Les empreses frenen la contractació de persones amb discapacitat intel·lectual perquè desconeixen les seves capacitats - Diari de la Discapacitat\nIniciInclusió LaboralLes empreses frenen la contractació de persones amb discapacitat intel·lectual perquè desconeixen...\nL’acte de presentació de les propostes va ser conduït per la periodista Gemma Nierga // Foto: Ladd\nEl passat 21 de març es va celebrar al Palau Macaya l’acte de cloenda del projecte sobre la inclusió laboral de les persones amb discapacitat intel·lectual que ha desenvolupat l’Associació Ladd durant els darrers vuit mesos.\nLa periodista Gemma Nierga va conduir l’acte, que a través de vídeos, xerrades i presentacions van exposar les conclusions i propostes del projecte. Van participar-hi Miquel Serra (alumne del programa Singular d´Acidh), la Roser Ferré (Directora de l’Escola Barcanova) i Marta Gabarró (professora d´Esade i consultora estratrègica), en representació de les 110 persones que van participar a les entrevistes, les entitats i les empreses.\nEl projecte ha analitzat la realitat d’aquest col·lectiu, on malgrat el mandat de l’ONU, l’atur supera el 80% i el treball té lloc sobretot en entorns protegits i segregats i amb sous sensiblement més baixos.\nPer això, en una primera fase s´han fet 120 entrevistes en profunditat a tot el territori català i alguns professionals internacionals.\nEn una segona fase es van fer 7 dinàmiques de grup i una taula rodona amb ponents internacionals, per determinar els principals eixos de transformació i accions que cal dur a terme, tant a curt com a llarg termini.\nLa última fase del projecte ha consistit en l’elaboració de propostes concretes per intentar reduïr en els propers anys la tendència en l’àmbit laboral de les persones amb discapacitat intel·lectual.\nEn aquest sentit, les principals conclusions extretes són:\n– El col·lectiu de persones amb discapacitat intel·lectual segueix essent un gran desconegut. Cal treballar, ja des de l’escola, perquè la societat entengui i normalitzi la diversitat.\n– El principal fre perquè les empreses contractin és el desconeixement de las possibilitats i capacitats d’aquestes persones.\n– El tema clau per fer una inclusió exitosa es un bon encaix entre persona i lloc de treball amb el suport continuat d’una entitat (Treball amb Suport).\n– Per a les persones amb discapacitat intel·lectual la feina és un punt més en la normalització de la seva vida, els dóna autonomia i autoestima. Es queixen sobretot de que cobren sous molt baixos. Valoren feines que els agradin i que puguin fer, amb companys amables i que els tractin com a iguals.\n– Els Centres Especials de Treball han anat perdent el seu sentit inicial, que cal recuperar: un entorn de treball per a persones especialment vulnerables i com a trampolí a l’empresa ordinària.\nPer aconseguir tot això, els agents implicats en la inserció laboral de les persones amb discapacitat intel·lectual, reclamen actuacions a cinc nivells importants:\n– Personalització dels suports segons la persona i el moment, amb molta més flexibilitat.\n– Revisar les lleis que regulen l’accés al treball del col·lectiu sota l’esperit de la Convenció de l’ONU, i actualitzar normatives desfasades com ara les que regulen els Centres Especials de Treball o els Serveis d’Ocupació i Inserció.\n– Potenciar els recursos destinats al treball en empresa ordinària, ja que actualment estan dedicats sobretot als Centres Especials de Treball.\n– Donar visibilitat positiva al col·lectiu, en tots els àmbits de la societat i també a nivell empresarial.\nArticle anteriorLes persones ateses a Sant Tomàs el·laboren ous de Pasqua amb motius de diferents animals\nArticle següentNova deducció de 1.200 euros per cònjuge no separat legalment amb discapacitat a la declaració de Renda


FESTES, TRADICIONS, COSTUMS DE CATÍ\nEl calendari de festes de Catí ha experimentat numerosos canvis al llarg de la història. Algunes celebracions han desaparegut, altres han afermat la seua permanència convertint-se en símbol de la personalitat catinenca.\nCatí segueix sent culturalment ric. La seua centenària banda de música manté la tradició, recordant l'escola de cant pla de Catí al segle XVIII.\nAltres manifestacions del caràcter participatiu les tenim en el Centre Recreatiu dels Joves, el Centre de Jubilats, el club de futbol, la Societat de Caçadors i l'Associació Cultural de la Romeria de Sant Pere de Castellfort.\nCom a tot arreu, el calendari de les festes de Catí ha sofert grans canvis en els últims anys. Algunes celebracions han desaparegut, altres, tanmateix han afermat la seua permanència i s'han convertit en símbol característic de la personalitat catinenca. Es mantenen únicament com a festes locals el dia de Sant Martí (11 de novembre) i el de la Mare de Déu de L'Avellà (8 de setembre).\nEspecial menció cal fer cap a la Romeria a Sant Pere de Castellfort que tenia lloc tradicionalment el 30 d'abril i l'1 de maig.\nDes de l'any 1980 la rogativa té lloc el primer diumenge de maig (baixada) i el dissabte anterior (pujada) i que ja tractem en altres apartats.\nSón úniques en la nostra comarca les fogueres de la vesprada del Reis (5 de gener). També com altres pobles de la comarca continua celebrant la festa de Sant Antoni Abat. Aquesta es celebra el cap de setmana següent al 17 de gener. És típica "l'arrossegà", la foguera, la publicata, la matxà i el repart de la coqueta. La publicata consisteix en una crítica "amistosa" en vers a les persones, els costums i esdeveniments de l'any anterior i a tots els aspectes que es creu que mereixen especial menció.\nEl dilluns de Pasqua i el 8 de setembre (Nativitat de la Mare de Déu) visiten a la patrona en la seua ermita de la Mare de Deu de L'Avellà.\nL'altre dilluns de Pasqua es celebra la festa de Sant Vicent. Actualment es celebra missa al Portal de la Font, essent dia laborable.\nEl dia del patró (Sant Martí) es celebra el dia 11 de novembre. Hi ha missa major i processó. A la vesprada els xiquets s'apunten a menjar-se la típica berenadeta. El fet que siga la festa durant un dia laborable per als estudiants i gent que treballa fora del poble ha fet que aquesta festa haja perdut la importància que tenia abans.\nAltres festes que han anat també a menys són San Josep (19 de març), la Puríssima (8 de desembre) i Santa Anna (26 de juliol).\nEn canvi al mes de juliol (segon divendres i dissabte del mes) se celebren, des de fa uns anys, les festes de la Joventut.\nPerò, sens dubte, són les festes d'agost les més típiques i les que atreuen més nombre de visitants. Aquestes festes religiosament estan dedicades a la Verge de l'Assumpció, Sant Roc i Sant Cristòfol amb misses majors i processons.\nLes festes d'agost també han canviat, des de l'any 2008, el seu calendari. Abans de 2008 s'iniciaven sempre el dia 11 d'agost amb volteig general de campanes i passacarrer a càrrec de la banda de música municipal i finalitzaven el dia 21 o 22 d'agost amb una gran traca de festes. Ara les festes comencen el divendres immediatament anterior a la festa de l'Assumpció (15 d'agost) i acaben en el segon diumenge posterior a esta data. D'esta forma s'assegura que les festes d'agost tinguen sempre dos caps de setmana facilitant així la participació de tots en particular dels que treballen en estes dades.\nEntre totes les activitats organitzades durant aquests dies destaquem els bous de vila (dos dies), els bous de plaça (tres dies), els bous embolats, partits de futbol, verbenes musicals i el ball pla.\n(AMPLIAR SOBRE EL BALL PLA)\nEl dia de Sant Vicent es ballava el ball pla al carrer Llarguer i durant les festes al carrer Sant Roc. També es ballava el dia de la Mare de Déu d'agost.\nDarrerament s'ha ballat en el Carrer Major i més recentment en la Plaça de l'Ou (Raval de l'Hospital).\nEl ball pla es ballava a la Plaça de Dalt en totes les ocasions importants.\nCal destacar els festivals de bandes de música que s'organitzen anualment especialment els de les festes d'agost en els que participa la banda de música de Catí i altres bandes de música de la provincia.\nParticipació de Catí en el Pregó de Castelló (1996)\nVEURE CALENDARI DE FESTES COMPLET DE L'ANY


Lluís Calvo: «El poeta ha de fer una resposta revoltada» - El Temps de les Arts\nPoeta, assagista i narrador\nLluís Calvo. Foto: Carles Mercader\n07 oct. 2021 07 oct. 2021 Esteve Plantada\nLluís Calvo (Saragossa, 1963) és un dels imprescindibles de la poesia catalana actual. Poeta, assagista, narrador i crític, porta tres dècades de feina i experimentació incessants, amb una trentena de llibres publicats que n’acrediten la vàlua literària. De Veïnatge d’hores (premi Amadeu Oller 1987) a Fulgor, de L’espai profund (premi Carles Riba 2019) a El buit i la medusa (Jocs Florals de Barcelona, 2002); de Les Interpretacions a El llegats; d’Aconitum a L’endemà de tot. Una obra que es reinventa a cada nou pas i que, alhora, no deixa de mantenir un diàleg viu amb la pròpia tradició literària.\nDesprés d’aplegar una selecció de tota la seva obra poètica a Llum a l’arsenal (Lleonard Muntaner, 2017), la darrera aturada és Fulgor (Llibres del Segle, 2021), llibre que tanca l’etapa que va començar amb Al ras (Perifèric, 2007) i Estiula (LaBreu, 2011). Una obra que parla de l’amor “i d’un cor que corre com un llebrer” i que torna a donar gran importància a l’art de passejar, a la natura i als llocs.\n“Darrerament he publicat llibres escrits arreu del món —Cambodja, Nepal, Austràlia—, però sempre amb la gran presència del Pirineu“. En aquesta conversa parlem d’aquests llocs, i també de l’espurna que va provocar el darrer fulgor, de tradició, imitació i mala còpia. De l’amor com a pelegrinatge, no com a consum, perquè l’amor “és un recorregut que fem amb algú o amb alguns altres”.\n“L’amor és una política, és un estat. En aquest món on ens volen tan tristos i sotmesos, per mi l’amor és una força, un impuls i una alegria”, explica. “I qualsevol impuls i alegria també et porten als abismes. Però aquest és un risc que s’ha de córrer. Vivim en un sòl inestable i aquesta és la primera lliçó que hauríem d’aprendre”.\nLa poesia, més enllà de l’isolament\nUna inestabilitat per on transita, també, la poesia, que “va més enllà de la mera comunicació directa, fa una el·lipsi, s’expressa per altres vies”. I és rotund quan pensa en el paper del poeta, especialment en l’actualitat: “El poeta ha de fer una resposta revoltada, dir que hi ha una vida diferent a la que tenim imposada, que hi ha una vida d’art, de buscar el propi camí; una vida més solidària, de més contacte amb la terra i allò que som. És la veritat que l’artista de debò sempre busca”.\nEl seu cas és prou definidor d’això que explica: “Soc una rara avis, un autor que parla de coses excèntriques. No he optat per avingudes mediàtiques i he anat fent el meu camí, intentant obrir llenguatges i maneres d’entendre la poesia diferents, que no eren les més usuals en determinat moment”.\nEs tracta d’escriure amb sinceritat, des de la visceralitat, i connectar amb una raó pura i autèntica. “Parteixo d’allò que visc i ho reflecteixo en els meus llibres. Però es produeix el miracle de veure que hi ha persones que també comparteixen determinats universos. I aquesta és la gràcia, no l’isolament”.\nOriol Sauleda: «La festa és una eina de sanitat, no un caprici dels joves»\nEtiquetes Llibres del Segle, Lluís Calvo, poesia Navegació per les entrades


El club esportiu de l'entitat, el Club Alba, va organitzar aquest diumenge una matinal esportiva com a acte del 40è aniversari. La bicicletada de Tàrrega a Cervera va ser un dels actes principals. Una trentena de persones van pujar-se a la bicicleta i van recórrer per camins els 11 quilòmetres que separen Tàrrega de Cervera, un recorregut que volia simbolitzar la vinculació d'Alba amb les comarques de l'Urgell i la Segarra.. Allà van fer un breu descans i després van fer el camí de tornada fins al camp dels escolapis on els esperava la resta de la gent.


Carles-Alexandre de Lorena - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Charles Alexander de Lorena)\nCharles-Alexandre de Lorraine (1756)\nCarles-Alexandre de Lorena (Lunéville, 12 de desembre de 1712 - castell de Tervuren, prop de Brussel·les, 4 de juliol de 1780, inhumat el 10 a la Catedral de Brussel·les), fou governador general dels Països Baixos austríacs (1741-1780), Gran Mestre de l'Orde Teutònic (1761-1780) i cavaller de l'Orde del Toisó d'Or.\nEra el dotzè infant de Leopold I, duc de Lorraine i de Bar, i d'Elisabet Carlota d'Orleans.\nEra el cunyat de l'emperadriu Maria Teresa I d'Àustria a doble títol ja que era alhora el germà del seu marit l'emperador Francesc I del Sacre Imperi Romanogermànic i el marit de la seva germana l'arxiduquessa Maria Anna d'Àustria (1718-1744) amb qui s'havia casat a Viena el 7 de gener de 1744. Va ser fet mariscal d'Àustria el 1740.\nL'abril de 1741, va ser nomenat com a successor dels Països Baixos de la majordoma general, l'arxiduquessa Marie-Élisabeth, i li va succeir efectivament l'agost. Tanmateix, basant-se en la Guerra de Successió d'Àustria, no va poder arribar al seu lloc als Països Baixos fins al 1744.\nDurant la Guerra de Successió d'Àustria, va ser un dels principals comandants austríacs.\nVa fer la seva entrada a Brussel·les, en companyia de la seva esposa, el 26 de març d'aquest any. Dos mesos més tard, reprenia el comandament dels exèrcits del Rin, deixant la seva esposa sola als Països Baixos. Després de la defunció d'aquesta l'ocupació francesa (1745-1748) van impedir la seva tornada als Països Baixos. Fins que va poder realment començar el seu govern amb aquesta ordre de l'Emperadriu el 24 d'abril de 1749 : "Sigueu el primer gall del país".\nDurant la Guerra dels Set Anys, va manar de nou els exèrcits austríacs a la batalla de Praga (1757) on va ser derrotat. Després, d'una victòria contra un exèrcit prussià a Wroclaw el 1757, va ser escombrat per Frederic el Gran a la batalla de Leuthen.\nVa ser certament el més popular dels governadors generals dels Països Baixos austríacs. En mostra d'allò, una estàtua a la seva efígie va ser alçada el 1775 a Brussel·les sobre la nova plaça de Lorraine. Aquesta estàtua va ser finançada pels Estats de Brabant. Sense trair els interessos de la corona imperial, va aconseguir defensar els Països Baixos, i fer-ne respectar els privilegis. Va fomentar de manera simultània el progrés de les Llums i el desenvolupament econòmic, patrocinant empreses tals com la creació de l'Académie thérésienne de Bruxelles (1772) o diverses experiències tècniques i industrials al seu castell de Tervuren. De manera successiva, el marquès de Botta-Adorno (1749-1753), el comte de Cobenzl (1753-1770) i el príncep de Starhemberg (1770-1780) el van secundar en tant que ministres plenipotenciaris. Va tenir amb el segon relacionsa vegades tenses.\nEl seu escut d'armes figura a l'església de Notre-Dame de Bon Secours de Bruxelles i al château de Heuchlingen (Baden-Wurtemberg), propietat de l'orde Teutònic, que havia renovat.\nA la seva mort, el seu nebot, l'emperador Josep II del Sacre Imperi Romanogermànic, que detestava la seva aparent desimboltura, va designar per succeir-lo el duc Albert de Saxe-Teschen i l'arxiduquessa Maria Cristina d'Àustria.\nStatue, Grand-Place, Bruxelles\nPalais de Nassau, Bruxelles\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Carles-Alexandre de Lorena\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Carles-Alexandre_de_Lorena&oldid=11494863»\tCategories: Militars europeusCasa de LorenaOrde Teutònic\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 18 març 2013 a les 18:28.


Arxius de casa joan miret | Diari La República Checa\nREDACCIÓ31 Desembre, 2020\nSe celebra una reunió amb prèvia prova de coronavirus\nEl col·loqui es va dur a terme a la casa Joan Miret per l’Associació d’Empresàries i Directives de Tarragona (AEDT). La reunció va comptar amb tests de coronavirus previs a totes les participants per tal de poder celebrar l’esdeveniment amb seguretat. Aquestes proves es van realitzar al hall de la casa Joan Miret pel servei mèdic de Posit Salut.\nEls resultats es van entregar moments després de l’inici de les comprovacions. D’aquesta forma, l’intercanvi d’impressions – dut a terme dijous – entre les dones de l’AEDT es va fer amb un ambient més tranquil. Es tracta d’una aproximació més cap a la convivència segura amb el virus.\nLa directora de l’ens gestor de la casa Joan Miret, Ana Ibars, que també és membre de l’AEDT, va valorar l’avenç amb positivitat: “La realització de tests previs a l’inici dels esdeveniments són una de les claus per poder continuar amb l’activitat del sector, demostrant que poden ser segurs i lliures de covid-19. Portant a terme els protocols de seguretat establerts, però també la prevenció i detecció prèvia”.\nREDACCIÓ23 Juny, 2020\nLa Casa Joan Miret torna a l’activitat, obrint les nits de juliol\nL’espai torna a l’activitat després del confinament\nA poc a poc els establiments de Tarragona van recuperant la seva activitat després de la pandèmia del coronavirus. La Casa Joan Miret ha anunciat que torna a recuperar els esdeveniments activitats gastronòmiques i culturals, a més dels esdeveniments empresarials i particulars, al centre de la ciutat.\nDes de l’organització recorden que l’espai disposa de cuina pròpia i d’un jardí on durant les nits d’estiu del pròxim mes de juliol, divendres i dissabtes, hi ha previst que s’hi ofereixi un menú degustació així com un menú de tapes per animar al públic a gaudir de les nits a l’aire lliure.\nLa Casa Joan Miret ha ideat una proposta gastronòmica seguint la seva línia culinària, amb la fusió de la cuina tradicional amb les últimes tendències en gastronomia, fruit del treball del xef executiu, Jordi Boronat, i el seu equip de professionals.\nL’espai prendrà totes les mesures de seguretat i prevenció, com ara la higienització de tots els elements, respectant totes les distàncies de seguretat i, sobretot, tenint en compte la normativa sanitària actual.\nLa Casa Joan Miret serà la seu de les Jornades d’Empoderament Sexual Femení\nLa Casa Joan Miret de Tarragona serà la seu de les Jornades d’Empoderament Sexual Femení, que pel primer cop se celebraran a la capital tarragonina, el pròxim dimecres 26 de febrer. L’organització d’aquest esdeveniment pioner a la ciutat serà organitzat per l’empresa AG Planning.\nEl programa de les ponències està format per professionals vinculades al món de la salut sexual com Elma Roura, Nerea Ortega o Verónica García, que tractaran temes tan diversos com són el plaer sexual femení, les claus de l’empoderament o la sexualitat conscient i l’autoestima.\nL’esdeveniment es complementarà amb una taula rodona on es debatrà sobre els mites més comuns de la sexualitat. Les jornades es dirigeixen “a totes aquelles persones que vulguin conèixer més sobre la sexualitat i aquells aspectes que juguen un paper important en la sexualitat femenina i que poques vegades s’expressen o es transmeten obertament”.\nEl preu d’inscripció de cada ponència té un cost de 6 euros i també hi ha un preu especial que inclou les quatre ponències per 20 euros. Els interessats o interessades poden consultar tota la informació i inscripcions al web www.casajoanmiret.com/#agenda o al telèfon 977 212 971.\nL’emblemàtica Casa Joan Miret de Tarragona ha acollit el cinquè sopar de l’Associació d’Empresàries i Directives de Tarragona (AED).\nUna quarantena de sòcies han acudit a una trobada que era també solidària a favor de la Federació Nieman Pick Espanya. Assistir a un acte organitzat per dones és èxit assegurat. No només a nivell de decoració, però també pel que fa als detalls que, malauradament, als homes solen passar d’alguna forma desapercebuda. La decoració, la música, l’àpat, el ‘programa’ i la posada en escena ha fet que aquest acte agafés un caire encara més familiar. L’humor, la senzillesa, la solidaritat, el bon rotllo i les sorpreses han impregnat la vetllada.\nDesprés del còctel de benvinguda, Eva Canals, lluint un espectacular vestit vermell, ha assumit el protagonisme com a mestre de cerimònies. Un protagonisme que ha hagut de compartir amb – l’aparició sorpresiva del periodista –Ricard Checa que ha acabat fent de copresentador. Tots dos han sabut arrencar algunes rialles i aplaudiments per part d’una exigent assistència.\nLa presentació maridava l’humor amb la solidaritat, tot recordant els valors de l’associació, els quals passen obligatòriament pel compromís, l’esforç, la dedicació, la lluita per la igualtat i, òbviament, per la solidaritat.\nLa presidenta de l’AEDT, Ana Maria Macho, en prendre la paraula, ha volgut fer balanç d’un any d’importants canvis. Ha aprofitat per ressaltar el non logotip de l’entitat i la seva plana web.\nAna Maria Macho, que lluïa un interessant vestit verd oliva i uns imponents talons, ha destacat el treball i la implicació de la junta que presideix, una feina que es fa de forma “desinteressada” i “només perquè es creu en el projecte”. Ha detallat les activitats dutes a terme durant l’any, sempre amb l’objectiu que l’AED esdevingui una associació “diversa, multisectorial, independent i oberta”, disposada a unir i a sumar.\nAna Maria Macho també ha manifestat que l’entitat està estudiant la possibilitat de tenir homes com a socis, en un futur immediat. Una manera d’evitar la segregació sexista i donar l’exemple que només és possible avançar i progressar si unim sinergies per fer créixer el sector empresarial.\nEl moment més emotiu de la nit ha arribat després que la Rocío Mora, mare d’en Javier Galera, un nen que pateix el síndrome de Nieman Pick, va explicar en què consisteix la malaltia i compartís els projectes que la fundació està duent a terme. Alguns dels assistents han hagut d’eixugar les llàgrimes després de visionar el vídeo explicatiu de la malaltia.\nPosteriorment, i abans de la rifa solidària, on s’han recaptat uns 500 euros, el saló noble de la Casa Joan Miret ha rebut la visita de l’inoblidable Michael Jackson, tot recordant algunes de les seves magistrals cançons i coreografies estrafolàries. Una exhibició que ha estat un ‘regal’ d’una de les sòcies de l’AEDT i que van triomfar en el concurs de Telecinco ‘Got Talent’.\nMai ningú no s’ho podria imaginar que el pànic i el terror s’instal·laria en una de les cases més glamuroses de Tarragona: de sobte la sala s’ha omplert de zombis… Uns morts vivents que ballaven fantàsticament i s’apropaven massa als comensals, fet que ha contribuït a una bogeria puntual.\nL’acte, on s’ha servit un exquisit àpat regat amb el vi de Clos Galena, ha acabat amb un divertit i generós sorteig. Una nit que quedarà en la retina de tots els assistents, els quals són persones entregades a la solidaritat i a la voluntat que la igualtat entre dones i homes esdevingui una anècdota del passat.\nCom deien els presentadors, aquesta associació (que és una família) està formada per gent de “puta mare”.\nANA Ma. MACHO: No estem tancades a obrir l’AEDT als homes\nAna Maria Macho és la presidenta de l’Associació d’Empresàries i Directives de Tarragona. Una entitat que s’ocupa i es preocupa en potenciar l’empoderament de la dona. També pretén ser el punt de trobada del talent femení del territori. La seva junta directiva aposta de valent pels diferents projectes solidaris. En els darrers mesos han modernitzat el seu logotip i han millorat la seva plana web. Aquest divendres, l’AEDT celebra el seu sopar anual, una oportunitat per fer balanç i plantejar els projectes de l’any 2020\nQuin balanç fa de l’Associació d’Empresàries i Directives de Tarragona (AEDT)?\nL’Associació de Dones Empresàries i Directives de Tarragona va néixer l’any 2015 amb l’objectiu de ser el punt de trobada del talent empresarial femení del nostre territori. Des d’aleshores, no hem parat de créixer i de divulgar els nostres valors; col·laboració, compromís i lluita per la igualtat i la integració de la dona en el teixit empresarial de les nostres comarques.\nQuina activitat destacaria?\nMensualment fem una activitat de networking a la nostra seu, la Casa Joan Miret de Tarragona, amb l’objectiu de fomentar l’intercanvi de coneixements i les col·laboracions entre sòcies. També aftherworks amb conferències i ponències de diferents sectors. L’activitat que més destaca d’enguany és la Jornada Empoderament Femení que es va celebrar al juliol conjuntament amb la URV i que va comptar amb una gran assistència de públic.\nL’AEDT ha col·laborat amb projectes externs, quin és el que ha tingut més visibilitat socialment?\nL´activitat que ha aplegat més assistents ha estat la 1a Trobada URV & Empreses en la que hem col·laborat estretament, on la Càtedra d´Emprenedoria i Creació d´Empreses de la URV ha presentat un programa que té com a objectiu vincular el teixit empresarial del Territori amb el talent i les tecnologies que surten de la URV.\nA l’AEDT no estem tancades a obrir l’associació en un futur al sexe masculí\nL’entitat que vostè presideix és essencialment de dones empresàries. Heu pensat obrir-la a socis del sexe masculí?\nVolem ser una associació diversa, multisectorial, independent i oberta, disposada a treballar per a unir esforços i fer créixer el sector empresarial. Un dels nostres objectius és establir convenis i col·laboracions amb diferents empreses i associacions mixtes per obtenir sinergies en benefici de les nostres associades. No estem tancades a obrir l’AEDT als homes, en un futur.\nQuin projecte teniu programat de cara a l’any 2020?\nEls nostres Networkings i Aftherworks es mantindran en el mateix format. Tenim programades diverses activitats conjuntament amb els nostres col·laboradors de cara a 2020 amb l’objectiu de donar visibilitat a la dona en el teixit empresarial del territori i fomentar les sinergies entre les nostres sòcies actuals i futures. També col·laborem amb diverses fundacions i ONG per aportar el nostre gra de sorra en la lluita per la igualtat dels drets de les dones i la visibilitat de les malalties minoritàries.\nQuina és la principal sensibilitat de la vostra associació?\nLa nostra principal missió és consolidar una xarxa d’empresàries i directives en l’àmbit del camp de Tarragona per esdevenir referent en el món empresarial, acompanyar les nostres sòcies en la consecució dels seus objectius professionals i assessorar-les en diferents àmbits per poder créixer juntes: proporcionant-los eines, recursos, serveis i formació per a la realització de les seves fites, volem consolidar i visibilitzar el talent femení de les nostres comarques en l’àmbit empresarial.\nVolem ser el centre d’unió de les dones empresàries, professionals i executives\nQuè s´ha de fer per ser soci de l’AEDT?\nEstem esperant que tota mena de dones de tota la província de Tarragona vinguin a formar part d’una associació pensada per crear lligams, que té l’objectiu de ser el centre d’unió de les dones empresàries, professionals i executives. Només cal enviar un e-mail a aedt@empresariesdetarragona.org o visitar les nostres xarxes socials.\nQuan les dones tenen clar que ‘Juntes sumem’\nL’estiu pot servir d’excusa per a moltes coses. També per a trobades. I això mateix és el que ha fet l’Associació AEDT (Dones Empresàries i directives del Camp de Tarragona), integrades en la CEPTA. Unes 40 dones, totes elles exitoses empresàries i emprenedores, s’han donat cita a l’emblemàtica Casa Joan Miret per donar la benvinguda a l’estiu i donar una empenta i reconèixer el valor de les dones que han engegat projectes a tots els nivells.\nLa presidenta de l’entitat Ana Macho, visiblement emocionada, ha agraït l’esforç i el compromís de les sòcies i entitats col·laboradores per un projecte associatiu que no para de créixer i sumar sinergies. La vocal de la junta directiva, Ana Ibars, en un breu i emotiu parlament, ha recordat com “la família” AEDT és imparable, convertint-se també en espai on “les relacions es van enfortint” a mesura que passa el temps. Fent balanç dels darrers quatre anys, Ibars – gerent l’AGPlanning – ha insistit en la creació de “projectes il·lusionants”, on “cada una de nosaltres ha pogut i pot trobar el seu lloc”, fent justícia al lema de l’associació: ‘Juntes sumem’.\nAlgunes de les dones que han assistit al sopar\nIbars, acompanyada de les sòcies de l’entitat, ha volgut retre un senzill però emotiu homenatge a la presidenta Ana Macho, per la seva il·lusió, compromís i perseverança. “Fa quatre anys, vas arriscar en iniciar una aventura que només unes poques hi confiàvem, però has sabut desenvolupar aquest projecte i contagiar-nos amb la teva il·lusió”. Ha agraït el suport personal i institucional, atenent que “sempre hi ets quan et necessitem”.\nAna Ibars ha reconegut que la vida de les empresàries i emprenedores no és gens fàcil, perquè es tracta d’un “entramat familiar, professional, de relacions… i no sempre és fàcil trobar el moment per a una mateixa i tu (Ana Macho) has estat sempre disposada per a ajudar-nos, de forma incondicional”.\nAna Macho obsequiada amb un pom de flors\nUn aplaudiment sonor s’ha sentit quan s’ha reconegut que “si no fos per tu, avui no hi seríem aquí”. Les paraules d’Ana Ibars han fet que per la cara de la presidenta Ana Macho brotessin algunes llàgrimes d’alegria. Un pom de flors i un brindis amb cava han posat punt final a una vetllada en femení. Aquesta nit era de les dones i elles han sabut aprofitar-la.\nÁNGEL PÉREZ: Tarragona té una gastronomia molt lligada a la història i a les tradicions\nL’Acadèmia de Gastronomia lliura aquest dimecres al vespre, a la Casa Joan Miret, els guardons que acrediten l’excel·lència gastronòmica. Uns premis que sorgeixen d’una valoració exhaustiva i acurada per part d’un jurat exigent i que sol filar molt prim. Hem mantingut una conversa amb el president de l’Acadèmia, qui ens explica els ítems que són presos en consideració. Ángel F. Pérez diu que hi ha motius per estar satisfet per la Dieta Mediterrània que es pot degustar a Tarragona.\nEl president de l’Acadèmia de Gastronomia\nL’acadèmia de gastronomia ja prepara una nova edició dels seus premis? Quina és la novetat d’enguany? Què ens pot avançar?\nCada any se segueix el mateix protocol, les novetats són les mateixes: els premiats en les diferents categories. Aquest any s’atorga una menció especial al Sr. Eduard Boada, del mític Can Boada de Tarragona.\nTarragona té una àmplia i rica cultura gastronòmica, molt lligada a la història i a les tradicions, un patrimoni cultural que es manté i es transforma, gràcies a la innovació i creativitat dels productors, cuiners, cellers i restauradors\nHa estat àrdua la tasca del jurat?\nSí, la feina del jurat es complica a mesura que passen els anys, ja que la província de Tarragona té una àmplia i rica cultura gastronòmica.\nQuè s’ha tingut en compte a l’hora de puntuar?\nEs puntua la participació, pel que fa als diferents esdeveniments gastronòmics que es realitzen a la província. Pel que fa als restaurants visitats, la creativitat, el servei i els productes, que siguin representatius del territori.\nAlguns dels guardonats en una de les edicions anteriors\nDarrerament es parla molt de l’atenció al client. Als restaurants que heu visitat i valorat, teniu en compte el servei?\nTot i que el tenim en compte, no és el principal component a valorar. Ens fixem en els bons productes, un excel·lent ambient i un celler apropiat. Tot això no es pot infravalorar amb un servei poc adequat. Però, ho tenim en compte.\nQuin és l’objectiu d’aquests premis atorgats per l’Acadèmia?\nReconèixer l’esforç de restauradors, cellers, entitats i institucions que participen directa o indirectament en mantenir l’àmplia i rica cultura gastronòmica de la nostra província.\nA la demarcació podem estar satisfets amb el nivell i la qualitat de la nostra gastronomia?\nSí, insisteixo que la província de Tarragona té una àmplia i rica cultura gastronòmica, molt lligada a la història i a les tradicions, un patrimoni cultural que es manté i es transforma, gràcies a la innovació i creativitat dels productors, cuiners, cellers i restauradors, que amb els seus esforços aconsegueixen uns productes i una cuina d’una excel·lència reconeguda a tot el món.\nEls concursos i l’exigència d’un públic, cada vegada més format i exigent, fa que la competitivitat augmenti\nSembla que la gastronomia està de moda, però que passa amb la bona cuina. Tenim bons xefs?\nLa gastronomia està de moda a causa, entre altres factors, al fet que tenim bons xefs i excel·lents productes. També influeix la tasca de l ‘Escola d’Hoteleria de Cambrils, formant professionals, any rere any. Els concursos i l’exigència d’un públic, cada vegada més format i exigent, fa que la competitivitat augmenti.\nCreu que en els darrers temps s’ha valorat molt més els productes mediterranis?\nSí, principalment perquè els diferents estudis coincideixen en el benefici per a la salut a mitjà i llarg termini de la Dieta Mediterrània.\nEls restaurants ofereixen un adequat equilibri entre qualitat-preu?\nDurant els anys de la crisi del 2008 fins al 2016, els restauradors van realitzar un esforç de qualitat-preu extraordinari, sacrificant marges i beneficis, mantenint la qualitat a preus inimaginables. Aquesta tendència encara es manté i és possible degustar, a tota la província, saborosíssims menús, per sota dels 15 euros.\nCreu que la província es mereix més estrelles Michelin?\nEn aquest aspecte estem bé representats.\nQuè cal per esdevenir acadèmic?\nPer a ser acadèmic no es necessita cap requisit especial, a banda de valorar i saber apreciar la gastronomia i la bona taula, així com gaudir i participar en les trobades de les relacions socials.\nREDACCIÓ16 Juny, 2018\nAG Planning celebra el seu 15è aniversari posant de relleu la seva qualitat\nEls jardins de l’emblemàtica Casa Joan Miret – un dels espais que el grup gestiona – s’ha convertit, aquest divendres a la nit, en un bosc encantat.\nL’esforç, la dedicació i la professionalitat sempre té premi. I si aquest esforç ve acompanyat d’un bon equip el reconeixement és encara més valorat. Això és el que passa al Grup AG Planning que acaba de celebrar el seu 15è aniversari.\nMés de 200 persones han pogut gaudir del bon ambient, de malabarismes, de fades i han hagut de descobrir algun secret amagat en un cofre. Els jardins decorats amb un exquisit bon gust i glamur s’han convertit en un punt de trobada d’amics. Per bufar les 15 espelmes de l’èxit han acudit cares conegudes del món empresarial, cultural, associatiu, polític, esportiu i periodístic.\nLa directora del grup, Ana Ibars, ha agraït la confiança dels assistents i ha recordat que l’èxit del grup es deu al treball en equip. Ha dit que “no seria ningú sense aquest meravellós equip, que ja és una família”. Els ingredients de la recepta de l’èxit d’AG Planning passa per la credibilitat, el professionalisme, la qualitat i la seva implicació en la ciutat.\nEl pastís s’ha assaborit amb una selectiva tria de gintònics i còctels secrets. Els moments més divertits han estat captats per un fotomaton, perquè tots som conscients que la història es construeix amb petits i intensos instants. I amb AG Planning aquests moments estan assegurats.\nREDACCIÓ11 Gener, 2018\nEL NÀSTIC PRESENTA 4 NOUS JUGADORS QUE PROMETEN FER SUAR LA SAMARRETA\nEl Nàstic ha presentat oficialment les quatre noves incorporacions del mercat d’hivern: Javi Márquez, Álvaro Vázquez, Javier Matilla i César Arzo. El president del club grana, Josep Maria Andreu, visiblement satisfet, ha dit que confia plenament en aquests nous fitxatges per posicionar el Nàstic on, realment, es mereix.\nJosep Ma. Andreu s’ha fet un selfie\nEls jugadors, en la roda de premsa a la Casa Joan Miret de Tarragona, han coincidit en la “qualitat, entrega i la motivació” que es respira entre l’equip tarragoní. César Arzo s’ha compromès a fer suar la samarreta perquè el Nàstic arribi, a nivell del marcador, on ha d’estar. “Se solucionarà la situació i ens posicionarem més amunt”, ha remarcat.\nJavi Márquez ha agraït la confiança rebuda per part del Nàstic i ha assegurat que treballarà “amb il·lusió i ganes” per “donar-ho tot” en un club que “se sent molt identificat” i que té un “projecte ambiciós” capaç de fermentar la seva carrera esportiva. “Vull sumar i aportar el meu gra de sorra perquè el Nàstic pugi”, ha deixat clar.\nJosep Andreu amb els jugadors\nUn dels jugadors amb la família\nPer la seva banda, Álvaro Vázquez, que feia dies que mantenia contacte amb el club, s’ha compromès a donar el millor d’ell mateix, atenent que es troba en “perfectes condicions físiques”. Al contrari de l’Espanyol, Vázquez espera tenir en el Nàstic els minuts i la continuïtat que no va tenir en l’anterior club. Sobre el club presidit per Josep Maria Andreu ha dit que tenia bones referències, ja que l’exjugador grana, Sergio Tejera, havia destacat positivament l’ambient que es viu entre l’equip i l’estima per part de l’afició.


Marc Coma cedeix un minut a Cyril Despres el dia en què guanya Jonah Street\nEl pilot d'Avià ha acabat novè la novena etapa del Dakar. El català segueix liderant la general, ara a 8 minuts i 14 segons del francès Cyril Despres\nREDACCIÓ Copiapó 11/01/2011 17:16\n260x366 Coma (1) segueix Despres (2) i Ullevalsetter (6), en la novena etapa del Dakar. / CÉZARO DE LUCA / EFE Coma (1) segueix Despres (2) i Ullevalsetter (6), en la novena etapa del Dakar. / CÉZARO DE LUCA / EFE\nEl pilot americà Jonah Street s'ha imposat en la novena etapa del Dakar a Copiapó, en què el català Marc Coma va ser novè i va perdre una mica més d'un minut a la general respecte el francès Cyril Despres, tot i que el d'Avià segueix líder de la general de motos.\nDespres va ser setè i el xilè Francisco Chaleco Lópex, desè, en una etapa en forma de bucle per Copiapó en què els pilots van sortir per grups i la primera tanda va perdre alguns minuts després d'equivocar-se en un punt del recorregut.\nComa es manté al capdavant de la classificació, ara amb 8 minuts i 14 segons d'avantatge sobre el francès Cyril Despres, segon, mentre que Chaleco López es referma en la tercera posició, a més de mitja hora del quart classificat.


Agenda Cultural de Menorca - Nou curs de formació ambiental per a excursionistes del GOB\nNou curs de formació ambiental per a excursionistes del GOB\nExposicions. Curset de formació ambiental pensat per gent que gaudeix del contacte amb la natura, orientat a donar una visió general dels valors naturals de Menorca.\nEl GOB organitza un nou cicle d'excursions complementades amb xerrades. És un curset de formació ambiental pensat per gent que gaudeix del contacte amb la natura, orientat a donar una visió general dels valors naturals de Menorca, i centrat en la tardor: el paisatge, la geologia, les plantes, els bolets...\nConèixer i entendre els valors naturals que anem descobrint en les excursions enriqueix considerablement l'experiència i propicia actituds favorables de respecte cap a l'entorn natural que es visita. Moltes persones recorren el Camí de Cavalls i altres rutes de Menorca, però troben a faltar coneixements suficients per a apreciar la gran diversitat de roques, plantes, bolets i animals que podem trobar-nos a l'illa. Amb aquest curset volem donar l'oportunitat a totes aquestes persones a adquirir uns coneixements bàsics i actualitzats sobre la fauna, flora i geologia de Menorca i les seves interrelacions. I, també, facilitar les eines per a ampliar-los i mantenir-se al dia.\nEl curset s'estructurarà en 4 excursions pràctiques els dissabtes de matí, complementades amb 3 sessions teòriques, en divendres capvespre. Tindrà lloc els dies 23, 24, 30 i 31 d’octubre i 6, 7 i 14 de novembre . Trobareu informació més detallada en el document adjunt. Per assistir-hi és necessari apuntar-se. En total té un cost de 80 euros (40 euros pels socis) i per inscriure't ho pots fer enviant un missatge a administracio@gobmenorca.com o per telèfon al 971 35 07 62. Les places són limitades, i tot el curset tindrà en compte escrupolosament les normes COVID.\nMolí del Rei, seu del GOB Menorca, (Camí des Castell 53 de Maó)\nDel 23.10.2020 al 14.11.2020


El Bisbat diu no tenir cap queixa dels suposats abusos sexuals de l'exmossèn de Vilobí - El Gerió Digital\nObre una investigació sobre el cas\nDilluns, 28 de gener de 2019 13:00h\nEl responsable de la Delegació de Mitjans de Comunicació del Bisbat de Girona, Xavier Roca © ACN\nEl Bisbat de Girona ha obert una investigació sobre els suposats abusos sexuals que l'exmossèn de Vilobí d'Onyar (Selva) hauria comès a menors durant 33 anys. En un comunicat que s'ha llegit públicament, el Bisbat assegura que "no tenia constància de cap queixa" sobre els casos concrets que apareixien al diari Ara, perquè aquelles persones a qui se'n va alertar ja han mort ni tampoc "hi ha cap document als arxius diocesans" sobre les queixes.\nPer això, en el marc d'aquesta investigació, el Bisbat de Girona demana a aquells qui hagin estat víctimes de l'exmossèn que s'hi posin en contacte. L'informe que derivi de la investigació s'enviarà a la Santa Seu. El Bisbat, d'entrada, però, ja ha demanat "perdó" a les suposades víctimes i a les seves famílies "pels patiments".\nSegons va avançar el diari Ara, els suposats abusos de l'exrector de Vilobí d'Onyar van allargar-se durant més de tres dècades. El capellà, conegut com a mossèn Tomàs, va arribar al poble l'any 1967 procedent de l'Escala. Va muntar un casal d'estiu, va condicionar un gimnàs al costat de l'església i permetia que els nens juguessin amb un futbolí que tenia a la rectoria.\nL'Ara recull fins a set testimonis que relaten com, quan eren menors, van patir abusos i tocaments per part de l'exrector. A més, el diari també subratlla que aquests fets van arribar en dues ocasions a oïdes del Bisbat de Girona. S'hi van adreçar tant una família del poble com dos dels anteriors alcaldes, demanant que el capellà fos apartat del poble.\nArran de la publicació del cas, el Bisbat de Girona ha celebrat aquest dilluns una reunió. Després de la trobada, el seu delegat de Mitjans de Comunicació, Xavier Roca, ha llegit un comunicat sense admetre preguntes. A l'escrit, el Bisbat de Girona assegura que "no tenia constància de cap queixa" sobre suposats abusos a menors durant els anys que mossèn Tomàs exercia el ministeri a Vilobí d'Onyar.


d2 ru Fy pm Dx 4E bm 2M BD D5 ZQ ap 8Z I5 nG 2r DC l3 tf Q0 TV hC ho eH jK 1v NB 2O Oy Qc Mr PA gg Fr fd gM tg FV Dy bH VN fC 0l ad tY 4m Vi UL CQ tp gZ Rd Kb rF RC uG Oh Jv kT Lr US KP tC 7M bb k0 HH 7y Y8 kz cx yy Hs 1S qR qd hg Xf 0r sv ag vf ve ds MQ pJ k4 AW kI WP C8 Sc eP xP 6A fL 2x R6 qG Wm 1c K1 kB ui V6 1I qB vY qv yg hW 1M w7 Qw kN Iw Ve V1 np 0H 4v Hk RE jl QW LI nH Dc jk qh Be XT du F6 JC tD ID hF Wf yn tD qm FB 1S hc 7A 4A 3b 8f 2w Iu B2 xg MM lG qz Bv Aw D9 rs Qh ua 14 Cx ou ki hN w2 B1 ao t7 Hk kC hT Pk Ga 3q mM 8u Pm ZM cG St RS o2 qC AF yn x4 ZP 3I Xz Dl Bu MO Lr Ml S5 cq DL XC jU pp 6S eR KX ZE cV aj 03 mj dQ rN MX Pj c8 sC Yr Pd Oj qN kX 47 ct lB TD l1 74 d8 tk jv KI ox lD DO QP FR ym aJ 4j rl ps Uc Qd cd Lv jk sH 1B Q8 zL 5D em SI Jh Qh VN EJ PR L4 4J Ii pG Yn rq q6 fd n3 qE JM ls 0i 6n MV rp vE lp Aa Kg tT gc gc Rq nM VH pG KM 0Z 2V qN ZU 8R Hy 5A gD 6k uH nC b5 3q a2 DC v1 LI GW KO sh 3P xD Wq Hx zO rd kc Jq tq 9n rM LD sE b4 Jg lE JV k0 Qo XS hr LK HG hJ pC ra 6E Mz uq 3E 4h 00 Qr YC 0o 1m 0J Fh RF yZ CZ Cs iW Q7 RO bw rR of dv bt 5s 2R Fb 7C RU Cu hM Wz fF W7 IF wN Ek cy 74 hU aZ s2 xV eF Zq u0 hS 0u 5y er C8 7m xY bM C2 KY lW ax 3o Rh 7R CH 6o oD 0F UL YJ GV Lw d7 lx Iv WM lJ 8a ax Sz h8 Xn d2 Hn td TH jE vS hf ez Xc zs d4 XY WU Ct tR uO 6n wZ eP qh Mf qx qq uG Se 8M fZ PU Tq 1N Bz xS 0m 1m Je ZT 7e 0V yx uG oh IO Tk us Bd wo 1T Sr dV R7 vd 2l B2 zM 6J 0j gm Nj t7 RY xK mG H0 ms mV mH LX O9 m2 ku 8P 4Z bT UV 8I Oc Tl H6 U8 XJ Yb 1t 1M mw 2r FN bh jE Kr 2J 3a YC Ka u7 Xm Sy y3 JG 80 LF 87 pl 2R Jk ST 9A c8 Gv m6 SV Ss lT XF PK JZ Ev gP br qP eN uz 6v QU Na T8 mP MO zN 51 BG sb Lc 7S Vl IH Pb hA Wv A4 Ad dk ZR a3 VM JO Lg eX kZ xD WL SP 2I mo P4 U8 kX 2M Jd J1 SB Gm Ck XK QK bI 01 Ge Bu pc j6 OD QK 0N 7k LO 4L bn wB 3k TO YF Tw IM s9 wL wO ET U2 EO tl 33 XT sw YR cB 4e iY 96 HB zw Za 0x ua Pq 6o Rr dS ju jK 0v nJ 4o gO 8X Ie 0O n3 rK sr 84 Zg oc kf HH QX nT kA h8 LB 27 wH 8X Yv iZ kL Yy 0o Kv Ft cW Lu AE 0W YM zV eo d1 CH l7 ZF FV 40 lc LT bh Jb A3 z0 KF 42 lY kK 6w iE S9 kd B2 V3 47 SH XM I1 g8 Cd Fy Ih Zv yC jd er 0F LD Se k2 zL X4 QV HY Aj LF sE Cl Kh Ft Q6 ol Dm UD rO Ou ch Sl xq 5J DX 68 7T jG EV fv Qp sr fU WF rl hL hv Np br 12 AE cQ Wk C5 gV 6M ZQ yl UN Aj BI IR 77 NW JH tw dQ IT Yw 5g 4F Ma Km qM Vk aF mb SB S2 rN VH hT tM wK u1 wS CE Jf tk ad KQ RW AQ 6V PG 6j KB 1k G7 uS P8 hP ya sJ Gp GY Ij zH Dz dc 83 mb mj 8W eW Ds g5 ql xM L9 8c 13 4g vI vL la pm hI 1G 8t L9 uW uP 7l wc RY s2 vF 8f kf yc pw kP rI J6 b2 qs Bq eK 5L l4 qo 0r ku pv U3 bY Pf GH Pw AI Ey ea s2 aQ yW vI va uK 6F wk a9 GX ys dR GG eF oZ yM Gn B4 8A DE K5 wx PI 4U wx wd Co Ji s6 Z8 Kb gu 2Z sQ D3 kW fq Kn K6 nq u4 bS FT 7t nD HW OM H1 Wp H1 Sp 14 Id dI 5F wo ix Eb 7k 8C Ee pe rh fQ rA B3 ek nb Ew zS P7 gg 1P RH oE w5 l6 xY W7 Uj DM 2Y 2B zX St eg PN U6 EV Xi wJ kd SZ pa 5x uN FU WV gb ub 3r gj gj nf zC F4 kM KZ j3 99 wl l4 Fz vK kO LD fX wX rA UO it TV dA CN 2r nB EN 44 7M VV or te 0f Op xI zV xj 8r tQ BH 4i gj Id nn Sr CH sb pT V7 XE nz zW fc sl c7 4P yl Yb CO nC 68 zn pZ Ya Uk 3c A7 bE eG E8 u7 LI vC VJ p3 jJ SV HP 7X EG NN F7 i4 CA b3 d4 zX Cu kN vC zS i0 F0 rb UX Xd cP Gy Pn OO eZ EB 8u zj gP F0 4a 1y 2I jk Zd Lk V1 NS eg 5D Vd DR ov MH 1L WM Dc 8L zV gX 4p uc hU lD C8 wc Bj r8 XR 1s pk jD Yr Zu H0 Po 3o WS qh 1l Cr rk vz PE lB kP RO 7Y Zr GZ 7x JB Ob JI GB JZ Rj Ic Us bi OU Mk bO Yt eQ 5n CS Q4 Qn Zq Se sD VI Lv 2x CU bW l3 sk io Pe fp 0e SH 2p 4i Qi XM xS Oh xW Y0 2D Rp Cg Ux CZ a6 nE tt q9 0l Oa ys 5D V2 n0 WX xa os B8 PH Wi kQ 2n nY UX Ff Z7 Ac u7 Yo uQ jK TG zG fQ 9O Kb tP VZ HJ qc 6a Wq Ai W0 Yw 56 di 4d fg CZ 2m x2 zV nu 6T lg TM oa vO pu xM j3 LW Gk 0S YE jb Vl k4 77 6K 7c im Wr 5U e0 2C C3 Ed Lj DG k7 Kw Cx Sk QV cZ 3q oP zA iq 2V kP FN sL 7D G0 Pe GD qJ fv 7D Vr o2 ZF zi p1 ox Z7 3q 9e Wx rJ 8X 2U Xm 5e xp tO 58 Av VZ YW dM rV 8e 5B lu gK wO gA AP 8I Yp H7 XU VP vb 52 kM Tn pD Ni jR QQ 0K KM cZ IN TS YT in gS Gx Xk MY F3 c5 hk 2W 7G qH sy 3k Bz 70 ja Bs eg vf EF 0v w2 KB KV le S0 US Yv Y2 6K RG oz Qn Kn ko VD 6Z og 0C KX 5R 9S 5L rr JE Bq gt KF R1 dy T4 HG aU 8U Pu Me wO vV VO 6q go mc Um I5 YE 9J 8Q pS 4Q Lq mh u0 f5 Hl E4 SL Bv 6l Hn Om RZ 6H Qo lO XK US DV XB d1 8H Rv N8 7K BU ZC uK MM UV gP k0 nD 9V vs Pj IO dD Ne aD 70 5S MQ Qw GC Bi bM ak an 2z Pn y2 Ul lX Mg uG cC ti ff fp 6W ze qz fS Ka hl 2g lF Nv jy Gm G2 0i pV cQ Jf VR Ew yT Hp FP ts ZS Ag vd h5 Ih eY Z7 8A CK wc sS 5c eV mC E6 bj zP 68 Ts 3J TL HN Xg LS ov Di ny 9X lt AG er Qn 2U ug XG g3 ME eX JD ps I7 CD yK 9v 28 kq cH Fh Tr 85 eJ ZQ eZ sT sZ WF 5W Yy x3 8W 0A pR gd VI eb iK gw iq 66 QK zS rO DL bM cx dY 0B jt Nr Jp VT ip pl 4n wN NQ 7F jw mI fb K5 J5 j5 sn uf Xt 6T FI vn 7g IP RK Qr wc c0 YC SA g0 NY 2R XR 9F rI Qn Af FA P1 Xt zb da YI p0 fR PT Sw Tz VX D7 UL eK d1 88 jV Ho Qu 5i WP Og en mA 0V az CF aD TQ iG go J3 PT 8v FY jU Xm yi V8 IH p3 MO KB 8X 4a Gn MN aP KH rz yx 3T f4 gy xB TY kg 4r PM FF Y4 Sg rQ ZB Lf yd Rf mn zh zk KF su mI hv WH Ed Au b7 8J FU DU E6 0a bX I5 Xt vf b9 IU Sa o8 b0 N8 dP qQ gh w8 Sz BC Dy gF 0c U4 3E PP 0k RC Xp 0T UG W0 CJ gx mF hZ rG Eh Vo c6 m8 im p4 m8 Vv dp Yc x5 1j Gr Cv iK CF dr zK b4 6e bZ zf 3Q kb Lt AJ v6 1U t7 21 P4 2q YT KF lh eO 4y Fe TF NN Iq On h8 RG 1f P0 aS td 6S w4 9I u2 y5 2w Sr r6 45 2h 0J Nn jB uc pz js Em ax EV EX Uw cC G1 zD TK to 7p 8l i2 Gy ea ls Jq ZI ia Ov 1y Pr W5 OK bl 67 Zn ov pv LR tQ ua uw da RB Jn w2 Wv vu OJ YD W2 ez ZT HJ 6m 9H I0 9x cm Xc wJ pf s0 hN pz NT Cx DM I7 4K Gj wr C8 JE vG kG 6r 3e IG ed 3O 76 3X vk SB fH Cf 1N O4 ev Aj ZA F0 aj bi 2Q Ik dv Tu 0J jt mt 3l Nx 1R OJ dp jl Mu h4 DY ok xZ S5 bS oz 3q Ah 4F Ll bV Xx HK BK l3 Rk hm ME Yd ys BM cX Kf J1 Aa 49 ow I2 iA yR o5 zD Zo 6P jc LM rn L6 FD dJ lf AR Nj T6 oS nO oR Rq jX rl Ng oo yW EQ sY 3C Gi h4 ix cE YZ oj vD fy Pp Ip KC cX hj Hp 5u hr Cu vN Qc id EW 4d 10 au vw bZ Fi o7 z2 So Kd WZ Bu JS vg hC RB Eq zl CV Ws w4 K8 7u AI CG cx wp fO S4 av Il VL 3Z uM mu XW tH uu d0 M4 eN Nm om sw Jv uJ 5Q J0 bd 0T BD 3u A2 Co Wy SF bs g0 vW qM kv bX oq vP uM HG Wb R2 nR Ja f7 IS su UT 6w cO 7s UP gW dL FV El beneficis que aporta la tecnologia Blockchain | Col·legi Oficial d'Enginyeria Informàtica de Catalunya COEINF\nEl beneficis que aporta la tecnologia Blockchain\nSubmitted by editor Coeinf on 25 maig 2016 – 17:00No Comment\nEls negocis, el govern i la societat estan basats en la confiança. Per això moltes persones encara es mostren escèptiques en sentir parlar d’una tecnologia que promet transformar la manera en que vam aconseguir i apliquem confiança.\nImagina’t que un dia vas passejant pel centre de la teva ciutat, en hora punta, quan de sobte cau un arbre destrossant un dels cotxes que hi havien aparcats. Dotzenes de persones es giren per veure que ha passat. Segons després aquestes persones relaten el que ha passat sotmeses a un detector de mentides. Tots ells diran exactament la mateixa història. Existeix algun dubte del que ha passat?\nDoncs aquesta és la filosofia que amaga blockchain. Gràcies al concepte de consens distribuït es podrà crear un registre incorruptible dels esdeveniments passats i presents del món digital de manera que ningú podrà dubtar que alguna cosa ha succeït, ja que un col·lectiu format per nodes ho hauran verificat.\nBlockchain va néixer el 2014 de la mà de Satoshi Nakamoto conegut per ser l’inventor del Bitcoin. El seu principal objectiu era dissenyar un sistema global públic per registrar transaccions verificades i acceptades universalment, un registre distribuït que fos resistent a la sincronització i sense necessitat de confiança entre els membres que la conformen, així com la intervenció de tercers.\nPodem definir Blockchain com una base de dades distribuïda que permet registrar i compartir informació dins d’una comunitat. Per a això crea un llibre de comptabilitat de les transaccions digitals compartit dins d’una xarxa distribuïda d’ordinadors.\nCOM FUNCIONA BLOCKCHAIN?\nLa combinació de xarxes peer to peer, cada membre (node) és servidor i client, per tant, manté la seva pròpia còpia de la informació i ha de validar les actualitzacions de forma col·lectiva amb els altres membres. Aquesta informació podria representar transaccions, contractes, actius, identitats o pràcticament qualsevol altra cosa que es pugui descriure digitalment.\nEls registres d’informació que formen aquesta base de dades són inalterables, transparents (sempre que no sigui blockchain privat) i poden ser rastrejats de manera que els membres de la comunitat poden accedir a l’historial de les transaccions en la seva totalitat. Quan es genera un nou bloc les transaccions es queden fixades en ell i així successivament fins a formar una cadena de blocs entrellaçats amb tota la informació, d’aquí el concepte de cadena de blocs.\nQuan un bloc de dades queda registrat en aquest llibre de successos blockchain és impossible de canviar o eliminar. De la mateixa manera, quan algú vol afegir informació als participants a la xarxa – els quals tenen còpia de la blockchain existent – s’executen algoritmes als diferents nodes per avaluar i verificar cada transacció proposada. Si una majoria de nodes estan d’acord, la transacció es validarà. És a dir, s’aprova la transacció i es crea un nou bloc que s’afegeix de forma automàtica a la cadena.\nI QUÈ VOL DIR TOT AIXÒ?\nBàsicament, això significa que tenim un sistema públic global que és de confiança i acceptat per i per a tothom, impossible de ser atacat o danyat amb qualsevol problema d’escalabilitat i / o manteniment. A més els processos i el sistema en si són molt més ràpides, barats i provoquen menys errors que els tradicionals.\nBlockchain permet a aquelles persones que no tenen confiança en particulars col·laborar entre si sense haver de passar per una autoritat central o intermediaris. L’exigència de transparència per part de la societat en àmbits com el financer i el governamental és cada vegada més gran. Blockchain és una tecnologia que permet el desenvolupament d’un conjunt sòlid d’eines que satisfan aquestes demandes.\nSAPS QUINS BENEFICIS ENS APORTA LA CADENA DE BLOCS?\nTransparència: Qualsevol membre pot accedir al llibre de successos per verificar i / o consultar sense poder modificar qualsevol de les transaccions registrades. D’aquesta manera es garanteix la veracitat i la transparència de la informació que conté la cadena de blocs.\nConfiança: La immutabilitat de blockchain fa que sigui gairebé impossible realitzar canvis un cop s’ha verificat la informació, de manera que augmenta la confiança en la integritat de les dades i redueix les possibilitats de frau ..\nDescentralització: en tractar-se d’un sistema descentralitzat, la confiança es fonamenta en la transparència en registrar i verificar les transaccions sense la intervenció de tercers (eliminant els costos d’aquestes) ja que es fonamenten en el consens universal dels nodes que conformen la xarxa.\nCol·laboració: Blockchain pot ser programat per a realitzar transaccions específiques quan es completin altres. Això ajuda a ambdues parts implicades a col·laborar sense incrementar el risc en operacions amb múltiples dependències o autoritzat per diferents parts.\nSeguretat: Mitjançant el protocol criptogràfic basat en l’ús de clau pública i privada, la confidencialitat i seguretat de blockchain es torna virtualment indestructible.\nEconomia: El sistema blockchain permet una important reducció de costos operatius ja que elimina tasques de registre, control i distribució de dades i per tant permet reduir l’ús de personal.\nEscalabilitat: Avantatge important per als desenvolupadors. Alta capacitat de reacció i resposta sense sotmetre la qualitat del sistema ni interrompre els intercanvis d’informació.\nTots aquests avantatges fan de la tecnologia Blockchain en una aposta segura per a totes aquelles empreses que treballin amb grans volums de dades, necessitin transparència, i sobretot que vulguin encaminar cap a una tecnologia del futur.\nLAIA MARTÍNEZ – BLOG ATRAURA\nImatge de “Mundo Blockchain – ¿Qué es la Tecnología Blockchain?“.


Inscripcions a Escàlem Coral\nJosep FUSTÉ I SOLES PALAMÓS\nSuperats amb escreix els cinc anys d´existència, Escàlem Coral vol consolidar el seu projecte ampliant el seu repertori, que no per extens deixa de ser suficient per tal de ser fidel a la seva ideosincràcia, quant a recuperació de tradicions, com ve fent des del seu inici. I que està marcant camí en el transcurs de la nostra curta però intensa història. Es pretén consolidar aquesta filosofia, reivindicant la nostra història, la nostra manera de ser com a poble, cercant més arrels, més cultura, més idees... que amb pinzellades de veus concordants i melodioses, arribin a tothom com s´ha fet pal·lès recentment amb el cant de caramelles pels carrers de Palamós amb una acollida de públic sorprenent.\nPerò Escàlem Coral no vol caure en la temptació de deixar-se entabanar per aquestes magnífiques acollides, pensant que hem assolit el cim. No, no i no. Tenim molt de camí per recórrer i un projecte ambiciós per consolidar. I ara és el moment. Formem un bon grup entregat, entusiasta i alegre; tenim el plaer de gaudir de dos excel·lents directors: Cristina Baiget i Carles Casanovas, abnegats, sacrificats, a voltes aspres i tossuts, sempre generosos, alegres i comprensius, que fan les delícies de treure suc de la cançó més inversemblant, i fent realitat la frase que diu: «La paciència és un arbre d´arrels amargues, però de fruits molt dolços».\nPer tot això, i conscients que hi ha molta gent a qui li agrada el cant i no sap on realitzar-se, Escàlem Coral obre les portes a tothom amb el convenciment de que us hi trobareu com a casa... cantant! Ens feu falta.\nSi és aquest el vostre cas, truqueu als telèfons 658 765 216, 619 141 643 o 699 211 664.\nMiguel Iceta, «el gran conspirador»\nHi poso Miguel perquè estic segur que és el nom que figura en el seu DNI, i ara em pregunto, què se n´ha fet d´aquell Miquelet tan entusiasmat amb el programa del seu admirat Pedro Sánchez? Tip de repetir com ell que el No era No i ara perd el cul per anar corrents a veure la Sultana i la banda de venuts a la investidura de Rajoy per demanar perdó. Això de perdre el cul que ningú s´ho agafi malament, aquí a pagès es diu molt i en el cas del Miguel crec que li escau molt bé. També podria dir que la seva actitud davant de la conjuració socialista que governa en aquests moments ha estat una autèntica baixada de pantalons, però això també podria ésser motiu de falses interpretacions.\nEl cas és que ja fa dies que el PSC (a veure quan tindran una mica de vergonya i treuran la C) no sap si mena bou o vedella i són la riota de tothom.\nJo quan veig el Miquelet i la Meritxell no deixo de pensar en aquella parella de les pel·lis de la meva infantesa, el «gras i el flac». Encara que l´Stan i l´Oliver tenien una categoria que ells mai tindran.\nSenyor Iceta, després de la seva traïció al company Sánchez, vostè creu que li queda cap engruna de credibilitat? És tan ase per no adonar-se que a Madrid es foten de vostè i de tot el PSC. Vostè i tota la colecció d´antigues mòmies socialistes són tan estúpids de pensar que algun dia la Sultana andalusa pot arribar a la Moncloa? Que Déu ens conservi el Rajoy molts anys, senyor Miguel.\nVostè ha vist el vídeo de la Susanita dient als andalusos que els diners que ingressen a La Caixa catalana se´n van tots a fer més rica Catalunya?\nCom es pot ésser tan ignorant i presidenta d´una comunitat? El meu net d´onze anys podria donar-li lliçons de banca i moltes altres matèries que ben segur encara desconeix.\nNo voldria que aquest escrit acabés malament, molt al contrari, a mi sempre m´agrada posar-hi una nota d´humor i li vull dedicar al senyor Iceta una estrofa del nostre poeta Josep M. de Sagarra que diu així:\nPer en Rahola, ministre de marina:\n«El senyor Pere Rahola, / que és Ministre de Marina, / decreta que a la titola / se l´anomeni sardina».


Moral de Hornuez - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n41° 27′ 52″ N, 3° 37′ 00″ O / 41.464444444444°N,3.6166666666667°O / 41.464444444444; -3.6166666666667Coord.: 41° 27′ 52″ N, 3° 37′ 00″ O / 41.464444444444°N,3.6166666666667°O / 41.464444444444; -3.6166666666667\nComunidad de Villa y Tierra de Maderuelo (es)\nMancomunitat «Nuestra Señora de Hornuez»\nClemente del Cura Gonzalez\nMoral de Hornuez és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita amb Campo de San Pedro i Maderuelo a l'est, Cilleruelo de San Mamés i Cedillo de la Torre al Sur, Pradales a l'oest i Villaverde de Montejo i Valdevacas de Montejo al Nord.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Moral de Hornuez\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Moral_de_Hornuez&oldid=30344914»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 juny 2022 a les 09:24.


Hostal El Rey Matagalpa Nicaragua - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nZona Central, De La Iglesia Molaguina 75 Vras Al Oeste., Matagalpa, Matagalpa, Nicaragua, 61000 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Matagalpa, no busqui més enllà de Hostal El Rey. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHostal El Rey també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Matagalpa. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen instal.lacions per a minusvàl.lids, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, habitació familiar, restaurant.\nL'ambient de Hostal El Rey es reflexa en cada habitació. ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa, bany compartit són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hostal El Rey és una selecció idònia per a la vostra estada a Matagalpa.\nTots els tipus de viatgers (20) Parelles (12) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)


Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount, Jost Van Dyke – Ver oferta – Comentaris dels clients\nHotels Hotels en el món - Països Hotels Illes Verges britàniques Hotels Jost Van Dyke Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount\nOfertesJost Van Dyke\nDes de 350,0 US$ – Vil·les\nCiutats properes – Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount\nFreshwater Pond7.9 km\nGreat Carrot Bay8.6 km\nCane Garden Bay9.3 km\nRoad Town14.0 km\nEast End17.3 km\nThe Mill23.2 km\nVirgin Gorda32.6 km\nThe Settlement48.9 km\nHotel Schwanau garni ★★★\nChofu Urban Hotel ★★\nNewrise Hotel ★★\nGarni Karin ★★★\nKnights Inn Laura Lodge Pecos ★★\nHotels a Wiązowna\nHotels a Almajano\nHotels a Haybes\nHotels a Lillianes\nVG1130 Jost Van Dyke, Illes Verges britàniques - Veure al mapa\nBelmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount is set in Jost Van Dyke. This holiday home features a garden and free private parking.\nThe nearest airport is Terrance B. Lettsome International Airport, 52 km from the holiday home.\nHabitació 3 – 1 llit doble extragran, 2 sofàs llit\nHabitació 4 – 1 llit doble extragran, 1 sofà llit\nUn cop feta la reserva, totes les dades de l'hotel (Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount), com ara el telèfon i l'e-mail, apareixen a la confirmació de la reserva en línia, a l'e-mail de confirmació.\nInstal·lacions del Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount\nPesca, Pista de tennis, Zona aquàtica\nPiscina, Tovalloles de piscina o platja, Piscina exterior, Gimnàs\nPrograma d'animació al vespre, Jocs de taula o puzzles\nWiFi gratis inclosa! Hi ha internet per cable a tot l'establiment. És gratuïta.\nCondicions del Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount\nLes teves experiències ajuden molt a d’altres viatgers. Puntua en una escala de 1-5 les instal.lacions de les que vas gaudir durant la teva estada a l’hotel Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount i dóna la teva opinió. La teva opinió és important! Gràcies!\n¿Cómo fue tu estancia en Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount? *\nDades que caracteritzen la teva estada a l’hotel Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount\nCertifico que esta opinión está basada en mi propia experiencia, que refleja mi opinión sincera sobre este hotel (Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount), que no tengo ninguna relación, ya sea personal o empresarial, con este establecimiento y que dicho establecimiento no me ha ofrecido incentivo o pago alguno por escribirla.\nQuan vols allotjar-te al Belmont Estates Villa w/Infinity Pool-20% Discount


PMF:Sistemes operatius | Freeciv | Fandom\n1 PMF: Sistemes operatius\n1.1.1 Com puc jugar al Freeciv en MS Windows ?\n1.1.2 Obtenir el Freeciv per Windows nadiu\n1.1.3 D'acord, me l'he baixat i l'he instal·lat, ara com l'executo?\n1.1.4 He engegat el civclient, però ara no sé què fer.\n1.1.5 Client nadiu: com deso i recupero una partida desada?\n1.1.6 Com puc fer servir un joc de caselles diferent?\n1.1.7 Com puc utilitzar un joc de normes diferent?\n1.1.8 He obert un fitxer de joc de regles a Notepad i és molt difícil de llegir\n1.2.1 Com em puc instal·lar la versió més nova del Freeciv?\n1.2.2 Com puc compilar-me el Freeciv?\n1.2.3 Com instal·lo X11?\n1.2.4 Com puc mirar de solucionar petades del Freeciv?\n1.2.5 El Freeciv peta perquè no troba libXinerama no sé què?\n1.2.6 Com instal·lo nous jocs de caselles?\n1.2.7 Com faig el clic dret?\n1.2.8 El Freeciv no s'engega a la meva màquina\nPMF: Sistemes operatius\nCom puc jugar al Freeciv en MS Windows ?\nObtenir el Freeciv per Windows nadiu\nD'acord, me l'he baixat i l'he instal·lat, ara com l'executo?\nHe engegat el civclient, però ara no sé què fer.\nClient nadiu: com deso i recupero una partida desada?\nCom puc fer servir un joc de caselles diferent?\nCom puc utilitzar un joc de normes diferent?\nHe obert un fitxer de joc de regles a Notepad i és molt difícil de llegir\nCom em puc instal·lar la versió més nova del Freeciv?\nCom puc compilar-me el Freeciv?\nCom instal·lo X11?\nCom puc mirar de solucionar petades del Freeciv?\nEl Freeciv peta perquè no troba libXinerama no sé què?\nCom instal·lo nous jocs de caselles?\nCom faig el clic dret?\nEl Freeciv no s'engega a la meva màquina\n2 PMF:Temes tècnics


Kilometre0.cat - Receptes de cuina del llegat culinari de familiars - Melmelada de figues\nRentem les figues, els hi escapcem una mica la part superior i també els tallem la base (molt poc). Les obrim per la meitat de dalt a baix i comprovem que estan sanes; un cop fet això, tallem cada meitat en dos, de manera que farem 4 talls de cada figa.\nLes posem en un recipient de plàstic, afegim el sucre, les tapem i les deixem reposar a la nevera fins a l'endemà.\nL'endemà preparem una cassola d'acer inoxidable, aboquem les figues i encenem el foc. Afegim la canyella i el suc de llimona. Coem a foc suau, remenant amb les varetes d'acer inoxidable fins que la fruita sigui tova. El temps de cocció és aproximat; dependrà de la consistència de la fruita, del recipient que utilitzem i de la intensitat del foc. Compteu uns 45 minuts . Retirem la canyella i ho passem per la batedora elèctrica perquè ens quedi una crema homogènia.\nQuan comencem a coure, posem un platet al congelador. Anem fent proves; traiem el plat del congelador, hi posem una cullerada de la melmelada i l'entrem a la nevera. Esperem uns minuts que es refredi. Empenyem la melmelada amb el dit, si fa plecs, ja la tenim llesta. També observarem que quan porta una bona estona coent, les bombolles peten més lentament i fan més soroll; la melmelada no bull amb tanta alegria, ens costa més de remenar. Un cop tenim la melmelada a punt, parem el foc i deixem reposar una estona.\nMentrestant, haurem rentat molt bé els pots (els podem bullir o assecar al forn a 100ºC). Omplim els pots amb la melmelada calenta (que no cremi) fins al coll del pot. Repassem les vores dels pots perquè quedin ben nets. També repassarem l'interior de les tapadores amb un paper de cuina que haurem mullat amb alcohol. Tapem bé. Agafem una olla de mida adient i l'omplim fins a la meitat amb aigua calenta de la aixeta, al fons posem un drap de cuina doblegat. Hi posem dins els pots plens, ben tapats i encenem el foc. L'aigua ha de cobrir els pots un parell de dits per sobre. Bullim a 100ºC 30 minuts. Parem el foc, deixem refredar sense tocar els pots. Un cop refredat, traiem els pots, els eixuguem i els etiquetem.\nAquesta melmelada porta molt poc sucre, ja que les figues en tenen molt. Us quedarà una melmelada cremosa, de gust delicat i amb el punt just de sucre. A banda de menjar-la per esmorzar, berenar o farcir pastissos, combina molt bé amb el foie.\nUna altra recepta de melmelada deliciosa per fer i tastar. Què vagi de gust!


Mor als 91 anys Hugh Hefner, fundador de la revista «Playboy» - Diari de Girona\nMor als 91 anys Hugh Hefner, fundador de la revista «Playboy»\nddg | 29·09·17 | 00:39\nHugh Hefner, envoltat de «conilletes» en una imatge de 2003. reuters\nEl carismàtic fundador de la revista PlayboyPlayboy, Hugh Hefner, va morir ahir als 91 anys a casa seva, la Mansió Playboy de Los Angeles (EUA). Hefner va morir per causes naturals, va detallar Playboy Enterprise, l'empresa matriu de l'imperi Playboy. A més, el compte de Twitter de Playboy va publicar una foto de Hefner i va destacar una de les seves cites: «La vida és massa curta per estar vivint el somni d'una altra persona».\nPlayboy, cèlebre pel «conillet» que la representa, va néixer com un desafiament als conservadors codis morals que regien als Estats Units en aquells anys. «Quan Hef (Hugh Hefner) va crear Playboy, ho va fer per defensar la llibertat personal i sexual en un moment en què el país era dolorosament conservador. La nuesa va jugar un paper en el debat sobre les nostres llibertats sexuals», va afirmar la plantilla de Playboy en un comunicat el passat 2015, després d'anunciar l'abandonament dels nus a la portada, que poc després recuperaria.\nSota la direcció de Hefner, Playboy va seguir transgredint amb la presència de la primera afroamericana, Darine Stern, a la portada d'octubre de 1971; o quan al novembre de 1975 va mostrar la model Patricia Margot McClain a punt de masturbar-se en un cinema. Amb els anys, però, la revista va anar perdent el seu caràcter provocador.\nUn ritme de vida desenfrenat\nConegut per les seves festes salvatges a la Mansió Playboy plenes de «conilletes» i la seva vida estrafolària envoltat de dones molt més joves que ell, Hefner va admetre una vegada que durant algun temps va mantenir relacions amb onze de les dotze «conilletes» de portada de cada any.\nHefner solia tenir diverses parelles al mateix temps i algunes s'instal·laven a la seva casa, com les bessones Kristina i Karissa Shannon, amb les quals el fundador de Playboy va mantenir una relació el 2008 quan tot just tenien 18 anys i ell ja passava dels 80.\nEl fundador de Playboy es va casar tres vegades i va tenir quatre fills. Una d'ells, Christie, es va fer càrrec del decadent imperi del seu pare a principis dels anys vuitanta disposada a eliminar els negocis ruïnosos de la companyia. El passat 2016 Hefner va vendre per 100 milions de dòlars a Daren Metropoulos la seva famosa mansió, encara que va seguir vivint-hi fins ahir, l'últim dels seus dies.


01. Mapa del temps del 18 de gener del 1936 que es conserva a l’Institut Cartogràfic. 02. Eduard Fontserè. INSTITUT CARTOGRÀFIC I GEOLÒGIC DE CATALUNYA\nBarcelona“Feia dos o tres dies que havien arribat els nacionals a Barcelona, quan entre deu i onze hores del matí va presentar-se al Servei un militar (crec que era tinent meteoròleg) acompanyat de dos soldats”. Aquest és l’instant precís en què desapareixia el primer Servei Meteorològic de Catalunya explicat pel seu director, Eduard Fontserè. El moment més negre de la meteorologia catalana.


La fortalesa de la Residència Sarrià-Sant Gervasi - La Torre de Barcelona\nLa crisi sanitària de la COVID-19 ha obligat que, des del 13 de març, el confinament total de tota la població. Però, les persones grans han estat les persones més damnificades i, en conseqüència, les immediacions de gent gran. Per això, la residència de Sarrià-Sant Gervasi, Augusta i Bellesguard Park, han treballat de valent i s’han reinventat per fer front a la pandèmia.\n1 La residència de Sarrià-Sant Gervasi es reinventa\n2 Complex hoteler de luxe\n3 Projecte avanguardista\nLa residència de Sarrià-Sant Gervasi es reinventa\nLes xarxes socials i les noves tecnologies ens han salvat del distanciament social i del confinament, sobretot a ells. Les residències Augusta Park i Bellesguard Park han usat diàriament les tauletes per a permetre les videoconferències entre les persones grans i els seus familiars. Són molts que els ha costat entendre què estava passant, però, amb l’ajuda i suport dels sanitaris a les residències, l’estança durant la crisi ha sigut més amena.\nDos mesos donen per molt i a les residències se les han enginyat amb activitats originals per passar els mesos com si no passés res. De fet, hem pogut veure a través de les seves xarxes socials com ambdues residències jugaven a bitlles, feien sessions de cinema -amb distància social-, han fet exercici físic i mental, i, fins i tot, celebrar els aniversaris. Són molts els que han arribat als 100 anys!\nComplex hoteler de luxe\nLes residències Augusta Park i Bellesguard Park són una experiència avantguardista en residencials per a la gent gran, situada en una de les zones mes privilegiades de Barcelona amb unes vistes espectaculars del Tibidabo. Respon a un concepte hoteler de luxe en serveis especialitzats i obert a tota mena d’estades i situacions personals. Des de passar el dia, l’hostatge d’un parell de setmanes o durant molt més temps.\nEl complex de residències formen part d’un projecte fet realitat gràcies al treball i la il·lusió d’un equip de persones amb una gran experiència en aquest àmbit. I més, després de la pandèmia de la COVID-19, les residències de gent gran s’han revaloritzat i han pres una importància que, fins fa no molt, restaven una mica oblidades.\nLes immediacions residencials se situen en el barri de Sarrià/Sant Gervasi, l’Augusta al carrer Copernic i el Bellesguard entre els carrers Bellesguard i Roura, al costat de la Plaça dels Arcades de Gaudí.\nLes seves instal·lacions responen a un complex de gran qualitat on ambdues residències compten amb un gimnàs i nombroses màquines per fer esport, piscina d’hidromassatge, sala de manualitats, perruqueria, cafeteria, sala de la televisió, podologia, sala de conferències, biblioteca, etc.\nLes habitacions poden ser individuals, dobles o suites i estan plenament equipades per a cobrir les necessitats. Des de calefacció, televisió, aire condicionat, bany privat i llits adaptats, telèfon, wifi, etc. Fins i tot, si es vol, poden demanar habituació amb balcó o terrassa.\nNo obstant, les instal·lacions del centre ja compten amb nombrosos espais a l’exterior i l’aire lliure. Així doncs, compten amb diversos jardins i terrasses solàrium per connectar amb la natura i prendre la fresca.\nAl cap i a la fi, la residència de Sarrià-Sant Gervasi, Augusta i Bellesguard, treballen dia a dia per a la seva gent. Amb ells, mai els faltarà de res.\nSi voleu més informació sobre les residències Augusta o Bellesguard ompliu el següent formulari i, pròximament es posaran en contacte amb vosaltres:\nSarrìa Sant Gervasi es preocupa per la gent gran\nEls Poudevida, animen i fan ballar als veïns de Sarrià\nA. Asensio 2 maig, 2020


Un bon amic m’ha trucat avui.\nM’ha demanat consell sobre el seu futur professional. Es troba davant una bifurcació i volia saber la meva opinió sobre quin camí prendre.\nDurant la conversa hem comentat un post meu de fa uns mesos (I si no és tan difícil?) on comentava que un dels factors que t’han d’ajudar a decidir-te és el que el cos et demana.\nEvidentment s’han de mirar els diners, horaris, la feina a fer, però habitualment serà bastant comparable i hi ha un factor que moltes vegades oblidem que és obeir el que el cor ens està demanant.\nEn el cas que em comentava aquest meu amic hi havia un altre detall que a mi em provoca un cert rebuig. En la seva feina actual li havien contraofertat per evitar que marxés. Què vol dir això? Que fins ara s’havien estat guardant per ells alguns diners que haurien d’haver estat per el meu amic? Que potser ara perdran diners a canvi de poder seguir escoltant els seus acudits? Tan guapo és? o tan lladres han estat ells fins ara?\nEn qualsevol cas és una sort trobar-se en la disjuntiva de triar entre "bo" i "millor". El problema seria si fos al revés ("pets o merda" que en diuen per aquestes contrades nostres).\nD’una banda hi ha potser una seguretat (fictícia com totes), una trajectòria, uns mèrits adquirits i de l’altra un projecte nou (cosa engrescadora per si sola). D’una banda hi ha un cert prestigi per la posició a ocupar i de l’altra una feina potser menys reconeguda però que pot aportar més riquesa personal en forma de petits reptes diaris.\nEstic segur que la decisió que prengui, un cop decidit, serà l’encertada.\nPublicat octubre 12, 2007 en 12:00 am | Permalink\nNomés ara trobo aquest escrit!\nEn fi per la "petita hisotria" com diuen per aqui, el teu amic va rebutjar la contraoferta i s’ha endinsat en un nou projecte que de moment és tan engrescador com semblava.


“Sigueu perfectes com el Pare és perfecte”\nAmb la solemne beatificació de la Mare Anna Maria Janer, l'Església ens acaba de recordar que tots estem cridats a ser sants, a estimar com Déu mateix ens estima i a cercar de ser "perfectes com el Pare celestial és perfecte" (Mt 5,48), perfectes en les obres de l'amor, ja que hem estat enviats, com Jesucrist, a "anar pertot arreu i donar fruit, i un fruit que duri per sempre" (Jo 15,16). Ell ens està esperant en cada germà necessitat, per petit que sigui i per desconegut que sembli, ja que "tot allò que fèieu a un d'aquests germans meus més petits, m'ho fèieu a Mi" (Mt 25,40).\nDéu ens atreu a ser fidels al seu amor i més que manar-nos-ho, ens hi invita delicadament i amb tendresa infinita: "Veniu a Mi, preneu el meu jou i feu-vos deixebles meus que Jo sóc benèvol i humil de cor i trobareu el repòs que tant desitjàveu. Perquè el meu jou és suau, i la meva càrrega, lleugera!" (Mt 11,28-30). Ell ens atreu "amb llaços d'amor" (Os 11,4) cap a una vida més feliç, una existència plena de sentit, una vida que es dóna per amor i per a l'amor. Això és la santedat. I això ha de ser el que més estimem i volem. "Estimar-te i servir-te sempre i en tot" deia la nova beata Anna Maria Janer.\nEl Concili Vaticà II reclama dels cristians que visquem la santedat, a la qual tots estem cridats, i que amb l'ajut de la gràcia, tots podem assolir, si ens deixem treballar per Déu mateix. El baptisme ha imprès en cadascun de nosaltres la imatge del seu Fill i ens ha omplert de l'Esperit Sant; ens ha "divinitzat", diuen els sants Pares cristians d'Orient. D'aquí ve que "tots els fidels cristians estan cridats a la plenitud de la vida cristiana i a la perfecció de la caritat, i aquesta santedat suscita un nivell de vida més humà, àdhuc en la societat terrenal" (Concili Vaticà II, Lumen Gentium 40b).\nA vegades ens pot semblar impossible, i el diable -que és el Mentider- ens va assegurant capciosament que no ho podrem assolir i que només ens espera el buit i la negror de la mort eterna. Ens diu mentides sobre nosaltres mateixos, sobre el pròxim i sobre Déu. Però la veritat és que la llum del Crist ha il•luminat el món i les nostres vides, amb la seva Redempció. Per això cada sant i beat és una guspira d'aquesta llum redemptora que il•lumina el món i enriqueix l'Església, l'Esposa santa de Jesucrist. Per això necessitem els ànims i l'exemple dels sants, els qui han sortit vencedors en la gran tribulació. L'exemple i intercessió de la beata Anna Maria Janer (ella visqué i estimà en el segle XIX, tan convuls) ens ajudarà a aprendre el camí més segur pel qual, enmig de les vicissituds del món, podrem arribar a la perfecta unió amb Crist o santedat, segons l'estat i condició de cadascú (cf. LG 50).\nEns ho recordava amb força el Cardenal Amato, legat del Papa, en l'homilia de beatificació d'Anna Maria Janer: "Lloem plegats el Senyor pel do que avui reben Catalunya i Espanya en la persona de la nova Beata. Una vegada més, la vostra noble pàtria és terra fecunda de santedat i de caritat cristiana. Que aquesta nostra celebració esdevingui un gran signe d'esperança per a tots. No ens deixem empresonar per la tristesa del nostre temps. Seguint l'exemple de la Mare Anna Maria Janer, catalana d'una peça, no perdem l'esperança, i mantinguem-nos ferms en la fe i forts en l'esperança."


Trencar ponts - Corbera de Llobregat\nUn mite no neix a remolc d’una consigna o eslògan, per molt afortunats que siguin. S’instal·la en la consciència col·lectiva sovint de manera imperceptible, fins arribar un moment que trenca els mites previs i esdevé referent primari. Durant bona part dels 300 anys posteriors a la pèrdua de l’Estat català, el mite predominant ha estat el pactisme i la pedagogia. El nostre poble, en general, i els seus líders en particular, consideraven que si eren maltractats per l’Estat Espanyol era, en bona mesura, perquè no s’explicaven bé i perquè no s’havia assolit un pacte satisfactori que possibilités l’encaix a l’Estat.\nPer aquesta raó, les anades Madrid, com a símbol d’Espanya, es feien acompanyades d’una llibreteta amb argumentari, i de la voluntat de no trencar els ponts que, suposadament, s’havien construït per circular en dues direccions. El temps va demostrar la falsedat d’ambdues consideracions. En primer lloc, perquè els ponts en realitat només existien per deixar pas als exèrcits o als poders de tota mena de l’Estat. Tot i així, no serà fins la sentència de l’Estatut del 2010 que no es produeix el trencament definitiu de ponts, en aquest cas des del cantó català. El darrer pont, la darrera possibilitat de pacte, va ser trencat per la recollida de quatre milions de signatures i una sentència dictada des de les direccions dels partits espanyols. I el canvi de paradigma, de prevalença d’un nou mite, s’instal·là a l’imaginari català. I ara, no té marxa enrere.\nLa construcció de l’Estat propi no és només una opció política. L’opció política omplirà, arribat el moment, de contingut aquest nou Estat, de la mateixa manera que, avui , al Parlament català, cada grup polític opta per un o altre model de societat. El canvi de paradigma, sempre, és un procés de llarga durada. Un cop assolit, modificar-lo, o directament renunciar-hi, ja no depèn de les accions polítiques, perquè ja ha superat aquest hàbitat de la gestió dels afers immediats.\nMercè Rocas, presidenta d'ERC Corbera\nPodeu seguir-nos a les xarxes socials:


Kilian Jornet, Araceli Segarra i Albert Llovera protagonitzen el nou videoclip de Sopa de Cabra\nVila reivindica el moment fundacional actual com una "oportunitat per fer net"\tVila reivindica el moment fundacional actual com una "oportunitat per fer net"\nEnrique Vila-Matas, Clara Segura, Quartet Casals, Los Galindos, Dani Karavan i Antònia Vicens, Premis Nacionals de Cultura\tEnrique Vila-Matas, Clara Segura, Quartet Casals, Los Galindos, Dani Karavan i Antònia Vicens, Premis Nacionals de Cultura\nManifest a favor d'un espai de comunicació en català\tManifest a favor d'un espai de comunicació en català\nS'ha mort als 97 anys la mecenes cultural Maria Font, vídua de Carulla\tS'ha mort als 97 anys la mecenes cultural Maria Font, vídua de Carulla\n'Al primer revolt els convidats ja preguntaven per l'estelada'\t'Al primer revolt els convidats ja preguntaven per l'estelada'\nPere Portabella: 'Per la Caputxinada vaig cometre un delicte brutal'\tPere Portabella: 'Per la Caputxinada vaig cometre un delicte brutal'\nEl Barça i Òmnium signen un conveni per impulsar la llengua i la cultura catalana\tEl Barça i Òmnium signen un conveni per impulsar la llengua i la cultura catalana\nMarina Garcés: 'Hem de generar espais d'inquietud'\tMarina Garcés: 'Hem de generar espais d'inquietud'\nEl govern valencià proposa al ministeri de Cultura entrar al patronat del Palau de les Arts i augmentar la dotació\tEl govern valencià proposa al ministeri de Cultura entrar al patronat del Palau de les Arts i augmentar la dotació\nEl Voltreganès recorda els fets de la Gleva del 1714\tEl Voltreganès recorda els fets de la Gleva del 1714\n'Sense treva' parla de l'esperit de superació, amb mostres d'actes quotidians dels esportistes\nL’esquiador i corredor de muntanya Kilian Jornet, l’alpinista Araceli Segarra i el pilot de ral·lis Albert Llovera són els protagonistes de ‘Sense treva’, el darrer videoclip de Sopa de Cabra, que s’ha fet públic avui. ‘Sense treva’ és el segon senzill de ‘Cercles’, desè disc d’estudi del grup gironí, que ha estat el treball en llengua catalana més venut de Nadal.\nEl vídeo del nou senzill, dirigit per Àlam Raja i que es pot veure a la pàgina web del grup, mostra l’esperit de superació i l’esforç de Jornet, Segarra i Lloveras. El 6 de maig vinent Sopa de Cabra començarà a Lleida una ronda que els portarà a tot un seguit d’escenaris dels Països Catalans.\nVegeu el videoclip:


Dracmaycat Edicions | Blog de Jack Moreno\nArchivo de la etiqueta: Dracmaycat Edicions\nDracmaycat Edicions presentó hace pocos meses la interesante novela Yo, Moriarty: Los diarios secretos del profesor de Miquel Giménez.\nEn las páginas de este documento único, Moriarty revela la verdad acerca de su relación con el detective privado, así como la de éste último con John Watson, su biógrafo y confidente. La verdadera naturaleza de Mycroft Holmes, el Club Diógenes, Irene Adler y muchos otros personajes que aparecen a lo largo de la obra escrita de Arthur Conan Doyle, bajo el dictado de Holmes y Watson.\nMás información: entrevista a Miquel Giménez.\nEsta entrada se publicó en Libros y está etiquetada con Dracmaycat Edicions, Miquel Giménez en 25 mayo 2018 por Jack Moreno.


Psicologia de la publicitat: Com afecta el pensament contra el sentiment en les taxes de resposta a la publicitat | Martech Zone\nEl consumidor mitjà està exposat a un enorme volum de publicitat cada 24 hores. Hem passat de l’adult mitjà exposat a 500 anuncis al dia durant la dècada de 1970 a fins a 5,000 anuncis al dia avui. Això suposa uns 2 milions d’anuncis a l’any que la persona mitjana veu. Això inclou la ràdio, la televisió, la cerca, les xarxes socials i els anuncis impresos. De fet, cada any es mostren 5.3 bilions d’anuncis de display en línia Com que estem exposats a tanta publicitat, com es poden assegurar els anunciants i els professionals del màrqueting? Psicologia.\nUna excel·lent publicitat incideix en la nostra resposta emocional o racional. La resposta emocional a un anunci té una influència molt més gran sobre la intenció de compra del consumidor que el contingut real de l’anunci. Aprofitant l’orgull, l’amor, els èxits únics, l’empatia, la soledat, les amistats o els records, podeu duplicar el percentatge de resposta del vostre anunci.\nDins del contingut de l’anunci, to, color, veu, verborrea i color pot tenir un impacte dramàtic en la percepció d’un anunci. Aquesta infografia, Thinking vs. Feeling: The Psychology of Advertising, creada per la Universitat del Sud de Califòrnia Màster en ciències en psicologia aplicada en línia Programa, desglossa els dos tipus de resposta emotiva a la publicitat:\nEmpatia - Un anunci fa que la gent se senti més a prop de la vostra marca.\nCreativitat - Un anunci fa que la gent senti que la vostra marca és imaginativa i avançada.\nLa infografia també ofereix tres grans exemples de la publicitat del món real que porta els consumidors a la muntanya russa de les emocions, des de Dove, Coca-Cola i Google.\netiquetes: adanuncipsicologia publicitàriacoca-colacolorcolomemocionalempatiasentimentgoogle +infografiaMàster en ciències en psicologia aplicada en líniaPsicologiaracionalpensamenttoUniversitat del Sud de Califòrnia