despatx, un oficinista. no sé si havia hagut de\nsignar molts documents durant la seva vida, o bé si era\nuna ambició frustrada. Tocava l’acordió, no gaire bé,\nperò bé, i era molt despistat, sempre se li perdia el do-cument\nd’identitat necessari per entrar a la ciutadella\nDesprés de la trobada man-tinguda\nde Fisioterapeutes, el col-lectiu\nes va mostrar dispo-sat\na retirar la demanda si\ndels militars on vivien. Per això, sempre m’explicava\nhistòries sobre les aventures del DnI perdut, que era\nun ésser animat i viu i el trobava passejant pel bosc.\nM’estimava, jo era la seva única neta, i jo l’estimava a\nell. Sempre deia que quan jo fos més gran, ell tocaria\nLa pometa a l’acordió i jo ballaria. no va viure prou per\npoder-ho fer. no em van portar al seu enterrament, no\nsé per què, però potser haurien d’haver-ho fet.\nVenia del sud de Rússia, d’una regió on el meu cognom\nés típic i freqüent, i defineix els cosacs de la regió, “els\nque provenen de la carena de la muntanya”. Tenia cinc\no sis germans, dels quals ens arribaven, de vegades,\npostals de regions llunyanes. La seva mare, després\nde tenir tots els fills, va estudiar dret i amb 43 anys\nva esdevenir jutge i va treballar de jutge fins a la seva\nvellesa i mort.\nL’àvia Maria era inspectora de qualitat del menjar a les\ncantines governamentals. Tenia una germana, Cateri-na,\nque era mestra. El seu primer fill, el Valeri, no era\ndel meu avi, sinó d’una relació o un matrimoni anteri-or,\ni no el coneixíem gaire ja que vivia al nord. El pri-mer\nfill de la meva àvia olga tampoc no era fill del meu\navi, sinó fruit del seu primer matrimoni, el va tenir\nals 18 anys. Ara bé, de la vida de la meva àvia olga en\nahir amb el Col·legi\nEl cap de Govern ‘copia’ l’es-til\nespanyol, Mariano Rajoy, i\nno fa declaracions després\nde la trobada mantinguda\nsé moltes coses, sé que era una nena rebel i indepen-dent\nque no s’avenia gaire amb la seva mare i la seva\ngermana gran, que eren, segons ella, unes bledes. El\nseu germà petit, el Boris, va morir a la guerra de Fin-làndia,\namb 16 o 17 anys, i tenia cabells arrissats. La\nmeva àvia se n’anava a ballar a les festes del poble des\nque tenia 13 anys, i sempre mentia a tothom dient que\nen tenia 16. També des dels 13 anys, va treballar de\ncaixera a la mateixa botiga del poble que la seva mare:\nla Lídia, la germana gran, va continuar estudiant, però\nl’olga va haver de deixar el col·legi, tot i que era una\nbona estudiant. La feina li donava una independència\ni una llibertat que desitjava. Amb 17 anys va anar a\ntreballar en la construcció d’una carretera, hi va conèi-xer\nel seu primer marit i se’n va desenamorar després\ndel naixement del fill.\nAl meu avi, el seu segon marit, sí que l’estimava. El\nmeu avi Ivan provenia d’un petit poble de la regió de\nTambov i era el petit de la família, l’únic fill després\nde moltes filles, l’únic germà de diverses germanes, al-gunes\nde les quals ja tenien els seus propis fills quan\nell va néixer. n’hi havia tantes, de germanes, que dues\nd’elles es deien de la mateixa manera: ni el pare, el meu\nbesavi, ni l’home del registre no es van recordar que la\nfamília ja en tenia una, de Pelagia.\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 publicitat 5\n6 Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nEl Col·legi de Fisioterapeutes retirarà\nla demanda si es fan investigacions\nPosen en relleu aquesta voluntat després de la reunió amb Interior, en què se’ls va exposar el que s’està fent\nA mitjans del mes d’agost el\nanunciava que portava el Go·\nvern als tribunals per la seva\n“inacció” davant els casos d’in·\ntrusisme que havien denunci·\nat i sobre els quals no havien\nrebut cap resposta. Aquesta\ndemanda segurament serà\nretirada arran de l’anunci de\nl’executiu que s’estan duent a\nterme les corresponents in·\nvestigacions sobre la vintena\nde casos denunciats. D’aques·\nta manera, des del col·lectiu\nseguiran els avenços que faci\nl’executiu respecte d’això i si\ntot avança tal com es va par·\nlar ahir retiraran la demanda,\npresident del col·lectiu, David\nD’aquesta manera, un cop es\nva anunciar que es presentava\naquesta demanda, Interior va\nmanifestar que hi havia pre·\nvista una reunió amb els fisio·\nterapeutes per a aquest mes de\nsetembre, en el transcurs de la\nqual estava previst que s’infor·\nmés el col·lectiu que les inves·\ntigacions estaven en marxa.\nUn fet que es va produir ahir.\nFigueredo va posar en relleu\nque “feia temps” que manteni·\nen trobades amb l’executiu per\nabordar aquests casos d’intru·\nsisme però “no s’avançava” i,\na més a més, darrerament no\nhavien rebut cap resposta. Per\ntant, i davant el silenci de l’ad·\nministració, “el pas següent”\nva ser presentar la demanda,\namb la qual, van admetre, vo·\nlien constituir una “mesura de\npressió” perquè es desencallés\nla qüestió. Si haguessin rebut\nles explicacions que se’ls van\ndonar ahir, va admetre, no\nhaurien iniciat l’acció judicial.\nDes del col·lectiu posen en\nrelleu que la situació fa temps\nque dura i que la seva volun·\ntat és que ja que hi ha una llei\nque regula les condicions per a\nl’exercici de la professió el que\nés necessari és que tothom les\ncompleixi. Per tant, Figueredo\nva reiterar que la voluntat del\ncol·lectiu no era dur el Govern\nals tribunals, però que en un\nmoment donat l’única solució\nper intentar posar fil a l’agulla\ncontra l’intrusisme que viu el\nsector era aquesta.\nEn el moment de la presenta·\nció de la demanda, des del col·\nlegi es va posar en relleu que\narran de l’entrada en vigor de\nla llei que regula les professi·\nons liberals van iniciar els tre·\nballs per fer un registre dels\nprofessionals titulats, i que\nva ser llavors quan van detec·\ntar que n’hi havia una vintena\nque exercien sense estar col·\nlegiats, amb la qual cosa des·\nconeixien, també, si tenen la\ncorresponent autorització del\nGovern i a més a més l’assegu·\nrança per a la responsabilitat\ncivil, uns requisits que es fixen\nper llei i que, per tant, conside·\nren que tothom ha de complir,\ni més tenint en compte que\nes tracta de la salut de les per·\nEls fisioterapeutes denunciaven la “inacció” de l’executiu davant l’intrusisme.\nespot reitera que l’executiu “no ha estat inactiu”\ni que investiga els casos\nXavier espot, es va mostrar\nsatisfet de com s’havia\ndesenvolupat la trobada amb\nels representants del Col·legi de\nFisioterapeutes, destacant que\ns’havia informat el col·lectiu de\nl’estat en què es troba l’actuació\nque està duent a terme\nl’administració per comprovar si\naquestes persones denunciades\nconcorren en una conducta\nd’intrusisme. en aquest sentit\nva voler remarcar que l’executiu\n“no ha estat inactiu” en aquest\ncas i que “està fent la seva\nfeina”. Va assenyalar que\n“l’abast de la denúncia era\nimportant” ja que afecta un\nnombre destacat de persones\ni cal seguir uns procediments\nen què cal “compaginar” els\ninteressos “legítims” tant dels\nfisioterapeutes com de les\npersones que són objecte de\ndenúncia i, per tant, la resposta\nno pot ser immediata, ja que cal\ncomplir uns terminis. Pel ministre\n“no hi ha un conflicte entre el\nCol·legi de Fisioterapeutes i el\nGovern” i va afegir que el més\nimportant és que després de\nla trobada d’ahir va quedar\nPel que fa al termini en\nquè la instrucció d’aquesta\ninvestigació pot estar conclosa,\nespot va remarcar que quant als\nprofessionals que ja han estat\nidentificats pot tardar com a\nmàxim un mes o un mes i mig\ni que quant a aquells que no\nestan identificats podria ser a\nfinals d’any. En aquest sentit, de\nles actuacions administratives\nque es duguin a terme es pot\nderivar la sanció corresponent\nper intrusisme o bé es poden\narxivar aquestes actuacions. Cal\nrecordar que, qüestionats sobre\nla presentació de la demanda\nper part dels fisioterapeutes\na mitjans d’agost, des de\nl’executiu es va anunciar que\ns’estaven duent a terme les\ninvestigacions escaients arran\nde la sol·licitud presentada pel\ncol·lectiu el 10 de juny.\nespot també va recordar\nque recentment s’ha aprovat\nel reglament que regula les\nsancions en relació a les\nprofessions titulades i que la\nvoluntat del Govern és donar “un\nimpuls a l’obertura (econòmica)\nperò amb rigor”.\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 ANDORRA 7\nPolicies francesos podran actuar a\nAndorra per mantenir l’ordre públic\nL’acord policial preveu també que es pugui demanar la intervenció d’unitats especialitzades\nesmenes a tres\nquee mééss llii aagrraadii\nL’acord entre Andorra i França\nsobre cooperació transfrontere-ra\nen matèria policial i duanera\npreveu que els cossos de segure-tat\nfrancesos puguin intervenir\nen territori andorrà en cas d’“es-deveniments\nimportants o inci-dents\ngreus en l’ordre públic”, si\naixí ho sol·liciten les autoritats\nandorranes. En concret, es po-drà\ndemanar la col·laboració\nde la Unitat de Coordinació de\nForces Mòbils del ministeri de\nl’Interior i, en cas d’urgència,\ndel servei de Vigilància Opera-tiva\nde la policia nacional i/o el\nCentre d’Informació Operativa\nde la Gendarmeria.\nA la demanda, les autoritats\nandorranes hauran d’especifi-car\nels efectius sol·licitats, el\ntipus d’intervenció operativa\nprevista (servei d’ordre o man-teniment\nde l’ordre) i les dates\nd’utilització. “A més, la deman-da\nha de precisar si s’autoritza\nl’ús de la força o d’armes.” Així\ns’exposa en l’acord sobre aques-ta\nmatèria, que van signar tots\ndos països a mitjans del passat\nmes de març i que ara ha estat\nadmès a tràmit al Consell Gene-ral\nper ser ratificat, i al qual es\npoden presentar esmenes fins\nal 23 de setembre.\nL’acord també inclou que\nAndorra podrà demanar l’as-sistència\n“en matèria de gestió d’una\ncrisi d’intensitat elevada”. Per a\nactuacions d’aquest tipus, es re-querirà\nl’obertura de l’espai aeri\nandorrà “per permetre l’envia-ment\nurgent de l’element d’in-tervenció”\ni implicarà l’autorit-zació\nper a l’ús de les armes.\nEl text sotmès ara a la rati-ficació\ndel Consell fixa també\nl’assistència en matèria de lluita\ncontra el terrorisme, i en aquest\nàmbit la cooperació “es fa exten-siva\na la prevenció, a la repres-sió\nd’actes terroristes i a la llui-ta\ncontra el seu finançament”.\nUna possibilitat de cooperació\nque també es preveu entre tots\ndos estats serà amb “reforços de\ndurada limitada”, que suposa\nposar a disposició de l’altra part\nun o diversos agents per un es-pai\nde temps inferior a les 48\nhores per a casos concrets que\ntinguin una dimensió trans-fronterera.\nA més, l’acord, que\nparteix d’una proposta de text\ndel Govern francès del 2011,\npermet els agents d’enllaç, amb\nuna missió d’assessorament i\nd’assistència, i la constitució de\nAndorra s’ha beneficiat tradicionalment de l’ajuda policial de l’Estat francès.\nLa Sindicatura va acordar,\nen la reunió que va mante-nir\ndilluns passat, prorrogar\nel termini per a la presenta-ció\nd’esmenes als projectes\nde llei de l’embargament, de\nmodificació del Codi de l’ad-ministració\ni del saig, a de-manda\ndels grups parlamen-taris\nsocialdemòcrata i mixt.\nja van anunciar fa setma-nes\nque necessitarien més\ntemps per estudiar aquests\ntextos de l’àmbit judicial.\nEl nou termini acaba el 22\nde setembre, segons publi-cava\nahir el butlletí oficial\ndel Consell. A petició també\nd’aquests dos grups parla-mentaris,\nes prorroga el ter-mini\nper presentar esmenes\nal projecte de llei qualificada\nde creació i de regulació del\npública, que ara finalitzarà el\n15 de setembre.\n8 ANDORRA Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nPena de quatre anys per allotjar-se\nen hotels sense pagar i per furts\nL’home feia servir altres identitats per facturar els serveis dels diferents establiments\nals diferents establiments\nhotelers en què va estar allotjat\nuna quantitat de diners que pot\nsuperar els 5.100 euros, ja que\nencara s’ha de determinar una\nde les indemnitzacions.\nDurant el judici, celebrat el\nmes de juny, l’acusat va posar\nen relleu que feia vint anys que\nENCARA NO ESTÀS ABONAT?\nABONA’T AL MORABANC ANDORRA A LES\nOFICINES DE MORABANC O DEL CLUB\nAmb importants avantatges si ets\no et fas client de MoraBanc\nDurant el judici va reconèixer\nbona part dels fets que se li im-putaven,\nen definitiva que s’ha-via\nallotjat en un hotel i havia\nmarxat sense abonar la factura\ncorresponent, i que altres ve-gades\nfacilitava dades d’altres\npersones per a la corresponent\nfacturació, a més a més d’aprofi-tar\nla seva estada en aquests es-tabliments\nper cometre furts de\ndiners. El Tribunal de Corts ha\nconsiderat que l’home és culpa-ble\nde diversos furts, d’ús frau-dulent\nde targeta de crèdit, d’es-tafa\ni d’usurpació d’identitat, a\nmés a més de maltractament\nlleu, una contravenció que va\ncometre en el moment de ser\ndetingut. Tot això li suposarà,\nsegons la sentència dictada ahir\npel Tribunal de Corts, quatre\nanys de presó ferma, 600 euros\nde multa i vint anys d’expulsió\ndel país. A més, haurà de satis-fer\nanuncio_bondia_255x167.pdf 1 31/08/14 13:02\nvivia d’aquesta manera, és a dir,\nallotjant-se en establiments ho-telers\nsense abonar la factura o\nfacilitant dades de terceres per-sones,\ni de fet això li ha suposat\ntenir antecedents en diferents\nAixí, fent servir bases de da-des\nd’empreses mediadores en\nles reserves d’hotel, i on cons-ten\nnoms i dades de les targetes\nbancàries dels clients, es va ar-ribar\na allotjar en una quinzena\nd’establiments del país entre\nl’abril del 2013, quan va ser de-tingut,\nenmig d’una fugida d’un\nestabliment hoteler en què va\nintentar escapolir-se saltant a\ntravés dels balcons.\nPer aquests fets la fiscalia de-manava\nuna pena de cinc anys\nde presó, l’expulsió definitiva\ndel país i 600 euros de multa,\nmentre que la seva defensa vo-lia\nque no fos condemnat a més\nde dos anys de presó.\nDurant la vista es va posar\nen relleu que el perjudici que\nl’home hauria arribat a causar\narran de les seves actuacions\nseria de més de 14.000 euros,\ntot i que molts dels establi-ments\nhotelers ja havien estat\nrescabalats per les companyies\nLa sentència es va notificar ahir.\nGemma Deulofeu, psicòloga\nespecialista en sexualitat i pa-rella,\nen l’àmbit de l’atenció de\noferirà aquest matí a les dot-ze\nuna xerrada al Centre de\nCongressos de la capital, que\nservirà per inaugurar el curs\nde l’Escola Especialitzada Nos-tra\nSenyora de Meritxell, en el\nmarc del conveni entre el cen-tre\ni la Fundació Privada BPA.\nDescobreix els teus talents i ha-bilitats:\n¿i per a què l’anglès? és\nla xerrada que l’escola d’idi-omes\nInlingua ha organit-zat\navui a les set de la tarda,\namb l’objectiu de mostrar la\nimportància de l’anglès com\na eina social i laboral. La xer-rada,\nque serà a La Llacuna,\nanirà a càrrec de David Jorba,\nformador de la Masia del Fut-bol\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 ANDORRA 9\nLa ‘regla d’or’ planteja dubtes\nd’inconstitucionalitat als comuns\nEstan a l’espera de rebre un informe que ha de confirmar si les corporacions perden autonomia en alguns punts\nEls cònsols estan a l’espera de\nl’informe que van encarregar al\ncatedràtic Miguel Ángel Apari-cio\nsobre la proposició de llei\npúbliques, d’estabilitat pressu-postària\ni fiscal, un treball que\nhan de rebre de forma immi-nent.\nLa regla d’or ha generat\ndubtes entre els mandataris\ncomunals i l’estudi ha de clari-ficar\nsi realment conté alguns\nJosep Mandicó, que ahir va\nactuar de portaveu de la reu-nió\nde cònsols juntament amb\nJordi Torres, va indicar que els\nprincipals problemes que ve-uen\nen el text estan relacionats\namb la pèrdua d’autonomia\nde les corporacions en segons\nquins aspectes que suposa el\nEn aquest sentit va reiterar\nque algunes qüestions que ge-neren\ndubtes a les parròqui-es\nsón el paper que es dóna al\nTribunal de Comptes o “el que\npodem fer o no amb els béns\npatrimonials del Comú”. Al\nmateix temps, els cònsols i el\nhan reprès les reunions aquest\nsetembre per analitzar els ar-ticles\nque generen recels. El\ncalendari de negociacions ve\nmarcat pel mateix termini de\npresentació d’esmenes al par-lament.\nMandicó va recordar que\ndes del principi els consellers\nde Demòcrates per Andorra\nhan expressat la voluntat de\nsolucionar aquests punts a\ntravés d’esmenes i es va mos-trar\na l’espera de veure com\nserà el redactat final. Així ma-teix\nva afegir que des del grup\nparlamentari demòcrata s’ha\nassegurat en diferents ocasi-ons\nque la intenció és aprovar\nla llei aquesta legislatura.\nEn la trobada d’ahir també es\nva aprovar una aportació eco-nòmica\nde 5.000 euros per\ncomú per cobrir les despeses\nextres de la reunió de cònsols\ndel 2014. Mandicó va explicar\nque el pressupost de 10.000 eu-ros\nper corporació aprovat per\na aquest any no ha estat sufici-ent\na causa del volum d’infor-mes\nque s’han demanat i que\nno estaven previstos. Aquests\nestudis fan referència princi-palment\na la Llei de patrimoni\ncultural (elaborat amb el Con-sell\nGeneral), l’informe sobre\nla regla d’or i els recursos que\ns’han presentat relatius a l’ITP.\nQuant a l’aportació per a\nl’any que ve, es va acordar des-tinar\na la reunió de cònsols\n12.000 euros per comú. Man-dicó\nva explicar que no s’es-peren\ndespeses importants de\ncara al 2015 i que si s’ha apujat\nel pressupost és perquè en els\ndarrers exercicis s’havia decidit\nreduir-lo ja que hi havia diners\nrestants dels anys anteriors.\nmajor de Canillo també va in-formar\nque hi ha prevista una\nreunió amb el ministre d’In-terior\ni el president del Con-sell\nSuperior de la Justícia per\ntractar del problema que s’ar-rossega\nde fa anys amb els ve-hicles\nembargats que es troben\nen espais comunals. L’objectiu\nés veure quines vies es poden\ntrobar per alliberar les pla-ces\nd’aparcament que ocupen\nAixí mateix, es va tractar de\nla regulació dels aspectes de po-licia\nmortuòria, que persegueix\nunificar les pràctiques sanitàri-es\nsobre cadàvers, sales de vet-lles,\ntanatoris i cementiris. Ara\nserà el Govern qui es posarà en\ncontacte amb cada corporació\nper analitzar els procediments\ni criteris que s’utilitzen.\nEn la trobada mensual tam-bé\nva comparèixer el ministre\nFrancesc Camp, que va fer ba-lanç\ndel darrer Congrés de tu-risme\nde neu i de muntanya. Va\ncongregar més de 400 partici-pants\ni va tancar amb un supe-ràvit\nde 23.000 euros.\nAltres aspectes que es van\ntractar fan referència a l’ad-judicació\nper a l’adquisició de\nterminals del sistema de comu-nicació\nTetra. El cost serà de 618 euros\nEls cònsols reunits en una trobada mensual anterior.\ns’aprova una nova\naportació de 5.000\neuros per comú per\npagar els estudis\nEl pressupost de la\ntrobada per al 2015\nserà de 12.000\neuros per corporació\ndemostració de cuina solar a\ntres hortolans dels horts de la margineda del Comú d’Andorra\nla Vella van participar ahir en una demostració pública de\ncocció lenta amb un forn solar. L’activitat va tenir lloc a la\nplaça Lídia Armengol Vila per donar a conèixer aquesta forma\nde cuina ecològica. Van elaborar arròs amb ceps, conill amb\nsamfaina i un púding, tot preparat i condimentat amb productes\neventuals per a\nSasectur i Camprabassa han\nofert feina aquest estiu a\n118 joves estudiants. Als dos\ncasals d’estiu, l’infantil i el\nd’esports, s’han convocat 28\nplaces. Molts dels eventuals\nrepeteixen experiència labo-ral\na Sasectur. Pel que fa a\nNaturlàndia, s’han contrac-tat\n90 joves per a aquesta\ntemporada, repartits entre\nles dues cotes. Treballen en\ndiferents departaments, en\nles activitats principalment\nperò també al parc d’animals,\na atenció al client, als tallers\ninfantils o a restauració.\nEls treballadors comencen\na firmar els contractes\nAlguns dels vuit treballadors\nque s’han incorporat a Am-bulàncies\ndel Pirineu, em-presa\na la qual es va adjudi-car\nel transport sanitari, van\ncomençar ahir a firmar els\nEl tresorer de la Unió Sin-dical\nd’Andorra (USdA), Joan\nTorra, va valorar “positiva-ment”\nque finalment hagin\npogut arribar a una entesa\namb l’empresa després que\naquesta hagi acceptat que als\ntreballadors se’ls respectarà\nl’antiguitat i que continuaran\ncobrant la mateixa retribu-ció\nque fins ara. L’acord sobre\naquest últim punt implica\ntambé que s’apujarà el sou als\ntreballadors que tenia fins ara\nl’empresa perquè hi hagi una\nTorra va indicar també que\nels treballadors i l’empresa\ns’han assegut per abordar\nconjuntament la planifica-ció\nhorària, que encara està\npendent tot i que la remode-lació\ndel transport sanitari\nes va iniciar dilluns. Segons\nva assenyalar el representant\nsindical, els contractes per\nescrit preveuen una jornada\nde quaranta hores setmanals\ni d’un total de 1.800 hores\nanyals, i pel que fa a les ho-res\nextres s’hauran de pagar\ntal com estipula la legislació\n10 Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nDetenen 14 persones relacionades\namb la prostitució a l’Alt Urgell\nEls mossos desmantellen un pis de la Seu on s’oferien serveis sexuals i substàncies estupefaents als clients\nEls mossos d’esquadra han de-tingut\ncatorze persones com a\npresumptes autores d’un delic-te\ncontra la salut pública i orga-nització\ncriminal, que estarien\nrelacionades amb un negoci de\nprostitució a l’Alt Urgell, on a\nmés també s’oferien substànci-es\nestupefaents als clients, se-gons\nva informar ahir la policia\ncatalana, que va precisar que\nles detencions van tenir lloc\nEls fets es remunten a prin-cipis\nd’estiu, quan els mos-sos\nvan tenir coneixement de\nl’existència d’un pis, situat\nal carrer Bellavista de la Seu\nd’Ur gell, on s’estaria exercint\nla prostitució i on, a més, s’ofe-rien\nals clients. Per aquest motiu\nes va obrir una investigació,\ndurant la qual es van recopilar\nles proves que confirmarien\nl’existència d’aquesta activitat\ni l’oferiment de serveis sexuals\ni drogues, bàsicament cocaïna.\nEls mossos van centrar la in-vestigació\nen aquest pis i en un\naltre domicili de la capital altur-gellenca,\nen una casa d’Aravell i\nen un pis de Sabadell. Al pros-tíbul\nes van detenir dotze per-sones,\nentre les quals hi hauria\nel responsable de l’establiment,\nde 55 anys i nacionalitat espa-nyola,\nun cambrer de 34 anys\ni nacionalitat espanyola, i deu\ndones que exercirien la prosti-tució,\nd’edats compreses entre\nels 19 i els 40 anys, originàries\nde Colòmbia, la República Do-minicana,\nel Marroc, Nigèria i el\nParaguai. A més, es van interve-nir\nsetze embolcalls de cocaïna i\n4.595 euros en metàl·lic.\nA la casa d’Aravell es va de-tenir\nuna dona, de 42 anys i de\nnacionalitat colombiana, pare-lla\nsentimental del responsable\ndel prostíbul. En aquesta casa,\non presumptament s’acumula-ven\ni preparaven els embolcalls\nde droga, es van intervenir 29\nembolcalls de cocaïna, substàn-cies\nde tall, estris relacionats\namb la manipulació de subs-tàncies\nestupefaents, una ba-lança\nde precisió, una escopeta\nde caça i un rifle amb munició.\nTota la droga intervinguda es-tava\npreparada per a una distri-bució\ni venda imminent.\nParal·lelament, el mateix\ndia, a Sabadell, es va detenir un\nhome de 46 anys i nacionalitat\ncolombiana. Al seu domicili els\nagents van intervenir 4.850\neuros i una pistola d’aire com-primit.\nTot apunta que aquest\nhome era el responsable de sub-ministrar\nles substàncies estu-pefaents\na la parella responsa-ble\nLa investigació ha pogut\nconstatar que el prostíbul era\ngestionat per una parella amb\nl’ajut d’un treballador que fa-ria\nde cambrer i assistent de les\ndones. En aquest pis, s’oferien\nals clients paquets consistents\nen serveis sexuals i drogues.\nTots els detinguts han estat im-putats\nper un delicte contra la\nsalut pública i per pertinença a\nEls detinguts, i el veí de Sa-badell\namb antecedents per sa-lut\npública, van passar dilluns\na disposició judicial davant del\njutjat d’instrucció en funcions\nde guàrdia de la Seu d’Urgell.\nDiners i droga i material divers decomissat en l’operació.\nla investigació s’ha\ncentrat en tres cases\nmés a la Seu, a\naravell i a Sabadell\nLa guàrdia civil ha intervingut\nmés de 150 plantes de marihu-ana,\nd’un pes aproximat de 600\nquilograms, en tres actuacions\ndutes a terme la setmana passa-da\na Dorve, a la Pobla de Segur\ni a Llavorsí, segons va informar\nahir la comandància de Lleida.\nLa primera actuació va ser\ndimecres a la una del migdia,\nquan els agents van trobar una\nplantació a Dorve i van detenir\nun veí de la comarca del Pallars\nSobirà, J.M.F.R., de 50 anys, per\nun presumpte delicte contra la\nsalut pública. L’home seria el\nresponsable del conreu de les\n135 plantes de marihuana que\nes van trobar, amb un pes apro-ximat\nde 340 quilograms.\nDivendres els agents van de-comissar\ncatorze plantes de ma-rihuana\na la Pobla de Segur. Les\nplantes, de gran volum, feien\nun pes aproximat de 190 quilo-grams,\nes trobaven a l’interior\nd’un camp de conreu, adjacent\nal de la propietat de l’imputat\nper un delicte contra la salut pú-blica,\nC.C.M., de 47 anys i veí de\nTambé divendres, però al\nvespre, els efectius de la guàrdia\ncivil van trobar a l’interior d’un\ncamp de conreu de Llavorsí dot-ze\nplantes de marihuana d’uns\n80 quilograms. En aquesta oca-sió,\nes va imputar A.R.V., de 28\nanys i veí de Llavorsí, per un\ndelicte contra la salut pública ja\nque se sospita que era el respon-sable\nde la plantació.\nEn els tres casos les plantes\nestaven amagades a l’interior de\ncamps de conreu de difícil accés.\nComís de més de 150 plantes de\nmarihuana en tres actuacions\nLes plantes decomissades.\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 11\n“La literatura m’ha fet molt menys\nimbècil del que podia haver estat”\n31a Universitat d’estiu d’Andorra. Entrevista amb Javier Cercas, escriptor\n¿Les arts al segle XXI viuen\nun moment de desprestigi?\nNo crec que la cultura si-gui\nara menys apreciada que\nabans. Les humanitats no són\nni un luxe ni un caprici, és que\nsense elles no hi ha humanitat.\nServeixen per viure millor. La\nliteratura i el cinema ens fan la\nvida més complexa, més diver-tida,\nmés intensa, i com menys\nn’hi hagi menys persones som.\nNo en podem prescindir. La tec-nologia\nés molt útil però no et\nfa més ric en el sentit personal.\nLa culpa és nostra perquè hem\nrenunciat a explicar-ho. Jo poso\ndinamita als llibres que escric:\nDefensa que és millor escriu-re\nd’una manera entenedora\nperò amb una forta càrrega.\nTreballo molt perquè no es\nnoti el que he treballat. També\nho deien els clàssics: l’art ver-tader\noculta l’artifici. És el meu\nideal, que el lector pensi que ha\nestat fàcil. Com diu Kundera,\n“novel·les fàcils de llegir i difí-cils\nd’entendre”. Com el Quixot.\nEl seu llibre preferit.\nAixò és fàcil perquè és molt\nbo. Un llibre extraordinària-ment\ndivertit, i un dels més\nintel·ligents i revolucionaris en\nel sentit que parla que hem de\nviure la vida al màxim, com ens\nla imaginem. Si l’art del segle\nXXI no és el que hauria de ser la\nculpa és dels qui el fem. És clar\nque hi ha polítics idiotes, però\nno els podem donar la culpa,\nhem de demostrar que les arts\nsón alguna cosa més que un or-nament,\nque un caprici de nens\nrics i esnobs.\n¿L’escola ha de contribuir a\nformar lectors, cinèfils...?\nSí, i en el fons és molt sen-zill:\ndonem als nanos coses bo-nes.\nPosem al seu abast bona\nliteratura i bon cinema i demos-trem-\nlos que no és ni un rotllo\nni simple entreteniment sinó\nque és molt seriós. S’ho passen\nde conya i, a més, es tornen in-quiets.\nPerò les polítiques també\ntenen molta responsabilitat\nperquè van eliminant de les\nescoles la formació artística.\nI tant. L’expresident del Go-vern\nespanyol Felipe González\nera a Finlàndia i una noia li va\nexplicar que era diplomàtica\nperquè no havia obtingut la\nnota per estudiar magisteri.\nA Espanya hi ha una dita que\ndiu: “Passaràs més gana que un\nmestre d’escola.” Si els que no\narriben ni a un cinc són els que\nensenyen als nens... Un país\nque no respecta l’educació està\nmort. Els polítics tenen respon-sabilitat,\nsí, però els primers\nresponsables som els que ens hi\ndediquem, que hem de convèn-cer\nla gent que això serveix.\nva obtenir un èxit aclapara-dor.\n¿Que té que no tinguin\naltres obres seves que poden\nser tan o més bones?\nÉs un llibre que no tenia vo-cació\nde best-seller. Fora d’Es-panya\nha estat un llibre traduït\ni apreciat, però no un èxit de\nvendes. A Espanya, inicialment\nles crítiques no van ser tan bo-nes\nperquè, de fet, jo era un es-criptor\ndesconegut, em llegia la\nmeva mare i algun amic. Però\nen un moment determinat em\nvaig dedicar a posar el dit a l’ull.\nI el llibre va ressuscitar el tema\nEn realitat no parla de la\nguerra sinó de la nostra relació\namb la Guerra Civil. Tenim la\nidea absurda, en part provo-cada\nper l’omnipresència dels\nmitjans de comunicació, que el\npresent s’explica només amb el\npresent i que el passat està als\narxius, a les biblioteques. És\nfals. El passat és una dimensió\ndel present. I aquest és, en part,\nel tema de Soldados de Salamina.\nI això, en aquell moment, va to-car\nun nervi central d’Espanya.\nPotser perquè la novel·la no\nÉs que la bona literatura no\nes dedica a dir qui és bo i qui\nés dolent sinó que mostra to-tes\nles complexitats, i és capaç\nde fer que sentis compassió\nper un assassí, que un boig et\nsembli sensat. I així és com et\nfa més complexa la vida. Si la\nliteratura serveix per dir que els\nfranquistes eren dolents i els re-publicans\nbons, no cal llegir, ja\nho sabem. La literatura posa en\nqüestió les veritats. I jo donava\nuna visió més complexa, més\nmatisada, menys maniqueista\nde la Guerra Civil espanyola.\nI Trueba en va fer un film.\nTrueba va comprar la novel-la\nquan encara no era un èxit,\nquan només se’n parlava entre\nels literats. Em va fer molta\nil·lusió perquè a mi el cinema\nsempre m’ha agradat molt.\nPerò va canviar el narrador\nde masculí a femení.\nI em sembla bé! Tot i que és\nobvi la gent se n’oblida: una\npel·lícula és una pel·lícula i una\nnovel·la és una novel·la. Són\nllenguatges diferents que op-ten\nper solucions diferents. Les\nnovel·les passen al cap de cada\nlector i cadascú hi té la seva: és\nla màgia de la literatura. Trueba\nfa la seva interpretació.\nA les seves novel·les acos-tuma\na ficcionar fets reals,\ncom La velocidad de la luz\n(2005) i Las leyes de la fron-tera\n(2012). En canvi, Anato-mía\nde un instante (2009) és\nAlguns diuen que és un as-saig,\nd’altres una crònica i d’al-tres\nuna novel·la. A mi em sem-bla\nque és una novel·la, però no\nhi ha ficció.\n¿Es pot escriure una novel·la\nAixò és el que estic fent últi-mament.\nLa ficció pura no exis-teix\nperquè qualsevol ficció està\ncontaminada de realitat, si no\nno tindria sentit. La ficció pura\nés un invent de les persones que\nno saben què és la ficció. La re-alitat\nsempre és el carburant de\nla ficció. I les meves novel·les hi\njuguen, tot i que algunes no són\nficció, com la que acabo de fina-litzar.\namb el gènere.\n¿Una nova novel·la?\nNo en puc dir res, però sorti-rà\n¿A vostè la literatura el va\nsalvar? Perquè explica que\nmentre els de la seva gene-ració\nes punxaven heroïna\nvostè llegia Borges.\nLa literatura m’ha salvat, se-gur!\nM’ha fet molt menys im-bècil\ndel que podia haver estat.\nNo sé si més feliç, perquè no\nhe entès mai què és això de la\nfelicitat, però sens dubte m’ha\ndonat una vida més intensa.\nJo em vaig agafar a la literatu-ra\ncom una taula de salvació.\nPodia haver-me mort d’una so-bredosi,\nsí, i la literatura em va\nsalvar d’això i de la imbecil·litat\ngeneral, vull dir que jo podria\nser molt més imbècil, idiota i\npobre mentalment. L’hi dec tot,\nés una amant que no falla mai.\nPerò no la pots enganyar!\nVostè diu que rebutja els na-cionalismes\nperquè és una\nqüestió sentimental però\nentén la independència per-què\nté arguments polítics.\nSí, és el que penso però ara ja\nse n’han oblidat. Ara només sóc\nun nacionalista espanyol peri-llós...\nAcabo de tornar d’Escòcia\ni hi ha diferències abismals. Pri-mer,\nla claredat de la pregunta,\nla dels escocesos és exemplar, la\nde Catalunya és doble i, com diu\nSergi Pàmies, és cantinflesca, no\nhi ha Déu que s’aclareixi.\nA més, el senyor Salmond va\nguanyar per majoria absoluta\nal Parlament escocès amb un\nprograma que defensa la inde-pendència.\nAl Parlament de Ca-talunya\nhi ha un 17% de partits\nque reclamen la independència,\nla resta de partits nacionalistes\ns’han inventat el dret a decidir,\nuna manera d’enganyar la gent.\nLa cultura política catalana és la\nmateixa que l’espanyola, ¿i com\nes pot crear un país nou i millor\namb una cultura política idènti-ca?\nJavier Cercas Mena (1962), extremeny establert a Catalunya des que\nera un nen, va guanyar-se un lloc entre els escriptors en llengua cas-tellana\nmés reconeguts gràcies a la novel·la Soldados de Salamina\n(2001), que David Trueba va adaptar al cinema. Cercas reclama que\nla cultura provoqui reflexió, inquietud, i assegura que a ell la literatura\nl’ha salvat i li ha donat una vida infinitament més intensa.\n12 cultura Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nDiàlegs de Salamina: realitat i ficció\nsegons Javier Cercas i David Trueba\nL’escriptor i el cineasta conversen sobre la creació literària i cinematogràfica i com el passat transforma el present\n“El soldado le está mirando; Sán-chez\nMazas también, pero sus ojos\ndeteriorados no entienden lo que\nven: bajo el pelo empapado y la\nancha frente y las cejas pobladas\nde gotas la mirada del soldado no\nexpresa ni compasión ni odio, ni\nsiquiera desdén, sino una especie\nde secreta o insondable alegría\n(...). –¡Aquí no hay nadie!. Luego\nda media vuelta y se va.”\nAmb aquestes paraules l’es·\ncriptor Javier Cercas va ima·\nginar l’escena en què un mili·\ncià republicà no delata i deixa\nviure Rafael Sánchez Mazas,\nque acaba de sobreviure mira·\nculosament a un afusellament\ncol·lectiu de feixistes durant la\nGuerra Civil Espanyola. L’es·\ncriptor Rafael Sánchez Ferlosio,\nfill del supervivent, li va expli·\ncar l’anècdota a Cercas i ja no el\nva abandonar. La història el va\nobsessionar fins que la va con·\nvertir en l’excelsa novel·la Solda-dos\nde Salamina (2001).\nUn parell d’anys després,\nel cineasta David Trueba la va\nadaptar al cinema, en una pel·\nlícula que també va ser un èxit.\nDe la literatura i del cinema, del\ndiàleg entre les arts i de la uti·\nlitat i els reptes de la cultura va\ntractar ahir la segona jornada\nde la Universitat d’estiu d’An·\ndorra (UEA), amb Cercas i Tru·\neba com a convidats. La sessió\nestava plantejada com una con·\nversa, tot i que la moderadora\nva pecar d’intervencionista i\nde voler introduir molts ítems\ni arguments: deixar fluir el dià·\nleg entre els dos creadors hauria\nestat molt més interessant, en·\ncara que els convidats, sobretot\nTrueba, van saber reconduir la\nconversa per donar·hi agilitat i\nLa jornada va començar amb\nuna potent veu en off masculi·\nna que llegia el fragment en què\nes narra com un milicià salva la\nvida de Sánchez Mazas, amagat\nal bosc després de sobreviure a\nl’intent d’assassinat. A continu·\nació, es va projectar la mateixa\nescena interpretada per Trueba\na la gran pantalla. La mirada\npenetrant del jove actor Alber·\nto Ferreiro, intèrpret del mi·\nlicià, “que et mira com un gos\nabandonat en un dia de pluja”,\nsegons Trueba, i l’espantada i\nresignada mirada de Sánchez\nMazas, en la pell de Ramon\nFontserè, esperant la mort per\nsegona vegada, expliquen l’esce·\nna narrada per Cercas.\n“Volia entendre, no escriure\nsobre la Guerra Civil”, va aclarir\nl’escriptor, “trobar el perquè de\nla mirada del milicià, per què el\nsalva si Sánchez Mazas era un\npes pesant del feixisme i un dels\nque havien encès la guerra! La\nnovel·la és la recerca del soldat\ni del significat del gest”. Però el\nfinal de la novel·la és obert: “La\nresposta a la pregunta inicial no\nes resol, el tema és la recerca de\nla resposta. No hi ha una respos·\nta taxativa, sinó que la resposta\nés el llibre. La literatura pot do·\nnar aquest tipus de respostes,\nque inquieten, desassosseguen,\nincomoden”, va afegir Cercas.\nL’escriptor va insistir que el\npresent només s’explica amb\nel passat i, per això, refusa les\nnovel·les històriques, ja que “el\npassat no està quiet”, va recor·\ndar. “El passat el transforma el\npresent constantment”, hi va\nposar cullerada Trueba. El ci·\nneasta va explicar que en cap\nmoment es va plantejar d’adap·\ntar només la part de la Guerra\nCivil i en cap cas podia suprimir\n“el personatge de l’escriptor\ncontemporani que busca res·\npostes, que viatja al passat. Les\nnovel·les de misteri ens agra·\nden per l’investigador, no per\nla víctima”, va puntualitzar. A\nla pel·lícula fins i tot canvia el\nnarrador: del Javier Cercas del\nllibre –fictici– a una professora\nCercas i Trueba també van\nrevelar anècdotes sucoses, com\nun jove que va anar a trobar el\ndirector per dir·li que havia tro·\nbat l’autèntic Miralles –el supo·\nsat milicià– i que anava a rodar\nun documental. Trueba va haver\nde recordar·li que el personatge\nés ficció, un recurs literari de\nCercas. “Es basava en algú que\nRoberto Bolaño va conèixer en\nun càmping! No ens tornem bo·\njos! Potser hi ha un periodista\nque es diu Clark Kent i ha salvat\nun nen, però no és Superman”,\n“De vegades la realitat en·\nvaeix la ficció de manera des·\nagradable”, va continuar Cercas.\n“Em vaig inventar la residència\nde Dijon on viu de vell Miralles i\nvan començar a rebre cartes per\nal protagonista!” Ara bé, Cercas\nva defensar que “la ficció inte·\nressa perquè és una interpreta·\nció de la realitat”. “Un llibre és\nlletra impresa, morta, són els\nlectors qui la fan viure. Hi ha\ntants soldats de Salamina com\nlectors, és la màgia de la litera·\ntura”, va sentenciar l’escriptor.\nUn altre dels temes de la\nnovel·la és “la segona mort”: no\nde la que es deslliura Sánchez\nMazas sinó de la que ens con·\ndemna a l’oblit. “La mort de ve·\nritat és quan ningú se’n recor·\nda” i Cercas trasllada als lectors\nla responsabilitat de recordar,\nde no perdre la memòria. True·\nba va respondre que “res és més\nimmortal que una bona mort”.\nMorir·se a temps, com Bo·\nlaño, Marilyn i James Dean.\nPerò Bolaño no creia en la im·\nmortalitat: “La memòria és el\ncel dels que no creiem en el cel”,\nsegons Cercas. “Woody Allen no\nvol ser immortal per les seves\nobres sinó per no morir·se”, va\nLa moderadora de la UEA, Rosa Pera, amb l’escriptor Javier Cercas i el cineasta David Trueba, ahir.\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 13\nKoldo: “Si tenim més gol segur\nque els resultats acaben arribant”\nEl seleccionador confia que durant la fase el seu equip sigui capaç de generar ocasions i sàpiga definir-les\nNova oportunitat. La selecció\nno aspira a ser d’aquí dos anys\na França per disputar l’Euroco-pa,\nperò sí que té importants\nreptes per endavant. I se’ls au-toimposa.\nCos tècnic i jugadors\nes donen valor i aspiren que tot\nallò que treballen es vegi reflec-tit\nen joc i resultats. Cada fase\nde classificació comença de zero\ni en aquesta aspiren a millorar\nles anteriors. Tenen deu partits\nper complir amb les aspiracions\nLa primera etapa serà di-marts\nvinent. Amb una ges-pa\nencara per homologar i un\nEstadi Nacional per finalitzar\nles obres, la selecció ja ha com-pletat\ndos entrenaments a la\ninstal·lació per preparar el matx\ncontra Gal·les. El combinat na-cional\ntreballa en aquest sentit\ni intentant ser al màxim d’aliè\na tot el que hi ha al voltant, i\nque poden comprovar quan\ns’exerciten al camp encara per\nfinalitzar. “Ens entrenem amb\nla màxima normalitat possible\nper preparar el partit de la mi-llor\nmanera”, assegura el selec-cionador,\nPer endavant hi ha tota mena\nd’objectius. El més significatiu\nés que l’equip sigui capaç de\npuntuar, fet que en les últimes\nfases no ha aconseguit. També\nveure porteria, ja que de cara al\nMundial del Brasil el caseller es\nva quedar a zero, per trenta di-anes\nen contra. “Marcar i sumar\npunts està en el cap de tots. Per\naixò treballem.” Però no són no-més\naquests reptes a assolir. Es\nposen grans i petits objectius.\n“Volem ser molt competitius en\ncadascun dels partits, semblant\nal que vam fer en la fase ante-rior\ncontra Hongria”, indica el\ntècnic, que espera que hi hagi\nuna “millora en el joc, definir i\nfer les transicions més ràpides.\nAquests són petits exemples\nque ens ajudaran a complir els\nPerò allò amb què tothom es\nqueda són les estadístiques fi-nals,\namb la posició a la classifi-cació\ni els punts. Sortir d’aques-ta\ndarrera plaça i deixar enrere\nel zero a què s’està acostumat\nés la gran fita. “És allò a què de\nportes enfora la gent dóna més\nrellevància”, i per ajudar a aca-bar\namb aquests números estar\nencertat de cara a porteria és\nvital, tenint en compte que les\nocasions andorranes sempre\nsón comptades. És un element\nque aporta confiança al treball\nfet. “Si tenim més gol segur que\nels resultats acaben arribant.” I\ndel que està segur és que un cop\nes produeixi, n’arribaran més:\n“Quan entri el gol, segur que co-mençarà\nuna bona ratxa. El pri-mer\nsempre és el que més costa\nd’aconseguir.” En la fase anteri-or\n“hi vam estar a prop, però al\nfinal no en vam aconseguir cap.\nHem de ser capaços de generar\nocasions i definir-les. En aquest\nsentit, l’estratègia tornarà a ser\nL’equip està conscienciat\nde tots aquests aspectes. “Els\njugadors estan molt mentalit-zats\npel que suposa començar\nuna nova fase i representar el\npaís.” I aquest país és el que ha\nde donar un cop de mà amb el\nnou estadi. Per a la inauguració\nestarà ple a vessar, però Koldo\nespera que en la resta d’enfron-taments\ntambé es produeixi el\nmateix fet: “És clar que tot el\nque sumi, benvingut sigui. Un\ncamp ple i el suport del nostre\npúblic sempre ajuden.” Gal·les,\nBèlgica, Israel, Xipre i Bòsnia\ni Hercegovina són els rivals a\nbatre. Són deu partits els que\nhi ha per endavant per obtenir\ntot allò que s’anhela de sortida,\ni que permeti canviar la dinàmi-ca\nKoldo Álvarez durant aquesta setmana ja pot realitzar els entrenaments al mateix Estadi Nacional.\nmarcar i sumar\npunts està en el\ncap de tots. Per\nVolem ser molt\nPartit complicat per a\nla sub-21 a eslovènia\nNovè partit per a la selecció sub-21 en la fase de classificació\nper a l’eurocopa. avui s’enfronta a eslovènia, que ocupa la\ntercera posició del grup 2. el combinat de Justo ruiz provarà\nde treure un resultat positiu de terres balcàniques.\nel mes de maig passat es van enfrontar a l’estadi Comunal,\namb victòria balcànica per 0-5. “tenim la referència d’aquell\npartit i es van mostrar molt superiors”, admet ruiz, que ho\nposa només com un precedent perquè “ara estem molt millor\nque mesos enrere”. en aquella ocasió, després de rebre el\nprimer gol el rendiment dels andorrans va ser inferior, així\nque “vagi com vagi el marcador l’equip no ha de perdre la\nmentalitat. Hem de competir sempre”.\nel matx es juga a l’estadi mestni d’ajdovscina i el tècnic\nconfia a “donar la cara i jugar el nostre partit, sense cometre\nerrades, i no donar facilitats al rival. si ens marquen que sigui\nper l’encert d’ells, no per errors nostres, com va passar en\nalguns gols en el partit d’anada”. a més de no donar espais al\ncontrari, “hem de defensar bé i sortir amb la pilota controlada\nper crear joc”.\ndia d per a\nCaixa o faixa. avui la ges-pa\nde l’estadi nacional\nrebrà l’última prova. si\nno la passa hi haurà un\nproblema greu, de grans\ndimensions, ja que la\ninstal·lació no podrà aco-llir\nel partit que obre la\nl’eurocopa davant de Gal-les\ndimarts vinent en no\ncomplir la normativa de la\nUeFa. divendres passat\nla superfície no va supe-rar\nl’examen dels tècnics\nde la FiFa i aquesta tar-da\nhi tornaran per fer la\nprova definitiva. L’assen-tament\nde la gespa arti-ficial\ni la velocitat en què\nes desplaçava la pilota\nno complien la reglamen-tació\nexigida pel màxim\na andorra i a Gal·les es-tan\na l’expectativa del\n14 esports Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nCampanya de país del MoraBanc\nper situar-se en els 3.000 socis\nSom un país. Aquest és eslògan\nque encapçala la campanya de\nsocis engegada pel BC MoraBanc\nAndorra, i amb la qual espera ar-ribar\nfins als 3.000 abonats, que\npermetrien donar força al pro-jecte\ndel club a la Lliga Endesa\nla massa social. Presenten im-portants\ndescomptes per premi-ar\nla fidelitat dels aficionats.\nBuscaven elements diferenci-adors\nper fer més visible l’acció\npublicitària. “Hi ha equips amb\nmoltes més coses que nosaltres\nen bastants àmbits. Amb més\nhistòria, més potencial espor-tiu\ni econòmic, més palmarès i\namb sentiments més arrelats al\nseu territori. Però no n’hi ha cap\ncom nosaltres. Representem tot\nun país”, argumenta el president\nde l’entitat, Gorka Aixàs, remar-cant\nque aquest “és un factor que\nens diferencia dels equips amb\nquè ens enfrontarem aquesta\nA LEB Or el club tenia al vol-tant\nde 1.200 socis i amb aques-ta\ncampanya vol arribar a 3.000.\nAl poliesportiu d’Andorra hi\nhaurà diferents zones per seguir\nels partits. La immensa majoria\nseran dels nivells 2, 3 i 4, els més\neconòmics, i la resta seran dels\ndos models de nivell 1 existents,\nde caràcter vip. Per fomentar\nl’augment d’abonats s’ofereixen\ndescomptes respecte al que su-posaria\nl’assistència als disset\npartits de la temporada. Per als\nnous socis arribaran al 20% i per\nals que ja ho eren, al 30%. Així,\nun abonament del nivell 2 cos-tarà\n408 i 238 euros, respectiva-ment.\nEls més econòmics són els\ndel 4, de 163,20 i 142,80 euros.\nEls menors de 6 anys que no\nocupin seient tindran l’accés al\npavelló de forma gratuïta.\nPerò no s’acaben aquí els des-comptes,\nperquè el club presenta\naltres modalitats, totes amb un\n20% de descompte addicional.\nSón de família (amb un mínim\nde quatre persones), infantil\n(6-15 anys), jove (16-22 anys) i\nveterà (més de 65 anys). També\nse suma un 10% més als que vul-guin\nfer-se accionistes de l’enti-tat\no ja ho siguin. Aquests preus\nno patiran variacions en tota la\ntemporada i hi estan integrats\nels disset partits de la fase regu-lar,\ninclosos els que enfrontarà\nel MoraBanc amb l’FC Barcelona\ni el Reial Madrid. Per a aquests\nenfrontaments el club es reserva\nl’opció de fer una jornada econò-mica\ni augmentar els preus de les\nentrades, que de sortida van dels\n100 als 12 euros. Aixàs assegura\nque en comparació amb la resta\nde clubs d’ACB, “ens situem en la\nfranja més assequible”.\nAmb la campanya de socis i la\nvenda d’entrades la previsió és\narribar al mig milió d’euros en\ningressos. Fins al 15 de setembre\nels abonats actuals tenen la pos-sibilitat\nde renovar el seu carnet.\nA partir d’aquesta data s’obrirà\na tot el públic, així que no se’ls\nreserva el seient. Els interessats\npoden fer-se socis a les oficines\ndel club, situades al poliesportiu\nd’Andorra, que estan obertes de\nhores, i de les 16 a les 20.30.\nTambé en totes les oficines ban-càries\nde MoraBanc del país. Els\nabonats rebran un lot de regals\nde benvinguda i un talona-ri\nd’ofertes promocionals dels\nMés avantatges tindran els\nqui es facin la targeta VISA Bàs-quet\nde MoraBanc, que tindran\nun descompte suplementari del\n10%. Els usuaris tindran l’opció,\nsi ho desitgen, de pagar la quota\nde soci fraccionada en tres parts\nsense interessos. També entra-ran\na participar en sortejos.\nEl club va presentar la campanya d’abonaments a la seu central de MoraBanc.\nNIVELL 1 NIVELL 1\nNIVELL 3 NIVELL 3\nNIVELL 2 NIVELL 2\nNIVELL 3 NIVELL 3 NIVELL 3\nS’estableixen diferents preus en les entrades i els abonaments depenent de la zona.\nles entrades dels\npartits al pavelló\naniran dels 12 als\nAmb quinze equips arrencarà\nel grup 2 de la Primera Divisió,\non està integrat l’Enfaf. Clubs\nde Barcelona i Lleida seran els\nrivals. El campionat començarà\nel 21 de setembre i finalitzarà el\n17 de maig. En cada jornada un\nhi estan integrats SE AEM B,\nCF Barceloneta, CE Escola de\nFutbol Tàrrega, Fundació CE\nJúpiter, Gimnàstic Manresa,\nCS Juan XXIII, UD La Planada,\nLleida Esportiu Terraferma CF,\nCE Manresa, FC Martinenc, CE\nMercantil, UE Sant Andreu B,\nFC Sant Quirze del Vallès i CF\nSoses Femení. La retirada d’al-guns\nequips fa que finalment\nno es pugui formar un grup de\nsetze equips, com desitjava la\nAixò fa que descansi en cada\njornada un equip. L’Enfaf ho\nfarà en la 10a i la 25a.\nLes andorranes estrenaran\ntemporada el 21 de setembre al\ncamp del Martinenc. El primer\nmatx a Aixovall serà en la sego-na\njornada, el 28 d’aquest mes\namb el Sant Quirze del Vallès.\nTancarà la competició el 17 de\nmaig visitant La Planada. En\nconèixer els rivals el tècnic de\nl’Enfaf, Joan Carles Ruiz, asse-gurava\nque “ens trobem en un\ngrup realment difícil”, i recorda\nque després d’assolir l’ascens la\nsalvació a Primera és l’objectiu:\n“Amb l’equip que tenim podem\nmantenir la categoria. Sabem\nque serà complicat però po dem\nA diferència dels rivals, que\nper proximitat territorial poden\ntraspassar-se jugadores, “nosal-tres\nsom l’equip que ho té més\ncomplicat. Poder fer fitxatges\nés impossible”. Diumenge vi-nent\nl’Enfaf havia de disputar el\nprimer amistós de la pretempo-rada,\namb el Tàrrega, però s’ha\nsuspès. El que continua vigent\nés el del dia 14 amb el Premià\nL’Enfaf s’estrena a Primera\nal camp del Martinenc\nEl conjunt andorrà va iniciar la pretemporada a finals del mes passat.\nEl Purito perd\nde Contador en\nLa Vuelta a Espanya tornava\ndesprés de la jornada de des-cans\namb una contrarellotge\nde 36,7 quilòmetres entre\nel Real Monasterio de San-ta\nMaría de Veruela i Borja.\nva ser 17è a 1.49 minuts\ndel guanyador, l’alemany\nTony Martin, que va cobrir\nla distància en 47.02. En la\ngeneral Alberto Contador se\nsitua com a nou líder i pre-senta\ncandidatura a guanyar\nla ronda espanyola. El resi-dent\ncatalà és 6è a 1.37 del\nEls abonats tindran a l’abast diferents descomptes per a la pròxima temporada\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 15\n3 DORMITORIS, MOLT LLUMINÓS\nNO S’HI ADMETEN ANIMALS\nTel.: 839 389\n16 Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nPis totalment reformat de 60 m2, 1 dor-mitori\ndoble, cuina office, bany complet\nLocal de 50 m2 més altell amb bany.\nLocal de 45 m2 més altell amb bany.\namb acabats de qualitat i amb despe-ses\nLocal comercial a Santa Coloma (roton-da\nCol·l. Janer), 185 m2. Preu: 1.900 €\nPis nou, a estrenar, de 50 m2. 1 habi-tació.\nDúplex de 2 habitacions,100 m2, to-talment\nmoblat i equipat, zona de les\nBons, 2 banys, cuina americana, pàr-quing\nvella (c/ Riberaygua), 3 dormi-toris,\n3 dormitoris dobles, 2 banys com-plets,\ncuina office amb terrassa, i\nmenjador amb llar de foc i terras-sa.\nPàrquing opcional de venda o\n1.500 m2!!!! Actualment arren-dades.\ncuina office i menjador amb\nsortida a terrassa. Pàrquing. UR-GEIX\nVENDRE!!! Preu: 215.000 €\nLòria, 120 m2, 4 dormitoris,\nTel.: +376 813 477\no llogar el\nDimecres, 3 De setembre Del 2014 classificats 17\n18 classificats Dimecres, 3 De setembre Del 2014\nEs lloguen pisos\nmoblats i equi-pats,\na Anyós (al\ncostat del Centre\nMoblat i amb molta llum.\nindividual i estudi.\nZona Park Güell / Sardenya,\nmetro línia 4.\nPreu: 550 eur./mes.\nTel.: 324 037\nla vostra propietat!\nhidromassatge. Saló menjador. Vistes excel·lents.\nmoblat amb 3 dor-mitoris\ntelecabines de Canillo.\nAmpli menjador amb\nllar de foc i accés a una\nterrassa des d'on hi\nha unes vistes espec-taculars.\n-suite amb dutxa. Armaris\nencastats. Ampli rebedor\nDos banys. Ampli saló /\n3 dorm. dobles i prop\ndel poliesportiu d'En-camp.\namb parquet i llar de\nfoc, accés a la terrassa.\nBany amb banyera i un\naltre bany amb dutxa.\nPàrquing i traster. Instal-lació\ni caldera nova.\nsuite. Terrassa amb vistes\nmenjador amb xeme-neia,\namb vista a les mun-tanyes.\nApartament molt aco-llidor\nexcel·lents. Saló men-jador\nparquet, persianes elèc-triques\nPreinstal·lació de xe-meneia.\nPis acollidor i comple-tament\namb 3 dormitoris, com-pletament\nde Sispony. Vistes espec-taculars\ni una gran terrassa asso-lellada.\nENCAMP Turó de Vila\nCUINA EQUIPADA, 2 DORMITORIS,\nTel. 831 277 / Col·legiat n. 307\nDiari Bondia 15 de Març 2016


ipernity: Tercera imaginació by Miquel Bohigas\nMiquel Bohigas' articles\nUrgent! - Urgent: necessito una mica de suspense per a relat d’intriga. No importa estat. Ref.: M’espero… - January 20, 2008\nTercera imaginació - January 6, 2008\nSegona imaginació - Imagina't una carretera deserta. Un cotxe esportiu s'apropa a tota pastilla, aixecant una gran polse… - January 6, 2008\nBy Miquel Bohigas\nImagina't una parella a la cuina del què podria ser casa seva. L'home, que està d'esquenes, porta un davantal i està pelant unes cebes. La dona, recolzada al pedrís, està llegint un llibre de tapes vermelles.\n-I ara, què he de fer? Li pregunta ell. Ella no respon. -Dic, que què he de fer, ara? Insisteix l'home. Però de nou, només obté el silenci per resposta.\nAl cap d'uns instants, la dona, tanca el llibre. Aixeca el cap, i mirant amb voluptuositat l'home, es passa amb suavitat la llengua pels llavis. Engrescada, comença a treure's la roba. L'home, sorprès, s'eixuga les llàgrimes -les cebes, ja se sap!- i torna a insistir, amb veu tremolosa - I ara, què faig?.\nLa dona, ja despullada del tot, li contesta amb veu sensual: -Treu-te el davantal!\nAixò, tan podria servir per a un anunci dels preservatius "Benendins", com per a una nova col·lecció de llibres de poesia eròtica. O per a la nova pizza Vaticana, sempre i quan els protagonistes estiguessin casats, és clar!\nNota de l'autor: M'havia descuidat de dir que l'home només portava el davantal.\nAquest text el vaig publicar a Relats en Català el 20 de gener de 2005.\nCC BY-NC-ND 3.0 Miquel Bohigas Tercera imaginació


Buoy – Extensió del WordPress | WordPress.org Català\nPer Better Angels\n"Buoy" és programari de codi obert. La següent gent ha contribuït en aquesta extensió.\nTradueix “Buoy” a la teva llengua.


E.02.02.15 / ART / E.02 Dramatització - Tot i Molt\nEl secret de na Clara - Escola de Teatre Sant Jordi (MTE)\nNa Clara és una nina de 10 anys que passa gran part del seu temps lliure a la biblioteca del seu barri. Però cada vegada que obri un llibre es posa a plorar i a cridar sense consol. La bibliotecària ja no sap que ha de fer per evitar que la nina es comporti d’aquesta manera. I és que na Clara amaga un gran secret; un secret que no vol explicar a ningú.\nDivendres 3 de maig. Dos torns: de 10,30 a 11,30 horesd, i de 12,00 a 13,00 hores.\nRecomanada per a: Educació Primària\nTercer any de vida, de teatre educatiu a Sant Jordi, convertit ara en Escola de Teatre, gràcies al suport i col•laboració de l’AAVV d’aquesta barriada de Palma. Seguim un any més amb la il•lusió de pujar a l’escenari per a explicar històries dins la pell de personatges que ens fan viure sentiments, emocions i situacions noves que de vegades són difícils d’explicar si no s’experimenten en primera persona.


West Devon District Allotjaments vacacionals - Regne Unit | Airbnb\nLloguers vacacionals a West Devon District\nEls allotjaments vacacionals més ben valorats a West Devon District\n“Ens va encantar el lloc. Vam visitar Juniper per a un cap de setmana relaxant i va ser realment relaxant. El lloc era a prop de la natura i allunyat de tot el bullici. Tant Daniel com Victoria són excel·lents amfitrions També vam optar per l'spa i la sauna que també es rejovenia.”\nEquipament i serveis que triomfen als allotjaments vacacionals a West Devon District\nAltres allotjaments vacacionals fantàstics a West Devon District\nSUPERHOSTCaravana de fusta4.99 (144)\nSUPERHOSTCasa sencera4.99 (103)\nSUPERHOSTCaseta sencera5 (142)\nSUPERHOSTCasa rural sencera4.98 (133)\nSUPERHOSTCasa rural sencera4.98 (156)\nSUPERHOSTCasa rural sencera4.97 (123)\nCasa sencera4.8 (345)\nSUPERHOSTCabana en un arbre5 (17)\nSUPERHOSTCaseta per a convidats sencera4.99 (105)\n› West Devon District


El expresidente de la Generalitat Valenciana, Alberto Fabra, junto a Rita Barberá.\n25.07.2015 - 21:38\nEl expresident de la Generalitat y presidente del Partido Popular de la Comunitat Valenciana (PPCV), Alberto Fabra, ha anunciado este sábado que dejará la presidencia regional del partido la próxima semana. El anuncio lo ha realizado durante la conferencia política del PP de Valencia y posteriormente, en declaraciones a los medios, ha confirmado que presentará su renuncia en la próxima junta directiva regional que se celebrará la semana que viene. Más info\nFabra ha justificado su renuncia en que, tras un tiempo al servicio del partido, "ahora deben ser otros los que estén al frente" para defender "lo que tiene que ser el nuevo modelo del Partido Popular en la Comunitat Valenciana". Ha explicado que durante la semana han estado hablando de su situación "intentando buscar lo que mas convenía al PP" y ha apuntado: "Nos enfrentamos en unos meses a unas elecciones tremendamente importantes no solo para la Comunitat sino para toda la sociedad y el partido debe estar preparado"."Y con ese espíritu de hacer las cosas fáciles y servir al partido desde la responsabilidad que tengo ahora como senador, creo que todos hemos de generar un gran sentimiento de partido defendiendo unos principios y valores y haciendo que nos identifiquemos más con sociedad valenciana". Según el expresidente de la Generalitat, "ese tiene que ser compromiso del partido en los próximos meses" y ha agregado que pasa a ser militante con cargo de senador y empujará "desde atrás para que el partido tenga el mejor resultado"."Creo que la opción del PP del centro derecha sigue siendo la mejor para defender los intereses de la Comunitat Valenciana y de España", ha asegurado. Preguntado por si se ha sentido presionado ha asegurado que las necesidades del PPCV y del PP en toda España es "ofrecer la mejor imagen y que los que han tenido una responsabilidad en tiempos complicados, tengan "la generosidad de dar un paso atrás y hacer que otros puedan dirigir el partido"."Pero no me he sentido presionado. Si ha habido algo ha sido comunicación, con la dirección nacional y los barones provinciales para llegar a un consenso y había la máxima predisposición para llegar a un acuerdo en que gane el partido y todos, sin resquemor ni dudas, podamos generar una imagen del partido para tener buenos resultados", ha concluido. Fabra


Ser d’esquerres i usar Apple | Paraules sense escrúpols\n← L’autoengany de la Quimera\nMarató: el plaer de l’esforç →\nFa una estona, el compte de Twiter de Joan Herrera (@herrerajoan) ha publicat una piulada sobre els resultats en un videojoc.\nAls pocs minuts, Herrera ha demanat disculpes tot atribuint la piulada al seu fill. Tot plegat, una imatge familiar que, pel que em conten els amics que ja exerceixen de pares, és bastant freqüent. Fins aquí, un incident sense importància (per més que molts tuitaires n’hagin fet burla per la puntuació obtinguda).\nTanmateix, en mirar-me el tuit amb una mica d’atenció, m’ha cridat poderosament l’atenció una sigla: iOS. És a dir, que el flamant dirigent d’un conegut partit d’esquerres fa servir un iPad o un iPhone, els famosos gadgets de la marca de la poma mossegada, una marca coneguda com el Lacoste del sector digital.\nEvidentment, el senyor Joan Herrera pot fer servir l’andròmina que li vingui de gust —fins i tot els polos Lacoste, només faltaria. Tanmateix, fa lleig que un líder d’esquerres i ecologista utilitzi els aparells d’una marca especialment cara, famosa pels suïcidis dels treballadors en les seves fàbriques i que basa els seus aparells en l’ús del programari privatiu.\nAquest darrer aspecte és, en la meva opinió, molt més rellevant que el preu de l’aparell o que la seva imatge de marca: és una imprudència que un líder polític, del partit i de la ideologia que sigui, confiï les seves dades (hem de suposar que personals, però probablement també les del partit i les dels càrrecs públics que ocupa) en mans d’una multinacional estrangera que utilitza programari privatiu, tancat, és a dir, que ningú no pot saber com gestiona aquelles dades.\nA més a més, després dels casos Wikileaks, Manning i Snowden, hi ha indicis (per no dir proves contundents) que apunten que aquesta empresa cedeix les dades dels usuaris a diverses agències dels EEUU (i no seria l’única a fer-ho) quan aquestes les demanen.\nEl problema, però, és que aquest cas és només la punta de l’iceberg: molts dels nostres líders polítics empren els productes de la glamurosa poma mossegada. Però, també el sistema educatiu públic en fa un ús cada cop més abundant i, per tant, cada cop més perillós, ja que pot deixar les dades acadèmiques dels nostres alumnes en mans desconegudes i incontrolables.\nAl final, tenim sempre el mateix problema: la manca de consciència dels nostres polítics (reflex de la manca de consciència de la nostra societat) dels perills, sobretot en el camp de la privacitat de les dades, que representa l’ús del programari privatiu per part de les institucions públiques. Esperem que, a poc a poc, vagin reflexionant, prenent-ne consciència i migrant cap al programari lliure.\nAquesta entrada s'ha publicat en contradiccions i etiquetada amb Apple, esquerra, ICV, iPad, iPhone, Joan Herrera, Lacoste, líder, polítics, politica, programari lliure, programari privatiu, seguretat, SpringNinja. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Estats Units | Les Barraques Digitals\nPosted on Mai 20, 2018 by FRANTM2002\nAquesta setmana en la secció de “la cita” et presento aquesta cita, d’Abraham Lincoln.\n“No et creguis tot el que llegeixes en internet solament perquè ha una foto amb una frase al costat”\nAbraham Lincoln , va néixer el 12 de febrer de 1809 a Hodgenville, Kentucky als Estats Units i va ser un polític i advocat nord-americà que va exercir com a setzè president dels Estats Units d’Amèrica des de març de 1861 fins al seu assassinat a l’abril de 1865.\nFiled under: La Cita | Tagged: #16 president, #abraham lincon, #cita de la setmana, Estats Units |\tLeave a comment »\nTrump a Israel i relació difícil\nPosted on Mai 24, 2017 by jcv6\nAquesta setmana, Trump ha anat a Israel per parlar amb el president israelià i aconseguir un tractat de pau entre israelians i palestins. El president dels Estats Units ha recorregut els 8 quilòmetres que separen Jerusalem de la ciutat de Betlem per prometre al president de Palestina que farà tot el que estigui a les seves mans.\nMelania i Trump han viatjat per mitjà d’una caravana d’alta seguretat per fer la seva gira internacional. Entre el camí per arribar a Cisjordània, hi havia un cartell en anglès dedicat pel president americà: “La ciutat de la pau dona la benvinguda a un home de la pau” (Serà això veritat? Nosaltres ho dubtem molt…).\nEsperem que aquesta guerra entre palestins i isrealians acabi d’hora i s’adonin que tothom és igual.\nPer acabar, a més d’això, al títol hem posat “relació difícil”. Creiem que us preguntareu per què, doncs, ara t’ho explicarem. Suposem que ja us vau adonar del vídeo on Melania surt somrient i quan es gira el seu marit es posa seria. Doncs, aquesta setmana hi ha hagut un altre conflicte que posa en dubte la relació entre Melania i Trump.\nAquest és el vídeo de la seva arribada a Israel i es veu a la parella caminant pel mig. Però, en un moment, Trump li posa la mà a la seva dona perquè ella se l’agafi i ella es nega. Aquest gest que quasi no s’aprecia a càmera ha alarmat a tot internet. Serà que Melania s’interessa solament pels diners o ha sigut una mala interpretació de la premsa? Ja veurem com segueix això…\nJavi Jové i Judit Costa\nFiled under: Internacional | Tagged: 2017, actualidad, Donald Trump, EEUU, Estats Units, Internet, Isreal, Melania Trump, Trump is coming, USA |\tLeave a comment »\nAnem a la Ruta 66!\nPosted on febrer 8, 2017 by andreachwan\nAquesta setmana al Per Desconnectar! intentarem portar cinc articles sobre rutes turístiques interessants dels cinc continents. Començarem amb Amèrica i la seva Ruta 66!\nLa Ruta 66, també coneguda com The Main Street of America o The Mother Road, és una carretera que travessa els Estats Units d’oest a est. Fa 3945 km de longitud i passa per un total de 8 estats (Illinois, Missouri, Kansas, Oklahoma, Texas, Nou Mèxic, Arizona i Califòrnia).\nEl camí va ser inaugurat l’11 de novembre del 1926. Va rebre aquest nom perquè el número 66 no estava assignat a cap carretera i, a més a més, el fet que fossin dues xifres iguals feia més fàcil recordar-lo.\nLa Ruta 66 va ser el principal itinerari dels emigrants que anaven cap a l’oest, especialment durant les tempestes de pols dels anys 30, i va ajudar a mantenir l’economia de les zones per on passava la carretera.\nLa Ruta 66 ha sigut escenari de moltes pel·lícules de Hollywood:\n–Thelma & Louise\nJudit Durán i Andrea Barato\nFiled under: Per desconnectar! | Tagged: '30, a, Amèrica, anem, Arizona, Califòrnia, camí, carretera, Cars, Cerdos Salvajes, continents, economia, estats, Estats Units, Grease, Hollywood, Illinois, inauguració, interessant, Kansas, Kill Bill, la, mapa, Missouri, Nou Mèxic, Oklahoma, Pel·lícula, Porcs ferotges, recorregut, ruta, ruta 66, rutes, tempestes, Texas, The Main Street of America, The Mother Road, Thelma and Louise, turisme, Viatge, Wild Hogs, xifres |\tLeave a comment »\nNova residència dels Obama\nPosted on gener 19, 2017 by jcostav7\nCom ja sabeu, Donald Trump serà el nou president dels Estats Units i viurà a la Casa Blanca. Això vol dir que els Obama han hagut d’abandonar la Casa Blanca. Voleu saber com és el seu nou habitatge?\nLa seva nova residència es troba a Kalorama, Washington DC. Viuran en lloguer en una casa de 4 pisos, amb 9 habitacions i 8 banys. Els Obama planegen viure a la capital fins que la seva filla petita acabi els seus estudis a l’institut de Sidwell Friends. La seva filla gran no viurà amb ells de moment, ja que està residint a un lloc proper a la Universitat Harvard, on començarà a estudiar.\nJúlia Costa Vázquez\nFiled under: Gossip | Tagged: Estats Units, Obama |\tLeave a comment »\nAndy’s coming & Trump is coming challenge\nPosted on Novembre 24, 2016 by helenamartín\nUn dels altres reptes que hi ha bastant conegut és el Andy’s coming i el Trump is coming i ara us explicaré de què tracta.\nAndy‘s coming challenge: qui en la seva vida no ha vist Toy Story la primera pel·lícula en 3D de Pixar, del que tracta aquest challenge és que tu ets una de les joguines d’Andy i quan criden Andy coming el que has de fer és tirar-te a terra com si fossis una joguina seva i fer com si no tinguessis vida.\nTrump is coming challenge: A conseqüència que als Estats Units Donald Trump fos escollit han creat un repte en què algú diu “Trump is coming” i tothom ha de sortir corrents.\nAquí us deixo els enllaços dels dos vídeos.\nFiled under: Viralitza't | Tagged: Andy's coming, challenge, Donald Trump, Estats Units, Pixar, Toy Story, Trump is coming |\tLeave a comment »\n"La felicitat és dins d'un mateix, no al costat de ningú." - La cita\nCosmoCaixa: La pell de l'aigua\nL’esport femení és reivindicat per les seves referents.


Tres Campanars BTT: MARXA POPULAR del 30 de MAIG Vilobí-Salitja-St Dalmai\nMARXA POPULAR del 30 de MAIG Vilobí-Salitja-St Dalmai\nLa MARXA-BICIBUTI ha estat un exit Total. 260 participants\nGracies a les Autoritats i Entitats, moltes gracies als participants, moltíssimes gracies a tots els que ens heu ajudat, inscripcions, controls, cuiners, cambrers, motos, ciclistes, enfermera, ambulancia, vigilants municipals, acompanyants i tots als que amb el vostre esforç heu fet possible que un any mes hagim pogut fer la nostre Marxa btt.\nRecorregut i altimetria de la 6a marxa popular\n(Per ampliar l'imatge feu clik al damunt)\nPodeu consultar detalls al WIKILOC en l'adreça:\nNO et pots perdre la Marxa Popular de BTT de Vilobí el proper 30 de Maig .\nVine a passar un diumenge al matí al nostre municipi i gaudiràs de la natura i de les botifarres locals.\nHi han dos circuits:\nCircuit curt anomenat BICIBUTI de 12Km, assequible a tothom i amb acompanyament de cotxe escombra. Es ideal per famílies amb nens, grans per passar l'estona etc. El recorregut passa pels 3 pobles dels municipi. (http://www.vilobidonyar.cat/)\nCircuit MARXA POPULAR de dificultat mitjana de 32 Km, amb pujades i baixades però cap corriol difícil. Això si bon paisatge (parc natural de la Crosa, paratges de Brunyola, etc). Els que vulgueu pedalar i entrenar, es molt bonic.\nServeis: Avituallaments, dutxes, neteja de bicicletes, servei de Bar, etc.\nMARXA POPULAR 30 MAIG\nEl Cabrerès 10 i el Terri\nNocturna als Metges\nXIII Marxa Cicloturista Terra de Remences 2010\nI Mitja marató d'en Gomez\nFesta del treball als Metges\nClub ciclista Els 3 Campanars\nVilobi d'Onyar, La Selva\nVocals: Joan, Fermi, Jordi, Jordi\nEls inicis del Club\nEls 3 Campanars\nLinks d'altres clubs\nAmics BTT Palafolls\nAssociació Esportiva Marxacuca\nClub BTT Salt\nClub Ciclista Amer\nClub Ciclista Besalú\nClub Ciclista Bescanó\nClub Ciclista Bicioci\nClub Ciclista Cassà de la Selva\nClub Ciclista Daró\nClub Ciclista Esparracats\nClub Ciclista Fontcoberta\nClub Ciclista Fornells de la Selva\nClub Ciclista Hostalric\nClub Ciclista Les Planes\nClub Ciclista les Rabasses\nClub Ciclista Llagostera\nClub Ciclista Lloret de Mar\nClub Ciclista Maçanet de la Selva\nClub Ciclista Platja d’Aro\nClub Ciclista Santa Coloma de Farners\nClub Ciclista Trafach Bikes\nClub Ciclista Vidreres\nClub Esportiu Sant Martí Vell\nEsport Ciclista Figueres\nMoto Club Vilobí\nRutes de btt\nLinks botigues pròximes


Renault Trafic Passenger KM 0 Castellón - Renault Trafic Passenger seminuevos Castellón\nCarrocería Combustible COMBUSTIBLE Diésel Puertas PUERTAS 5 Plazas PLAZAS 8 Color COLOR MARRÓN Cambio CAMBIO MANUAL Distintivo ambiental DISTINTIVO AMBIENTAL C\nProvincia Seleccione una provincia Castellón Madrid Centro RENAULT RETAIL GROUP Castellón Seleccione un centro\nRenault Trafic Passenger KM 0 Castellon\nMostrando 1 Renault Trafic Passenger seminuevos en Castellón\nEncuentra tu Renault Trafic Passenger en Castellón entre nuestra selección de Trafic Passenger KM 0. Si buscas un coche de confianza nuestros Renault Trafic Passenger seminuevos están certificados y provienen de concesionarios Trafic Passenger seminuevo y KM0 en Castellón.\nKilometraje: 20.906 Km


Zoo - Imperfeccions | CMusical\nI diuen per el barri “Qui són eixos tres?”,\nQue no t’anul·len, no es un tunel sense eixida,\nY enamorados de rapear hasta perder el habla\n#Playlist: Tempestes vénen del Sud\n1. Estiu 2. Hivern 3. Vull 4. Estiu 5. Corbelles 6. Carrer de l'Amargura 7. Imperfeccions 8. Aquesta Vora 9. Hivern 10. Xuplasangs 11. La Nostra Bota 12. #Faena\nDirecte Barcelona 2019\nSomething to Adore (Arinau)\nCencia 1 (Incertidumbre)\nLicencia Creative Commons Texto de la biografía de Maika Makovski publicada en www.cmusical.es por Admin bajo licencia CC BY-SA 3.0.


Escola La Trama • patis per clima // the green balloon\nL’escola La Trama de Sabadell està envoltada per un entorn molt urbanitzat, amb pocs espais verds que permetin el contacte amb la natura. A banda, els espais de pati de què disposa són reduïts i no s’adeqüen a les necessitats actuals del centre: els manca ombra, vegetació, la possibilitat de fer-hi activitats diverses… El projecte neix, doncs, de la necessitat de fer-los més verds, ecològics i funcionals, i també de fer-los més harmoniosos i tranquils, en consonància amb el projecte educatiu de l’escola.\nEquip promotor: Escola La Trama\nAdreça: C. de l’Estrella, 5. 08201 Sabadell (Barcelona)


Cullera present a Madrid Fusión – RiberaTV\nCullera present a Madrid Fusión\nLa ciutat reivindica la seua restauració i oferta gastroturística en la fira nacional més important de la gastronomia\nLa capitalitat gastronòmica de l’arròs de Cullera ha arribat este matí fins Madrid Fusión, un dels congressos nacionals més importants quan a gastronomia i aliments. La ciutat ha presentat la seua nova marca turística que posa èmfasi en el seu producte estrella: l’arròs i el seu origen, Cullera.\nHo ha fet de la mà del Club de Producto ‘Artesanos del Arroz’, el club selecte local de restaurants i mestres cuiners que “s’encarrega d’agafar la matèria prima dels nostres camps i de la nostra llotja per elaborar eixos arrossos tan especials que fan que la gastronomia siga una de les excuses i motius pels quals ens visiten”, segons ha assenyalat este mateix matí l’alcalde Jordi Mayor.\nDe fet, Mayor ha destacat que “vindre a Cullera a disfrutar del nostre paradís de platges i combinar-ho disfrutant d’una bona paella és el nostre plat fort”, al mateix temps que ha afegit que esta promoció i la campanya turística de l’estiu van de la mà “per eixa anhelada recuperació i impuls econòmic que ens faça oblidar l’any de la pandèmia”.\nCullera ha pres força a Madrid Fusión en les dues marques gastronòmiques a les quals s’ha adherit en les darreres setmanes, la marca gastroturística ‘L’Exquisit Mediterrani’ de Turisme Comunitat Valenciana i en la xarxa nacional de destinacions gastronòmiques ‘Saborea España’.\nEn esta línia, la regidora delegada de Turisme, Débora Marí, remarca que “hem vingut a presentar la nostra aposta per la identitat gastronòmica de Cullera ja que esta és la cita per excel·lència del país, i també hem tingut presència a ‘Saborea España’ donada la recent incorporació de Cullera i la nova marca”.\nCullera present a Madrid Fusión added by Ribera Televisió on 1 juny, 2021


Entrevista a Walter Astrada a 79magazine « Toni Vilches Fotografia- El teu fotògraf a Girona.\nEntrevista a Walter Astrada a 79magazine\nEl blog “79magazine” que dirigeix el fotoperiodista Samuel Rodríguez (Barcelona) publica una entrevista amb un dels fotògrafs més interessants del moment; Walter Astrada. A l’entrevista, Walter repasa la situació actual a Haití i parla sobre el periodisme d’avui en dia. Una entrevista molt interessant que cal veure. Veieu-la aquí: 79 magazine’s interview of Walter Astrada. També veieu altres entrevistes en el blog “79magazine”.\nBy Toni Vilches Fotografia on 3 novembre 2010 / Fotoperiodisme, Periodisme


La Gestora proposa sis dones per participar en la Comissió del 75 aniversari de la Magdalena\nLorena Verchili Arrufat, Anabel Arnau González, Jessica Paulano Delgado, Eugenia Gash Agüera, María José Luque Cabello i Lledó Lleó Rubio són les sis representants\nLorena Verchili Arrufat, Anabel Arnau González, Jessica Paulano Delgado, Eugenia Gash Agüera, María José Luque Cabello i Lledó Lleó Rubio són els sis noms que hi ha poposat finalment de Federació Gestora de Gaiates per representar esta entitat a la Comissió per la celebració del 75 aniversiari de les Festes de la Magdalena.\nEncara que sembla que inicialment s’havien barallat noms com el de l’expresident de la Junta Juanvi Bellido, a proposta de la Gaiata 16, però la possibilitat que es produïra una incompatibilitat en ser ja membre del Consell Rector, he fet desestimar esta candidatura. Finalment, la Gestora proposa sis noms de dones de solvent o reconeguda trajectòria al món fester per representar esta entitat i conformar així esta comissió que tanta polèmica està generant en veure’s per molts sectors lligada directament a la decisió de la desaparició, almenys provisional, de la Junta de Festes.


Hospitals en Abbeville - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Lafayette county - Mississippi - Eua - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Eua › Mississippi › Lafayette county › Hospitals en abbeville\nHospitals en abbeville Lafayette county > Mississippi > Eua\nDe vegades, de mala gana, ens hem lastimat amb coses com el ganivet de cuina o el got que es trenca a terra. Si ha tingut algun tipus d'accident domèstic i voleu saber on estan els més propers Hospitals en Abbeville, només cal que consulteu aquesta guia hospitalària Eua.\nA Abbeville hi ha diversos centres de salut per satisfer les necessitats mèdiques dels seus 419 habitants. Però quan es requereix atenció especialitzada, cal anar a un dels Hospitals en Abbeville. Si busqueu el telèfon i l'adreça d'un d'aquests hospitals, els trobarà aquí.\nSi sou usuari del servei d'informació que ofereix Hospitalsworldguide a Hospitals en Abbeville, ajudeu-nos a mantenir aquesta guia útil per a les persones. L'únic que demanem és que, en cas de trobar algun error en el registre d'un hospital, feu-nos-ho saber perquè puguem corregir i continuar mantenint la qualitat d'aquest lloc web. Moltes gràcies!.\nHospitals en Abbeville per categoria\nAquest és un directori d'hospitals públics Abbeville (Eua). Ja no has de preocupar-te per la teva situació financera per anar a un hospital. Aquí podeu conèixer tots els hospitals gratuïts d'aquesta àrea i obtenir tots els serveis que teniu\nSi necessiteu trobar un hospital privat Abbeville (Eua) perquè no podeu esperar el temps de la llista d'espera pública, consulteu l'hospital que voleu trobar i també veureu les opinions d'altres usuaris sobre el centre on esteu pensant Sobre anar\nLlistat de hospitals pròxims a Abbeville\nDelta Medical Center Memphis TN- (Situat a 73.78 km)\nAlliance Healthcare System- (Situat a 32.51 km)\nDiagnostic Imaging P.C.- (Situat a 73.37 km)\nMethodist Healthcare Memphis Tennessee- (Situat a 81.29 km)\nSanders Clinic- (Situat a 78.05 km)\nWest Clinic- (Situat a 72.65 km)\nConrad Pearson Clinic Urology Center- (Situat a 73.11 km)\nBaptist Memorial Health Care- (Situat a 77.59 km)\nSaint Francis Hospital Menphis Tennessee- (Situat a 73.84 km)\nNorth Mississippi State Hospital- (Situat a 81.71 km)


Inici / PAÏSOS / Europa de l'Oest / Espanya / Aragó / Mallos de Riglos. Ruta Circular per un dels paisatges més sorprenents d'Aragó.\nPosted on 24 de setembre de 2017 in Aragó, Espanya\nLa Ruta Circular pels Mallos de Riglos és una de les més belles rutes senderistes que poden realitzar-se a Aragó. Després d’haver gaudit de dos excel·lents dies de muntanya pel Parc Nacional d’Ordesa i les Passarel·les del Riu Vero d’Alquézar, el llistó se situava francament alt. No obstant això aquesta Ruta Circular pels Mallos de Riglos no ens ha defraudat en absolut. Al contrari, el considerem un sender ideal per gaudir d’un paisatge sorprenent i situat, a més, molt a prop d’una altra visita imprescindible en aquesta zona d’Aragó: el Castell de Loarre.\nD’aquesta manera, nosaltres vam fer nit a Bolea i vam aprofitar el dia per visitar els Mallos de Riglos i els Mallos de Agüero al matí i el Castell de Loarre a la tarda.\nQUÈ SON ELS MALLOS DE RIGLOS\nEls Mallos de Riglos són unes singulars mols rocoses formades de conglomerat prepirinenc situades just per darrere de la localitat de Riglos, que li presta el nom. Aquesta població pertany al municipi de les Penyes de Riglos que, al seu torn, pertany a la comarca d’Osca de l’Hoya d’Osca.\nLa formació dels Mallos de Riglos es deu a l’erosió d’aquests conglomerats prepirinencs. En aquest sentit, en filtrar-les diferents corrents d’aigües es van formar un conjunt d’enormes esquerdes o fractures que van acabar amb l’aïllament de les diferents moles, que actualment anomenem Mallos.\nAquests Mallos de Riglos han estat batejats amb diferents noms, com el Mallo Pisón, potser el més impressionant dels tots, el Fire (el que queda més a l’est), la Visera o El Colorado. La qüestió és que la imatge del petit poble de Riglos just per davant dels Mallos és francament d’impressió i una de les fotos més extraordinàries que es poden obtenir a Aragó. Llàstima que el dia no hagi estat 100% assolellat. Per la foto, dic, ja que per gaudir de la Ruta Circular pels Mallos de Riglos ho hem agraït.\nPer cert, la imatge d’aquests Mallos de Riglos ens ha recordat molt a la de les muntanyes de Meteoras de Grècia, encara que a nivell geològic, el conglomerat s’assembli molt més al de la Serralada de Montserrat a Catalunya.\nRUTA CIRCULAR PELS MALLOS DE RIGLOS.\nLa Ruta Circular pels Mallos de Riglos suposa una excel·lent ruta senderista que envolta, gairebé del tot, aquests gegants d’Osca. Farem el circuit de manera antihoraria, és a dir, en el sentit contrari al de les agulles del rellotge. No obstant això és perfectament possible realitzar el sender en el sentit de les horari, com va fer Maria Belen, autora del bloc Mis Viajes y sensaciones.\nComencem a caminar cap a les 10.15 del matí. El dia està parcialment ennuvolat. Sabem que la Ruta Circular pels Mallos de Riglos té una longitud d’uns 5.5 quilòmetres i que es cobreixen en entre dues hores i mitja i tres.\nJust a l’inici del poble un senyal de fusta ens convida a prendre el camí de la dreta. Hem de seguir el sender marcat amb dues línies paral·leles blau marí. No sembla que el camí tingui pèrdua possible, encara que en algunes aïllades ocasions dubtem en la direcció a prendre.\nComencem a ascendir gradualment i és que aquesta Ruta Circular pels Mallos de Riglos no transcorre, precisament, per la base dels Mallos en qüestió. Al contrari, no només es tracta d’una ruta de circumval·lació si no també d’ascens, ja que el trajecte ens portarà fins un cim muntanyós que ens permetrà gaudir dels Mallos des de la seva vessant nord i des de les altures. En total, el desnivell és d’uns 400 metres, de manera que encara que no puguem parlar d’una ruta exigent sí que val la pena comentar que cal superar una bona pujada i que no es tracta d’un sender pla.\nLa Ruta senderista transcorre, en ascens com comento, entre diverses d’aquestes moles, deixant a la nostra esquerra el Mallo Colorado, o això creiem. Pugem, per tant, per la vessant est dels Mallos. Aviat deixem de veure el petit poble de Riglos. No obstant això, ens crida l’atenció l’enorme plana que sorgeix just al sud de Riglos i que s’estén desenes de quilòmetres.\nLa part més espectacular, almenys pel que fa a vistes, és la que es gaudeix des dels diferents miradors que s’han adequat per gaudir dels Mallos des del nord. En aquest sentit, durant aquesta Ruta Circular pels Mallos de Riglos ens trobarem amb, almenys, quatre bells miradors. Potser el més espectacular de tots és el conegut com Mirador de Bentuso. Tenim al davant als Mallos Pisón i Fire. I just a la separació que queda entre els dos s’albira la plana amb el riu Gallego en primer pla. No menys impressionant són el conjunt de rapinyaires que no deixen de planejar en tot moment. Si des del poble les vèiem a la llunyania, a nivell del Mirador Bentuso les podem observar a la nostra altura, volant a gran velocitat. De totes elles, el voltor comú és el més espectacular, encara que també hi ha altres impressionants aus, com el falcó pelegrí. En molts moments són més d’una dotzena les rapinyaires que es deixen veure simultàniament.\nDesprés de passar una bona estona al mirador seguim amb la nostra Ruta Circular pels Mallos de Riglos. El que queda a partir d’ara és camí de descens. En alguns moments, amb trams bastant més pedregosos i costeruts que durant la pujada, de manera que toca extremar les precaucions. Durant el descens encara pararem en un parell de miradors més, alhora que ens meravellem amb alguns escaladors que pugen el Mallo Pisón, la més meravellosa mola dels Mallos de Riglos. Descendim pel corriol que deixa al Pisón a l’esquerra i el Fire a la dreta. I en Marc, per cert se sorprèn, no només amb els escaladors sinó també amb l’enorme ressò amb que la muntanya respon.\nDesprés d’una hora de baixada arribem novament al poble. Hem completat la Ruta Circular pels Mallos de Riglos en unes dues hores i mitja. Una mica més, si de cas, tot i que hem realitzat diverses parades. Sense presses, però sense pausa.\nVal la pena comentar, encara que sigui una obvietat, que per realitzar aquesta Ruta Circular pels Mallos de Riglos cal no oblidar-se de vestir calçat adequat (sabatilles esportives és suficient), crema solar (a l’estiu) i abundant aigua. La veritat és que es tracta d’una ruta fàcil però que tampoc m’atreviria a catalogar com a apta per a tota la família. Els 400 metres de desnivell que cal superar en aquesta Ruta Circular pels Mallos de Riglos fan que es requereixi d’un mínim de condició física per superar-la sense problemes.\nON DORMIR ALS MALLOS DE RIGLOS.\nA Riglos, el poble que queda a la base i que dóna nom als Mallos de Riglos, hi ha ben poca cosa. Un bar si de cas. No hi ha res tampoc en Agüero, on ens desplacem posteriorment per a realitzar la Ruta Circular pels Mallos d’Agüero.\nÉs per tot això que fem servir com a base el tranquil poble de Bolea, que es localitza a una trentena de quilòmetres de Riglos i a 5 de Loarre, on es troba un dels monuments imprescindibles d’Aragó: el Castell de Loarre. D’aquesta manera vam poder realitzar la Ruta dels Mallos de Agüero, la Ruta Circular pels Mallos de Riglos i la visita al Castell de Loarre en una mateixa jornada. I sense presses, us ho asseguro.\nA sota us poso l’hotel en què vam estar allotjats, que va ser un autèntic troballa i, a més, molt bé de preu. D’haver-ho sabut, hauríem pernoctat aquí alguna altra nit.\n13 thoughts on “Mallos de Riglos. Ruta Circular per un dels paisatges més sorprenents d'Aragó.”


Los Mejores 25 entrenadores personales online en Vilanova i la Geltrú\nEncuentra Entrenadores personales online en Vilanova i la Geltrú\nEncuentra un entrenador personal online en Vilanova i la Geltrú\nEntrenador de triatlon online en Vilanova i la Geltrú\nPolideportivoHuman es una agencia privada de entrenamiento fitness online ubicada en la ciudad de Vilanova i la Geltrú. Tanto hombres como mujeres pueden acceder a sus servicios de entrenamiento virtual.\nGimnasio online en Vilanova i la Geltrú\nEl centro When U Want Fitness tiene un entrenador MTB online en Vilanova i la Geltrú. Además, dispone de planes de entrenamiento para triatlón online con efectivas rutinas.\nEntrenador personal virtual en L'Hospitalet de Llobregat\nSportiu Club 24 lleva a cabo un entrenamiento en gym online desde L'Hospitalet de Llobregat. Cuentan con un entrenador personal de ciclismo online que además explica respecto a la nutrición.\nEntrenamiento online en Vilanova i la geltrú.\nConozca el mejor programa de entrenamiento personalizado online, que ofrece certificado entrenador personal y nutricionista online en Vilanova i la geltrú.\nLograr plan de entrenamiento personalizado en Vilanova i la Geltrú\nEn Curves Sabadell se pueden lograr la tonificación y pérdida de peso con sus entrenadores virtuales en Sabadell. Realizan sesiones individualizadas con entrenador personal y nutricionista online.