Recull de notícies - Page 3 - UniLang\nPostby Núria Harket » 2010-11-28, 14:39\nLoqu ara mateix arribo de votar i sí, les paperertes per votar la Carmen de Mairena realment existien!!!\nestem ben sonats!!!!\nPostby Núria Harket » 2010-11-28, 14:41\nComptant-me a mi i a la meva parella, la participació és de quasi un 25% en aquests moments.\nhttp://www.directe.cat/noticia/88170/ca ... ers-4-anys\nUn punt menys que el 2006 · 5,3 milions de catalans cridats a les urnes\nFins a la 13 del migdia la participació registrada arreu de Catalunya a les eleccions d'aquest diumenge ha estat del 24,78%, un punt menys que ara fa quatre anys, segons les dades provisionals que ha facilitat el conseller de Governació, Jordi Ausàs. És la tercera participació més baixa registrada mai al migdia en unes eleccions al Parlament de Catalunya. En total són 5.363.356 els catalans cridats a les urnes per escollir els 135 diputats de la IX legislatura, la tercera d'aquest mil·leni i que investirà el nou president de la Generalitat. Els resultats d'aquest diumenge permetran escollir els 85 diputats per Barcelona, 18 per Tarragona, 17 per Girona i 15 per Lleida. Les 8.032 meses electorals romandran obertes des de les nou del matí i fins les vuit del vespre, hora en què començarà el recompte dels vots. No hi ha hagut incidències remarcables més enllà d'alguns problemes amb el vot electrònic a Lleida.\npopulars+ comentadescomentaris recents\namb 1530 lectures.\nLaporta: 'Amb aquestes eleccions comença un camí perquè Catalunya avanci i progressi'\namb 1505 lectures.\namb 494 lectures.\namb 9 comentaris. Laporta: 'Amb aquestes eleccions comença un camí perquè Catalunya avanci i progressi'\namb 3 comentaris. Puigcercós crida a la participació recordant que 'les decisions que s'han de prendre són transcendents'\nDe catalana el 28.11.2010 a les 15.40 h\n24,78% de participació a la una del migdia De catalana el 28.11.2010 a les 15.16 h\nEl cap de llista del PP per Girona va intentar afiliar-se a Esquerra abans d'abandonar UDC De Astruch el 28.11.2010 a les 15.01 h\n9 No hi ha cap vot\nProp d'1,3 milions d'electors ja han votat fins a la una del migdia, el que representa el 24,78% del total del cens. Són xifres similars a les dades registrades fa quatre anys, en què el 25,49% dels votants ja havia anat a les urnes durant el matí i migdia. El conseller de Governació i Administracions Públiques, Jordi Ausàs, ha informat que, per demarcacions, la de Girona és la que més participació ha registrat, amb el 26,55%, mentre que la de Lleida és la que té un percentatge més baix, amb el 23,40%. El 24,25% dels censats a Tarragona ja han votat, mentre que a la demarcació de Barcelona, ho ha fet el 24,75%.\nLa participació més baixa registrada en els darrers sis anys a Catalunya correspon a les eleccions europees del 2009. Fins a les dues del migdia, havien votat 1.016.240 persones, només un 19,34% del total del cens. Les dades als comicis europeus al 2004 senyalaven que1.098.296 persones havien votat, només un 20,61% dels cridats a anar a les urnes. Una xifra lleugerament superior es registrava al referèndum de l'Estatut, al juny del 2006. Durant el matí i migdia havien votat un 20,72% dels censats; 1.077.623 persones en xifres absolutes.\nL'altra cada de la moneda van ser a les eleccions al Congrés de Diputats de l'any 2004. Compta amb la xifra de participació més alta registrada en aquesta franja de matí-migdia, amb un 42,22%, és a dir, un total de 2.197.726 persones. Quatre anys més tard, al 2008, el percentatge baixava fins el 38,47%, tenint en compte que havien votat 2.048.534 persones de les 5.324.909 censades. Finalment, a les eleccions municipals del 2007, fins a les dues del migdia havien anat a les urnes 1.549.074 votants, un 28,89% del total.\n5,3 milions de catalans cridats a les urnes\nDel total d'electors, 3.900.846 resideixen la circumscripció de Barcelona; 540.840 a Tarragona; 486.675 a Girona; 301.189 a Lleida i 133.806 a l'estranger, la qual cosa representa un 23% més que ara fa quatre anys. Entre els ciutadans cridats a votar hi han 232.126 joves que ho podran fer per primera vegada.\nPel que fa a la regulació electoral, s'aplica la mateixa llei que a les eleccions legislatives al Congrés dels Diputats, és a dir, la llei orgànica del règim electoral general. Aquesta llei estableix el llindar del 3% dels vots vàlids emesos en la circumscripció corresponent com a percentatge mínim perquè les candidatures puguin obtenir representació parlamentària.\nLa fórmula d'Hondt\nPer convertir els vots en escons s'aplica la fórmula d'Hondt. En una columna, s'ordenen de major a menor el nombre de vots obtinguts per cadascuna de les candidatures que hagin superat la barrera del 3 per cent del total de vots per circumscripció. Seguidament i en columnes successives, es divideix el nombre de vots obtinguts per cada candidatura per 1, 2, 3, etcètera, fins al nombre d'escons en disputa. Els escons s'atribueixen a les candidatures que obtinguin els quocients més grans per ordre decreixent.\nUns 84.000 joves podran votar per primera vegada en unes eleccions\nL'Oficina del Cens Electoral de l'Institut Nacional d'Estadística (INE) ha xifrat en 232.126 els joves que podran votar per primera vegada en unes eleccions al Parlament de Catalunya, el proper 28 de novembre. Es tracta dels i les joves que han complert els 18 anys des dels anteriors comicis al Parlament.\nPer circumscripcions electorals, Barcelona compta amb 171.020 nous electors en unes eleccions a la cambra catalana; Girona amb 22.793; Lleida amb 13.372; i Tarragona amb 24.941.\nConcretament, aquest 28-N 84.107 joves de Catalunya estan cridats a les urnes per primer cop, ja que quan es van celebrar els últims comicis electorals referents al Parlament Europeu, el juny de 2009, encara eren menors d'edat. En aquest cas, a les properes eleccions al Parlament de Catalunya podran exercir el dret a vot per primer vegada.\nPer circumscripcions electorals, es tracta de 61.911 nous electors a Barcelona; 8.285 a Girona; 4.710 a Lleida; i 9.201 a Tarragona.\nEl Centre de Recollida d'Informació (CRI) està situat a l'Edifici de la Campana de Barcelona i hi treballaran 300 persones, mentre que a la resta de Catalunya seran 5.000 persones més de l'administració.\nUn cop es tanquin les urnes, començarà el recompte, que es farà a través de tres sistemes: a través dels col·legis administrats electrònicament en set localitats (una per vegueria); per PDA, als municipis de més de 10.000 habitants; i per telèfon, en localitats de menys de 10.000 habitants. En total hi haurà 339 meses electròniques; 5.838 que transmetran la seva informació a través de PDA; i 1.855 més que ho faran per telèfon.\nButlletes en braille\nUna de les novetats de les eleccions d'aquest 28 de novembre és que més de 200 cecs podran votar en paperetes escrites en braille. Un equip d'experts de la Comissió de Braille espanyola va verificar fa unes setmanes totes les paperetes i va comprovar que eren equivalents a les impreses amb tinta. Cada votant registrat tindrà disponible a la seva mesa electoral les paperetes de totes les candidatures, cosa que els permetrà votar en secret.\nUn cop verificades les peticions amb la Junta Electoral Central i les paperetes amb la comissió d'experts, els 'kits' amb tot el material explicatiu i el necessari per votar s'enviarà a les quatre juntes electorals provincials, que a la vegada ho enviaran als ajuntaments corresponents. Cada secretari municipal s'encarregarà de fer arribar el 'kit' a la mesa electoral corresponent. Allà, el dia 28 la persona cega es dirigirà a la seva mesa, demanarà el 'kit' i es dirigirà a una zona reservada per poder elegir la papereta que vulgui\nPostby Núria Harket » 2010-11-28, 14:44\nPostby loqu » 2010-11-29, 12:35\nNo em puc creure que la candidatura de'n Laporta hagi tret quatre escons\nAlmenys m'agrada que n'hagin aconseguit més que els Ciutadans. Els odio.\nPostby JackFrost » 2010-11-30, 0:32\nLast edited by JackFrost on 2010-11-30, 0:39, edited 1 time in total.\nPostby JackFrost » 2010-11-30, 0:38\nloqu wrote: No em puc creure que la candidatura de'n Laporta hagi tret quatre escons\nd'en*, no "de'n".\nCom ja vaig dir a en Guillem ahir: "Llegeixo les notícies. El PP ha guanyat 18... que és 4 escons de més per ells? Joder, com els collons ho fan? De debò, jo no puc imaginar que aquests hòsties feixistes racistes recullin més de vots.\nPodríem dir: quina violació democràtica. 18 escons pel PP... joder, almenys que CiU em sigui més "palatable" que aquells feixistes."\nEls odio amb passió.\nPostby loqu » 2010-11-30, 1:34\nLa regla de l'apòstrof a la dreta m'ha defraudat.\nPostby JackFrost » 2010-11-30, 3:14\nLa regla de combinacions pronominals s'aplica només als pronoms febles, mai a les preposicions. De més, el terme "en" no és un pronom feble, sinó un article personal, doncs és una excepció a la regla l'apòstrof a la dreta.\nMés lògic, no?\nPostby loqu » 2010-11-30, 8:52\njo ho veig menys lògic, però bé el fet que només s'apliqui als pronoms era una cosa que no sabia.\nPostby JackFrost » 2010-11-30, 9:38\nloqu wrote: jo ho veig menys lògic, però bé el fet que només s'apliqui als pronoms era una cosa que no sabia.\nCrec que és la sola excepció. No hi ha cap apòstrof pels altres casos: "pel", "del", "al", "pels", "dels" i "als".\nPerò... "ca'n Dani" (chez Dani en francès). Hmmm... La regla s'hi aplica. Encara que no s'és sovint dit en català.\nDonem la culpa a Pompeu Fabra per haver creat aquesta complexitat gramàtica.\nPostby Osias » 2010-12-14, 11:42\nAlgú pot explicar?\nPostby JackFrost » 2010-12-15, 8:14\nosias wrote: Algú pot explicar?\nPostby Osias » 2010-12-15, 11:24\nSorry, I forgot to quote, I meant that:\nPostby JackFrost » 2010-12-15, 17:56\nLlegeix aquest enllaç a un article de L'Avui: viewtopic.php?p=643240#p643240\nÉs un transsexual ben reconegut a Catalunya i va fer campanya durant les eleccions de la Generalitat (van tenir lloc fa tres setmanes).\nPostby Núria Harket » 2010-12-23, 13:03\nhttp://www.ara.cat/societat/Suprem-Gene ... 61137.html\n173 ComentarisAmpliar textoDisminuir texto EDUCACIÓ\nLes consqüències de la sentència del TC\nSÍLVIA BARROSO Madrid | Actualitzada el 22/12/2010 15:25\nDit i fet. El Tribunal Suprem confirma el que es veia a venir i acaba d'emetre una sentència que pretén obligar la Generalitat de Catalunya a "reintroduir" el castellà a les escoles "com a llengua vehicular de forma proporcional i equitativa en relació al català en tots els cursos del cicle d'ensenyament obligatori", és a dir, fins als 16 anys, el final de la ESO.\nHo fa en aplicació de la sentència del Tribunal Constitucional sobre l'Estatut i en resposta a tres recursos de pares d'alumnes que volen que els seus fills estudiïn en castellà i també volen rebre en castellà les comunicacions del centre escolar.\nLa sentència anuncia que la Generalitat haurà d'adaptar el sistema d'ensenyament per garantir la presència del castellà de manera "equitativa" respecte del català.\nLa resolució, feta pública aquest dimecres al migdia en plena eufòria per la rifa de Nadal, esmena el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que va desestimar els recursos presentats pels pares després que la conselleria d'Educació ja hagués rebutjat la petició paterna. Ara, per tant, la Generalitat consta com a part recorreguda.\nI el resultat és que el Suprem declara "el dret del recurrent [els pares esmentats] al fet que el castellà s'utilitzi també com a llengua vehicular en el sistema educatiu de la Comunitat Autònoma Catalunya i, en conseqüència, la Generalitat haurà d'adoptar les mesures que calgui per adaptar el seu sistema d'ensenyament a la nova situació creada per la sentència 31/2010 del Tribunal Constitucional, que considera també el castellà com a llengua vehicular de l'ensenyament a Catalunya, juntament amb el català". "De la mateixa manera, declarem el dret del recurrent al fet que totes les comunicacions, circulars i qualsevol altra documentació tant oral com escrita que li siguin remeses pel centre [d'ensenyament] siguin també en castellà", conclou la part dispositiva de la sentència.\nPostby JackFrost » 2010-12-24, 5:17\nAquí al Quebec, hi ha escoles públiques anglòfones, però ningú no té dret a enviar-hi els nens, llevat que un dels seus pares estudiés en anglès a qualsevol lloc del Canadà. Si no sigui el cas, cal que vagin a les escoles públiques francòfones.\nDiguem, si el Tribunal suprem del Canadà ordeni que tots els pares quebequesos tinguin dret a triar entre el francès i l'anglès com a llengua vehicular de l'escolarització dels seus nens, el Quebec no n'estarà feliç en absolut i ho veurà un atac massiu contra el francès de la resta del Canadà (que és majoritàriament anglòfon). Abolirà tal un dret mitjançant la clàusula derogatòria de la Carta canadenca dels Drets i les Llibertats. Sinó, provarà encara una vegada de separar-se del Canadà.\nEl Quebec és massa orgullós de la seva cultura rica i única... de parlar la llengua de Molière en l'Amèrica del Nord anglesa... de conservar la història llarga datant al dia on Samuel Champlain fundà la Ciutat de Quebec a més de la civilització francòfona de l'Amèrica l'any 1608.\nVeiem per què és massa protector de la llengua francesa i la seva cultura.\nSimpatitzem amb vosaltres, els Catalans.\nLast edited by JackFrost on 2010-12-25, 0:31, edited 1 time in total.\nPostby Núria Harket » 2010-12-24, 11:38\nGràcies pel teu suport, Jack!\nEl pitjor de tot és que tot ha passat perquè TRES famílies van recórrer al Tribunal Constitucional\nLa dreta anticatalana vol que a la resta d'Espanya creguin que a les escoles la canalla (els xiquets, diem a Tarragona!) no aprés el castellà i no és veritat!!! A més la majoria de mitjans audiovisuals: tele, ràdio, pel.lícules del cinema etc. són en castellà!!!! Igual passa amb els llibres, diaris, revistes... com un escolar a Catalunya pot NO aprendre castellà? Imaginem que no volgués, o que la família es nugués a que l'aprengués... és simplement impossibleeeeeeeeee!!!!!!\nEn fi... els integristes i feixistes són per tot arreu, i les minories sempre hem de lluitar pels nostres drets, per les nostres llengües en perill de desaparició...\nNo podran amb nosaltres!\nPostby Núria Harket » 2011-02-04, 20:14\nhttp://www.elpunt.cat/noticia/article/3 ... barak.html\nCentenars de milers d'egipcis demanen la “sortida” de Mubàrak\nEls manifestants demanen que aquest divendres es faci efectiva la marxa del president\nLa jornada comença amb una pregària simultània de musulmans i cristians a la plaça Tahrir\nCentenars de milers de persones han pres aquest divendres novament els carrers del centre del Caire amb motiu de la celebració de l'anomenat “Dia de la Sortida”, convocada pels moviments de l'oposició per exigir la immediata dimissió del president Hosni Mubàrak. Fins ara, enmig d'un fort cordó defensiu de l'exèrcit, s'han registrat pocs incidents amb els partidaris del mandatari.\nLa presència massiva de manifestants ha estat notòria des de primeríssimes hores del dia, a pesar del toc de queda i de les agressions comeses entre dimecres i dijous a la nit pels partidaris de Mubarak, que han causat un mínim de tretze morts.\nPer poder accedir a la plaça, els manifestants han hagut de passar nombrosos controls militars i esperar diverses hores de cues al voltant del perímetre defensiu instal·lat per l'Exèrcit. Pel pas del pont de Qasr sobre el Nil, el ritme d'accés a la zona pels llocs de control militar ha estat de tres manifestants per segon. A part, les cadenes humanes creades pels manifestants han efectuat els seus propis registres per evitar l'entrada de provocadors pròxims a Mubàrak.\nLes protestes de la jornada han començat amb una pregària massiva i simultània de centenars de milers de cristians i musulmans a la plaça de Tahrir. Durant el sermó islàmic de l'oració de divendres, els predicadors (els imants) han insistit que la revolució egípcia “no és religiosa” i “pertany per igual a musulmans i cristians, homes i dones”.\nDarrera actualització ( Divendres, 4 de febrer del 2011 20:10 )\nPostby Núria Harket » 2011-02-20, 20:17\nhttp://es.noticias.yahoo.com/5/20110219 ... a5357.html\nBARCELONA, 19 (EUROPA PRESS) El conseller de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Ferran Mascarell, ha titllat avui d'incomprensible i excloent que la Generalitat Valenciana impedeixi que el senyal de TV3 es rebi a la Comunitat Valenciana. Seguir leyendo el arículo\nEn declaracions a la premsa en una visita a la Universitat de Cervera, Mascarell ha lamentat que aquesta voluntat política del Govern valencià "té una dimensió bastant incomprensible des del punt de vista del sentit cultural de les coses o del sentit comú de les persones".\nHa afegit que es tracta d'una lectura política de la realitat "absolutament excloent i contrària al que és la comunicació, que és diàleg i coneixement entre les persones".\nAcció Cultural del País Valencià (ACPV) va apagar dijous els últims repetidors que oferien el senyal de TV3 a la Comunitat Valenciana, després d'al·legar que no pot afrontar les multes imposades pel govern de Francisco Camps.\nL'associació que presideix Eliseu Climent acumula ja 700.000 euros en multes, i s'enfrontava a noves sancions cada 15 dies si en mantenia l'emissió.\nCom pot ser que en ple segle XXI jo pugui veure la BBC, Al-jazeera o qualsevol canal a casa meva però que algú de Burriana o Godella no pugui veure TV3 (la televisió de Catalunya)?. Jo, de debó que no ho entenc


Constantine i el poder del napalm | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual\n2 març, 2015 Comentaris (0) Visualitzacions: 819 Sèries Víctor Gonzàlez\nQuan Constantine va aparèixer per primera pegada al número 25 de la saga de Swamp Thing el juny del 1984, el lector sabia que aquell individu tenia alguna cosa que el faria etern en el món del còmic. Efectivament, dos anys després, l’antiheroi tindria la seva tirada amb Hellblazer, i no ha parat fins al dia …\nConstantine i el poder del napalm\nQuan Constantine va aparèixer per primera pegada al número 25 de la saga de Swamp Thing el juny del 1984, el lector sabia que aquell individu tenia alguna cosa que el faria etern en el món del còmic. Efectivament, dos anys després, l’antiheroi tindria la seva tirada amb Hellblazer, i no ha parat fins al dia d’avui, amb modificacions pertinents segons la dècada que li pertocava, però amb l’essència del personatge totalment intacta.\nAlan Moore es va basar en Sting per crear Constantine, i va portar la imatge del cantant cap a l’extrem del neo noir en un Londres brut i perillós, amb les expectatives polítiques per terra, com es pot veure en l’horrorosa imatge de la Margaret Thatcher en el tercer número i que he tingut el plaer de rellegir fa pocs dies com a excusa per escriure aquest article.\nRos llampant, amb gavardina i constantment fumant, Constantine ha de lluitar amb els dimonis que l’envolten, símbols de la guerra freda, la filosofia postpunk del no future dels setanta i l’angoixa cap a una societat postcapitalista amb una altíssima taxa d’atur provocada pel binomi Reagan/Thatcher.\nConstantine és una espècie de mag amb poders sobrenaturals que ha de lluitar amb desgana i cinisme contra els monstres que se li apareixen. Aquestes bèsties no sempre tenen forma de dimonis, sinó que es manifesten també com a simples éssers humans, com en el magnífic número cinc del còmic en què el veterà del Vietnam Frank Ross es dedica a atacar la comunitat de Liberty, Iowa, amb les seves visions dements sobre vietcongs i napalm.\nL’univers paranoic del còmic és el que el fa únic, com també ho és el fet que, tot i que té aquests poders, Constantine gairebé no els fa servir, detall que es perd en el film del 2005 i la sèrie de televisió actual, autèntica decepció per als seguidors del còmic, que no han vist mai reflectit l’esperit de Constantine a la pantalla.\nParlem una mica del film del 2005. Primer, va ser el debut de Francis Lawrence, director que es dedica ara a anar filmant la franquícia adolescent de The hunger games. Segon, Keanu Reeves n’és el protagonista; sí, aquell actor amb nul esforç expressiu i que arriba a ser greu amb Constantine, tot i que vol mantenir el cinisme del personatge, malgrat la seva manca de carisma i un aspecte físic radicalment diferent, amb cabells negres i vestimenta copiada de l’agent Smith de Matrix, a més de canviar l’escenari a un Los Angeles techno, enfonsant la pel·lícula en l’abisme etern de la catàstrofe. Constantine, el film, és un clar exemple de com s’estripa un còmic de qualitat en només dues hores. Desencant i desil·lusió. Poca cosa més a afegir.\nDaniel Cerone (Dexter) i David S. Goyer (trilogia del Batman de Christopher Nolan) han estat els encarregats d’escriure ara la nova sèrie de televisió. Cal destacar l’interès que s’ha posat per mantenir l’aspecte físic de Constantine va en la direcció correcta l’elecció de l’actor, Matt Ryan, originari de Swansea, Gal·les, i amb una més que potable interpretació. Els efectes especials són també lloables, sobretot tenint en compte que es tracta d’una sèrie televisiva de l’NBC, però, com era d’esperar en aquests casos, la trama torna a saltar del Regne Unit als Estats Units, fet que embolcalla la història d’una aura semblant a Grimm, Sleepy hollow o Supernatural. A Constantine el veiem fent d’exorcista místic amb personatges posseïts com ara els zombis de The walking dead, i manifesta els seus poders màgics de manera constant i els acompanya amb una cantarella en llatí semblant a la dels nens de l’escolania de Montserrat, aspecte que deixa en evidència la manca de respecte per les arrels de la idea original del còmic.\nAra que ha acabat la primera temporada encara és un misteri si es farà efectiva una renovació. La gran majoria dels seguidors fa temps que no se’ns veu gaire contents i preferiríem que Hollywood deixés ja d’anar ficant la mà al personatge. En aquest cas la crisi és greu i evident. I no es veuen canvis a l’horitzó.\nPer tenir un segon punt de vista no us oblideu de llegir l’article de Constantine caçadimonis d’en Callahan Ruiz.\n» Sèries » Constantine i el poder del napalm


Proposició al Ple municipal a favor de desafectar les reserves de sòl de l’Autovia Orbital de Barcelona (Quart Cinturó) del planejament general - Entesa per Sabadell\nEl denominat Cierre de la Autovia Orbital de Barcelona, conegut com a Quart Cinturó, és un projecte d’autovia entre Abrera i Granollers impulsat pel Ministeri de Fomento, per duplicar la xarxa viaria bàsica existent de la Regió Metropolitana de Barcelona. Concebuda fa 50 anys, aquesta obra respon a un model dessarrollista que basava el creixement econòmic únicament en inversions públiques en infraestructures viàries, consolidant la dispersió territorial i menystenint els impactes ambientals.\nAl seu pas pel terme de Sabadell, el traçat de l’Autovia Orbital afecta plenament espais naturals amb uns valors ambientals, culturals i paisatgístics molt elevats. Els boscos, conreus i torrents de Ca n’Argeleguet, Ca n’Ustrell, Sant Julià, Colobrers, Can Moragues, Togores, Can Vilar i Riu Tort quedarien totalment destruïts i fragmentats. També afectaria els espais naturals més ben conservats del Vallès, com l’Espai Agroforestal de Llevant i el Parc Agrícola del Vallès.\nLa riquesa natural i els valors d’aquests espais va quedar reflectida en el Pla General Municipal d’Ordenació de Sabadell, que els defineix els espais lliures periurbans com a sistemes i els qualifica com a zones de valor agrari; de valor forestal i de valor ecològic-paisatgístic, per tal de potenciar la continuïtat i la millora de les condicions naturals d’aquests sòls, els seus valors mediambientals i la seva funció d’espais oberts a l’entorn de la ciutat.\nD’altra banda, formen part de l’anomenat Parc Agrari de Sabadell. Una aposta a favor d’augmentar el valor d’aquest territori amb una producció agrària i ramadera amb criteris ecològics i de qualitat i alhora fomentar l’educació ambiental, com una forma activa de preservar aquests espais que va més enllà de l’àmbit estrictament municipal i ha despertat el reconeixement, l’interès i la col·laboració d’altres institucions com la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Barcelona.\nEl Pla Especial de Protecció de Patrimoni de Sabadell (PEPPS) aprovat pel Ple per unanimitat inclou la major part d’aquests espais naturals com a elements patrimonials a protegir: la pròpia naturalesa del patrimoni natural, ja que es tracta d’organismes vius i d’ecosistemes funcionals, i que més que un model de protecció estàtica d’aquests elements, s’ha de garantir que puguin desenvolupar-se en un entorn amb l’estructura adequada i que mantinguin els fluxos que els caracteritzen.\nMés enllà però, dels greus impactes que l’Autovia Orbital o Quart Cinturó ocasionaria, la seva construcció no resoldria les necessitats actuals de mobilitat, i no donaria resposta als reptes de mobilitat de la societat del segle XXI, que haurien de basar-se clarament en el transport col·lectiu, la millora de la xarxa viària existent i en el transport per ferrocarril per garantir la mobilitat sostenible a tot el territori.\nL’Autovia Orbital, a més de no ser cap solució per a la mobilitat al Vallès i a la Regió Metropolitana, tal i com han posat en evidència els propis estudis de l’administració, contribuiria a incrementar els moviments en vehicle privat i els actuals nivells de congestió i la contaminació atmosfèrica, en detriment de la salut pública i afavorint el canvi climàtic.\nD’altra banda cal recordar que, en una clara visió centralitzadora de l’administració estatal, la titularitat de l’Autovia Orbital o Quart Cinturó correspon al Ministeri de Foment, tot i que, conforme al vigent Estatut d’Autonomia de Catalunya, correspon a la Generalitat la competència exclusiva sobre la seva xarxa viària a tot l’àmbit territorial de Catalunya.\nEl passat 17 de desembre de 2012, la Direcció General de Calidad y Evaluación Ambiental y Medio Natural va emetre una resolució que declara finalitzat el procediment i l’arxiu de l’expedient d’avaluació ambiental del projecte “Cierre de la Autovia Orbital de Barcelona”, especificant que la resolució posa fi al procediment. Es tracta d’una resolució de gran transcendència, ja que implica que el projecte del Quart Cinturó ha quedat totalment obsolet i sense efecte.\nFinalment, cal recordar que el Pla Territorial Parcial de la Regió Metropolitana de Barcelona indica que caldrà fer estudis per determinar quina és la millor solució per a les comunicacions en aquest àmbit, incorporant les previsions de transport públic i especialment el ferroviari entre les dues comarques del Vallès.\n1.\tSol·licitar al Ministeri de Foment la desprogramació de Cierre de la Autovia Orbital de Barcelona o Quart Cinturó del nou Plan de Infraestructuras, Transporte y Vivienda.\n2.\tSol·licitar a la Generalitat de Catalunya que siguin excloses del Pla Territorial Parcial de la Regió Metropolitana de Barcelona les reserves de sòl corresponents al Cierre de la Autovia Orbital de Barcelona.\n3.\tIniciar la tramitació de l’expedient de modificació puntual dels Pla General Municipal d’Ordenació de Sabadell per desafectar els espais del municipi de Sabadell afectats pel traçat del Cierre de la Autovia Orbital de Barcelona, o Quart Cinturó.\nABRIL 2013Sobre l’aprovació inicial de la MPG-95: Despatx Coromines


CGDL2018 - Taller: "Eines digitals per esdevenir un municipi resilien…\nCGDL2018 - Taller: "Eines digitals per esdevenir un municipi resilient"\nThe AI Rush by Jean-Baptiste Dumont 2397065 views\nAI and Machine Learning Demystified... by Carol Smith 4080311 views\n10 facts about jobs in the future by Pew Research Cent... 1085570 views\nHarry Surden - Artificial Intellige... by Harry Surden 884699 views\nPinot: Realtime Distributed OLAP da... by Kishore Gopalakri... 710449 views\nGestió de la Resiliència Urbana a la ciutat de Terrassa - Albert Marin\n1. Terrassa Resilient Terrassa Resilient Ajuntament de Terrassa Direcció de Serveix de Tecnologia i Sistemes de Informació Àrea de Serveis Generals y Govern Obert Març 2018\n2. Terrassa Resilient 2 ESTAR PREPARATS !\n3. Terrassa Resilient 3 Establir protocols i eines que permetin ta t a l’Aju ta e t com a la ciutadania, donar resposta als esdeveniments que puguin afectar al benestar, la qualitat de vida i la seguretat, en definitiva al normal desenvolupament de la ciutat.\n4. Terrassa Resilient 4 Disposar d’u a organització (Oficina Resiliència – C.R.O. Chief Resilient Officer ) amb capacitat per recolzar la presa de decisió davant d’e ergè cies.\n5. Terrassa Resilient 5 Avançar com organització i com a ciutat en virtut del desenvolupament de projectes de millora.\n6. Terrassa Resilient 6 IDENTIFICAR PRIORITATS DISSENYAR SISTEMA DE SEGUIMENT\n7. Terrassa Resilient 7 3 Pilars del Projecte METODOLOGIA ORGANITZACIO PLATAFORMA Metodologia HAZUR Dese volupada per l’I stitut Químic de Sarrià a instàncies de l’Aju ta e t de Barcelona com a resposta als esdeveniments del 2007. Model de desplegament circular clàssic: 1. Anàlisi Sistema Urbà 2. Anàlisi de Riscos 3. Anàlisi de les Respostes 4. Projectes de millora Eina de recolzament a la metodologia HAZUR. • Gestionar la comunitat. • Est. impactes, la matriu d’i terdepe dè cies, afectacions en cascada, equips de resposta, simulacions,.... 1 2 3 4 COMITÈ DE RESILIENCIA OFICINA DE RESILIENCIA TAULES DE RESILIENCIA VERTICALS (SERVEI) TAULES DE RESILIENCIA HORITZONT. (RISC)\n8. Terrassa Resilient 8 Proposta amb el recolzament del sector públic, privat i societat civil\nJornada de Govern Obert - Ismael Peña-López\nJornada de Govern Obert - Ferran Farriol


Qui som? - Cercle Activitats de Lleure\nEstem a Vilassar de Mar\ncercle@lleure.es - Telf. 647 974 123\nCERCLE és una entitat conformada per professionals del lleure i l’educació provinent del món cooperatiu que es constitueix com a Fundació l’any 2002, amb la missió de contribuir al desenvolupament i l’educació integral dels infants. Centrant-nos en el temps no lectiu o de lleure, promovem activitats que donin resposta a les necessitats dels infants del segle XXI, de les seves famílies i de la societat en general, desenvolupant habilitats, valors i actituds per tal de comprendre i respectar el món en què vivim. Ho abordem des d’un enfocament inclusiu, flexible i crític, amb la intenció d’oferir les mateixes oportunitats als infants ajustant-nos al màxim a les seves demandes i requeriments específics. Atès que la Fundació es focalitza en l’àmbit de l’educació en el lleure, la seva activitat es trasllada als tres àmbits següents:\nMenjadors escolars: amb l’objectiu de promoure hàbits d’alimentació equilibrada i saludable i hàbits d’higiene, s’aposta per una cuina de proximitat, tot això emmarcat en un ambient de lleure i oci en el qual, a través d’activitats diverses (com les jornades gastronòmiques) i jocs, es treballen aspectes com són la convivència o la socialització dels infants.\nActivitats extraescolars: la Fundació organitza activitats referents a l’àmbit esportiu (judo, futbol, bàsquet, ioga o escacs), a l’àmbit cultural i artístic (anglès, robòtica, jazz, ceràmica, batucada, petit xef, teatre, patinatge o aloha), i també el servei d’acollida i d’acompanyament.\nCasals de vacances: els casals esdevenen una oportunitat excepcional per compartir experiències i fer territori, a través d’un munt d’activitats lúdiques que tenen com a finalitat l’adquisició de valors i actituds, com són la iniciativa o la responsabilitat, en un entorn de diversió i aprenentatge.\nFinalment, cal destacar que Cercle col·labora amb les entitats i institucions de Vilassar de Mar i també dels municipis propers, per tal de crear xarxa i sinèrgies que afavoreixin el treball comú. En aquest sentit, hem participat en les propostes promogudes des de l’Ajuntament, com per exemple l’elaboració de sucs naturals, vam rebre la formació d’una dietista i vam fer pa amb oli i altres ingredients beneficiosos per la salut, aquest any realitzarem uns bowls per tal de millorar la salut mental a través d’aliments que continguin vitamines i sucres saludables, etc. I tot això respectant de la normativa vigent per al desenvolupament del servei, el conveni d’educació en el lleure i el reglament referent a les assegurances i altres aspectes legals.\nACOLLIDA, MENJADOR I PERMANÈNCIES – CURS 2020/2021\n5a SETMANA DEL CASAL D’ESTIU 2020: GREEN HEROES\n4a SETMANA DEL CASAL D’ESTIU 2020: GREEN HEROES\n© Cercle Activitats de Lleure 2020


Fira de Lleida – Eurofruit | IFR presenta IFR Fruit Control a la fira\nIFR presenta IFR Fruit Control a la fira\nIFR, consultoria informàtica amb més de trenta anys d’experiència en el desenvolupament de software per al sector agroalimentari, presenta a Eurofruit 2016 de Lleida, IFR Fruit Control, una solució per alertar de plagues i malalties en cultius de fruita dolça amb pinyol, tubèrculs, tomàquet i vinya.\nIFR Fruit Control és una solució intuïtiva i còmoda que recull les dades meteorològiques de les explotacions agràries, mitjançant una estació climàtica ubicada a la mateixa explotació, i les contrasta amb models bioclimàtics per tal d’advertir del moment concret de risc de plaga i/o malaltia, aconseguir reduir l’ús de fertilitzants i afavorir un respecte mediambiental.\nEl sistema permet l’enviament automatitzat d’avisos en SMS i/o e-mail, en temps real, davant d’un risc, a partir de les dades recollides per l’estació meteorològica, i és pot gestionar via tauleta, smartphone i ordinador.\nEl software que permet realitzar tota mena d’informes basant-se en les necessitats concretes de cada usuari també és pot configurar a mida, tenint en compte les plagues i /o malalties que poden afectar els cultius.\nIFR Fruit Control és una aplicació al núvol que permet una accessibilitat múltiple.\nTrobareu més informació a la nostra web:\n« Geaorgànica estarà present a Eurofruit 2016\nConvocat el Premi a la Innovació Tecnològica i Seguretat en el Disseny de les Màquines Agrícoles i dels Equips de la Indústria Agroalimentària »


La teva visita | Museo de la Evolución Humana\nDe Dimarts a Divendres de 10 a 14:30 h i de 16:30 a 20 hores.\nCaps de setmana i festius horari ininterromput de 10 a 20 hores.\nEntrada Reduïda ( amb acreditació):\n● Estudiants amb carnet\n● Grups concertats\n● Joves de 8 a 16 anys\n● Famílies nombroses\n● Menors de 8 anys\n● Membres de l´ICOM\n● Guies de Turisme Castella i lleó\n● Amics del MEH\n● Carnet Jove\n● Persones amb discapacitat permanent\n● Dimecres per la tarda\nMUSEU DE L ‘ EVOLUCIÓ HUMANA\nPasseig Serra d´Atapuerca s/n 09002 Burgos\nPer accedir al Parking del Museu, cal entrar pel carrer Burgense, 10 (GPS).\nEl Parking es troba a sota del MEH.\nCOMPRA LA TEVA ENTRADA\n947421100 (9-14.00; 16.00-19.00)\nUna hora pot ser suficient per un primer apropament als continguts més importants del Museu de la Evolució Humana. Aquest Recorregut comença per la planta -1, que està dedicada als descobriments de la propera Serra d´Atapuerca. En ella és possible contemplar els fòssils originals més rellevants trobats als Jaciments d´Atapuerca: les restas d´Homo antecessor oel crani 5, també conegut com “Miguelón”, que pertany a un Homo heidelbergensis, són algunes de les joies arqueològiques que romandran exposadas permanentment.\nAl pujar a la següent planta, destinada a la evolució biologica, és indispensable visitar la Galería de la Evolució, on es poden contemplar les escultures hiperrealistes d’Elizabeth Daynès, ens submergirem en un apassionant viatge al passat de l’ ésser humà. També ens trobem una acurada recreació del Beagle, vaixell on Darwin va fer el seu viatge durant el que va anant constatant les seves idees sobre la teoria de la evolució de les espècies, i podrem introduir-nos al cervell, instalació realitzada per a l´Artista Daniel canogar, que porporciona una mirada a gran escala d´aquest òrgan tan complexe, així com un apropament molt sensitiu a la seva forma de funcionament.\nAl próxim pis, que planteja un recorregut per la evolució cultural, alguns audiovisuals ens apropen a diferents adquisicions culturals que caracteritzen als humans: el foc, la tècnica de manufacturació d’ eines de pedra i l’ execució de les pintures rupestres.\nEl recorregut final a la planta superior, des d’ on es pot obtenir una impactant vista de l’ arquitectura del Museu i es poden contemplar els diferents ecosistemes de la Serra d´Atapuerca.


Una ruta per l'arquitectura industrial - Fuet i Mate\nUna ruta per l’arquitectura industrial\nA la ciutat de Buenos Aires hi queden molts edificis que són símbol de la història industrial del país, iniciada entre finals del segle XIX i principis del segle XX i fomentada amb l’arribada dels immigrants europeus. Avui us proposem una ruta diferent, una ruta per l’arquitectura industrial.\nIndustria a Barracas\nUn dels edificis més fotografiats d’arquitectura industrial és la fàbrica “Bizcochos Canale” que separa el barri de La Boca, el de Barracas i el de San Telmo, davant del Parque Lezama. El 1875 el genovès José Canale va obrir una pastisseria a l’actual cantonada entre Defensa i Cochabamba. Com que el negoci li va funcionar de meravella es va traslladar a l’edifici que avui és reutilitzat com a oficines públiques de diferents ministeris de la ciutat.\nUn altre exemple és la fàbrica Bagley, a General Hornos 238, actualment és coneguda per la marca de galetes però a finals de 1800 fabricava la beguda alcohòlica Hesperirina, la qual també es consumeix el dia d’avui. El nord-americà Melville Sewell Bagley va ser el fundador de l’empresa Bagley. Tot i haver reutilitzat l’edifici per diferents espais comercials, al subsòl encara es mantenen objectes de l’antiga fàbrica. Avui en dia és un dels edificis que es pot visitar durant el OpenHouse.\nIndustria a San Telmo\nA San Telmo també han reaprofitat l’edifici d’estil anglès de la fàbrica Nobleza Piccardo “43”, una marca de cigarretes, en el Museo de Artes Moderno de Buenos Aires, el MAMBA, on damunt de la porta encara s’hi pot veure el 43 esculpit en pedra. L’edifici, de 1918, es va haver d’aptar a les característiques necessàries per allotjar-hi art modern, per exemple es van crear subsòls i fins i tot es va treballar amb l’equip d’arqueologia, ja que hi van trobar restes del que seria una de les cases més antigues de la ciutat, la casa del Naranjo.\nL’empresa de Piccardo y Compañía data de 1898 i estava ubicada en unes golfes de l’actual carrer Mitre. Durant uns anys, les cigarretes s’embolicaven i s’empaquetaven a mà però el ràpid creixement va fer que es traslladessin a aquest edifici de l’avinguda San Juan al 350 i s’industrialitzes el procés.\nDe la llum a la Cultura\nPerò si parlem d’arquitectura industrial, hi ha tres exemples, que tot i no ser fàbriques de producció estan relacionats amb la indústria. El primer és la indústria de l’electricitat amb les usines i subusines que hi ha a gairebé tots els barris. Les més significants són les reciclades Usina del Arte, a La Boca i el Museo del Holocausto, a San Nicolás.\nDe l’aigua a la cultura\nSi seguim pels serveis urbans, tenim els exemples dels tancs d’emmagatzematge d’aigua bessons de Caballito i Villa Devoto que exteriorment semblen palaus. I l’exemple més sorprenent, el Palacio de las Aguas Corrientes, que va ser dissenyat per emmagatzemar aigua i així ho demostra el seu interior d’alumini amb tancs. Actualment hi ha el Museo del Agua y de la História Sanitaria.\nUn cas també curiós, relacionat amb l’aigua, és la seu del Museo Nacional de Bellas Artes, a Recoleta, que en realitat era l’antiga casa de bombes a vapor de la planta purificadora que abastia aigua a tota la ciutat durant la segona meitat del s.XIX. Quan la planta es va desmantellar, es va conservar aquest edifici perquè fos la seu provisional del museu però amb la d’anys que porta, ja es deu haver convertit en la seu definitiva.\nPalaus per la cultura\nEl 1869 José C.Paz va fundar el Diario La Prensa, l’edifici principal del qual estava a la nova Avenida de Mayo. L’edifici en qüestió encara es troba en perfecte estat, reciclat com a Casa de la Cultura. L?edifici es pot visitar lliurement o per visites guiades. Reconem entrar-hi i anar a la botiga on ens sorprendrà una paret de tubs.\nAquests eren el sistema de comunicació de l’època amb els altres edificis que hi havia per la ciutat. Dos d’ells encara es conserven, un a San Telmo, reutilitzat com a centre cultural del sindicat de porters i l’altre a Puerto Madero.\nI l’última de la que parlarem avui i una de les més curioses és la del pont Transbordador de La Boca, que el 1999 va ser declarat Monumento Histórico Nacional. Avui en dia, no s’utilitza però ha quedat com una de les siluetes de la ciutat i gairebé del món, ja que dels 20 que se’n van construir només en queden 8 i el de La Boca és l’únic d’Amèrica.\nQuè t’ha semblat la gran quantat d’edificis industrials que hi ha per Buenos Aires? Segurament que en tens algun d’altre d’idefinticat, veritat? Comparteix-lo deixant un comentari.


Una jove italiana, Lucia Pietrelli, guanyadora del XXVI Certamen de Poesia Bernat Vidal i Tomàs\nSegons l’escriptora: “dels idiomes que sé parlar i escriure, el català m’ha volgut a mi”\nPer primer cop, en 26 anys que se celebra el certamen de poesia Bernat Vidal i Tomàs de Santanyí, la guanyadora és estrangera, en aquest cas concret, italiana. El seu destí, la va portar a Mallorca fa uns anys: “a través d’un amic mallorquí vaig conèixer l’obra de Blai Bonet. “El mar” fou el primer llibre que vaig llegir en català” va comentar Lucia Pietrelli quan va recollir el premi. Ara viu a Barcelona, on ha après el castellà i català i ha escrit vàries obres en italià i castellà, “però amb aquest premi, sembla, que el català m’ha volgut a mi” va expressar emocionada.\nL’obra “Violacions” fou la que va presentar Lucia Pietrelli al certamen de poesia Bernat Vidal i Tomàs, sota el pseudònim Martinenca, i que després de les oportunes deliberacions, el jurat compost per Antònia Vicens Picornell, Antoni Vidal Ferrando i Felip Munar Munar, es va decidir per aquesta obra.\nL’acte de lliurament del premi, es va celebrar la nit del 6 de maig, al Teatre Principal de Santanyí. Tot i seguir el mateix patró cerimonial de cada any, la nit d’aquest divendres fou especial. El regidor d’Educació i Cultura, Cristòfol Vidal, que mai no ha perdut l’entusiasme a l’hora de d’organitzar i donar continuïtat a aquest certamen literari, va comunicar el final de la seva etapa: “Totes les històries tenen un final, i fins i tot, els finals feliços acaben amb la paraula fi. Avui ha arribat aquest moment per a mi, i donar les gràcies seria una excel•lent manera d’acabar”.\nEl regidor Vidal, va tenir paraules d’agraïment a tothom per: “donar-me l’oportunitat de representar-vos”, també va tenir paraules per a la seva dona, els seus col•laboradors i assessors, i una infinita llista de persones que han aportat “les seves genials idees”.\nDel seu llarg discurs, es pot extreure la memòria de Bernat Vidal i Vidal que el regidor d’Educació i Cultura, com fa any rera any, li dedica a l’il•lustre escriptor: “la memòria de Bernat Vidal i Tomàs és ben viva entre nosaltres. Per això, ja sabeu que l’any 1976 l’Ajuntament li dedicà un carrer; i el 1982 el declarà fill il•lustre. Els premis que duen el seu nom són, avui, un referent en tota l’àrea lingüística catalana, un exponent de noves creacions i des del qual, han sorgit veritables creadors i artistes de la paraula”. Després del parlament de Cristòfol Vidal, el batle de Santanyí, Miquel Vidal va lliurar el premi, consistent en un xec de 2.255 euros, i un ram de flors, a la guanyadora del certamen. L’Ajuntament de Santanyí patrocinarà l’edició de l’obra premiada, que serà inclosa dins la col•lecció de poesia Balanguera. La presentació del llibre es farà per les festes de Sant Jaume 2011.\nTot seguit, després del lliurament del premi a la guanyadora, es va celebrar un concert, d’alt nivell, a càrrec de la prestigiosa soprano Marga Cloquell, acompanyada pel gran pianista Joan Roig. El concert no va deixar indiferent a ningú i la seva actuació fou efusivament aplaudida pel públic, quan va interpretar composicions de Mozart, Donizetti, Gound i Puccini. Precisament, fou d’aquest darrer compositor, que la soprano i el pianista decidiren repetir el “o mio babbino caro”, després que els assistents a l’acte demanaren amb els seus aplaudiments una cançó extra més, ja que la genial interpretació de la soprano, va causar una gran sensació entre el públic.


Certificat del acords d'augment de capital amb prima i creació d'accions privilegiades. Junta convocada d'una SA - Augment de capital - Certificacions DE SOCIETATS ANÒNIMES - Català - Formularios de Derecho de Sociedades - Formularios de Derecho Civil, Mercantil y Registral - Contratos y Formularios - VLEX 278531\nModel de certificat d'acord d'augment de capital amb prima d'emissió i la creació d'accions privilegiades, adoptat en una junta general d'una SA degudament convocada, amb estudi de la normativa aplicable a l'acord concret.\nJUNTA EXTRAORDINÀRIA: Es convoca els accionistes de la societat * SA a la junta general extraordinària a celebrar en el domicili social el dia *, a les * hores i en primera convocatòria i, si escau, al següent dia i a la mateixa hora, en segona convocatòria. L'ordre del dia és el següent: 1. Ampliació de capital amb una prima d'emissió de * euros i, en el seu cas, delegació en l'òrgan d'administració per a la seva execució en la forma legal i creació d'accions privilegiades. 2.- Modificar els arts. * i * dels estatuts socials. Els socis tenen dret a examinar en el domicili social el text íntegre de la modificació i de l'informe sobre aquesta i a demanar el lliurement o remissió gratuïta dels esmentats documents. Signat *.)\nII.- Que entre els acords sotmesos a votació i aprovats per unanimitat figuren els següents, que es corresponen amb les propostes de l'òrgan d'administració:\nPRIMER.- Ampliar el capital de la societat en la quantitat de * euros, mitjançant la creació d'una nova sèrie, denominada sèrie B, formada per l'emissió de * accions nominatives, (o al portador), sèrie B, de * de valor nominal cadascuna d'elles, corresponent una prima d'emissió total de * euros, és a dir * euros per acció; les noves accions, representades per títols, queden numerades del * al *, estan íntegrament subscrites i desembossades i tindran el privilegi que els concedeixen els estatuts, en la forma que es dirà; les anteriors passaran a ésser de la sèrie A.\nc. Comptes anuals,...


Satya Nadella confirmat com a nou CEO de Microsoft\nEl nou CEO de la companyia de Redmond és una persona desconeguda pel gran públic, amb una clara orientació tècnica i que ha capitanejat divisions clau per al futur de Microsoft. Bill Gates prendrà també, a partir d’ara, un paper més actiu assessorant al nou CEO.\nSatya Nadella. Imatge gentilesa de Microsoft\nTal i com apuntava abans-d’ahir Bloomberg, Satya Nadella ha estat confirmat per Microsoft com l’home que dirigirà els destins de la companyia de Redmond en el càrrec de CEO en substitució de Steve Ballmer. El rotatiu econòmic deixava a entendre que si bé la decisió no era del tot ferma, Nadella tenia molts números per ser confirmat com a relleu de Ballmer, com finalment així ha estat.\nMicrosoft ha preferit promocionar un home de dins de la mateixa empresa, amb més de dues dècades d’exitosa experiència exercint diversos rols i càrrecs i que actualment es trobava liderant el Grup de Cloud i Enterprise, abans que portar una persona de fora.\nNo és l’únic canvi anunciat per Microsoft: Bill Gates es mou de la cadira de president a la de conseller tecnològic del nou CEO. Un intent de donar-li més protagonisme? A Gates el reemplaçarà en el càrrec de President tot un desconegut: John W. Thompson, fins ara membre del consell d’administració de Microsoft. I a aquest, al seu torn, el substituirà Mason Morfit, president d’un dels principals inversors de Microsoft, ValueAct Holdings, que podria buscar un cert canvi en la forma en què Microsoft comercialitza els seus productes.\nEl nou rol de Gates serà, segons Microsoft, “ajudar Nadella en la definició i direcció del producte“. Una funció, doncs, que sembla important i que si la unim al fet que “passarà més temps involucrat en els afers de la companyia” com han confirmat des de la mateixa Microsoft, ens deixa un panorama de semi-tornada del fundador i factòtum de la companyia de Redmond.\nAl cap i a la fi, fou amb Gates al timó amb qui Microsoft va viure la seva època daurada, mentre que no són poques les veus que han acusat Steve Ballmer d’enfonsar la companyia a força de no saber respondre a temps als nous i creixents reptes del mercat.\nA diferència de la majoria dels noms barrejats aquests darrers mesos pels mitjans de comunicació com a substituts de Steve Ballmer, Satya Nadella no és un personatge públic o, almenys, no conegut entre el gran públic allunyat del propi entorn de les noves tecnologies.\nÉs per això que es desconeix en gran mesura el seu estil de direcció i visió estratègica de cap a on ha d’anar el negoci de Microsoft a partir d’ara.\nLa companyia de Redmond no és només el seu CEO, sinó que disposa d’un capital humà considerablement potent, així com grans recursos. Tot i això, Nadella no ho tindrà fàcil: hereta un pla de reestructuració creat per Steve Ballmer i el seu equip directiu, i l’encaix de Nokia en el global de la companyia, que encara s’està produint.\nPrecisament l’experiència de Nadella en l’àmbit del cloud en què es trobava actualment, essent aquest juntament amb el de la mobilitat alguns dels que es donen com a claus per al futur de la supervivència de Microsoft i el manteniment d’una quota de poder al sector tecnològic a llarg termini, pot ser el factor determinant que l’hagi acabat encimbellant al càrrec de directiu executiu més alt de la companyia.\nEn els propers dies també haurem d’esperar la reacció del Nasdaq sobre el moviment de Microsoft.


L’Escola Europea impartirà un curs sobre grupatje i centres de consolidació – El Mercantil\nOrganitzadors i professors del curs\t| M.V.\nL’Escola Europea impartirà un curs sobre grupatje i centres de consolidació\nLa consolidació permet aprofitar millor l’espai dels contenidors i assegurar que no es transporten mig buits\nL’Escola Europea Intermodal Transport ha organitzat un curs sobre grupatje i centres de consolidació, tant marítima com per carretera. Aquest s’impartirà del 17 al 19 de juny i s’estima la participació d’unes quinze persones. “En un món cada cop més globalitzat tendim al gegantisme en els mitjans de transport, però les partides que s’envien són cada cop més petites”, ha explicat el director de l’Escola Europea, Eduard Rodés. En aquest sentit, Rodés ha destacat que la consolidació permet aprofitar millor l’espai dels contenidors i assegurar que no es transporten mig buits.\nPer la seva banda, el president d’Ateia, Emilio Sanz, ha explicat que per a ell els consolidadors són un tipus de transitaris molt especialitzats. “Per experiència pròpia i per el que m’expliquen, es tracta d’una activitat estressant en la qual un error pot fer que no aconsegueixis tot el que pensaves guanyar i fins i tot tenir pèrdues”, ha assenyalat. En aquest sentit, ha ressaltat que el curs complementa l’experiència del dia a dia, tant en consolidats nacionals com internacionals, que en Barcelona representa entre el 30% i el 35% de la càrrega.\nBarcelona es caracteritza per la diversificació de les seves càrregues, fet que requereix de cada cop més especialistes\n“Cada consolidat és diferent”, ha afirmat el director de IFS International Forwarding, Pablo Auger. “A vegades has de fer veritables ‘cruzigramas’ per a tenir un servei regular”. A més, ha afegit que Rotterdam és el major port a Europa de consolidats, però que Barcelona competeix amb Hamburg i Amberes. “No es tracta només de competir en servei de consolidat, ja que pràcticament tots els ports ofereixen els mateixos, sinó també en temps de trànsit”.\nEl curs rep el suport de l’Autoritat Portuària de Barcelona i de la Duana de Barcelona. El cap de Relacions Internacionals del port, Manuel Galán, ha recordat el compromís la institució portuària amb la formació. A més, ha puntualitzat que Barcelona es caracteritza per la diversificació de les seves càrregues, fet que requereix de “cada cop més especialistes”.


Màster d'Aqüicultura - Universitat de Barcelona\nInici > Estudis i docència > Oferta formativa > Màsters universitaris > A > Màster d'Aqüicultura\nEl màster d'Aqüicultura s'adreça principalment als actuals graduats, diplomats o enginyers tècnics que vulguin tenir una formació adequada en aqüicultura. Es pretén obtenir els professionals necessaris en el sector de l'aqüicultura amb un nivell científic alt, un domini de tècniques multidisciplinàries i responsabilitats de direcció i gestió. Això implica el desenvolupament de les capacitats adequades per dur a terme recerca, desenvolupament i innovació, en els sectors tant empresarial com públic.\nEls àmbits en els quals els titulats del màster podrien treballar inclouen, entre d'altres, la producció aqüícola en diferents graus de responsabilitat, creació d'empreses noves, consultories, desenvolupament de projectes a escala estatal o internacional, indústries directament relacionades amb l'aqüicultura (com ara la producció de pinsos, medicaments i vacunes per a peixos), transformació de productes pesquers, comercialització, indústria farmacèutica i també en diverses administracions públiques i departaments d'investigació en l'empresa i el sector públic.\nAdquirir els coneixements en aqüicultura basats en la producció, la sostenibilitat i la responsabilitat.\nConèixer els avenços en nutrició, metabolisme i creixement en espècies aqüícoles, fent èmfasi tant en els coneixements teòrics com en les possibles aplicacions en la millora de la qualitat del producte.\nConèixer l'estat actual del coneixement immunològic i patològic en espècies d'interès per a l'aqüicultura, mitjançant les eines necessàries per al diagnòstic, el tractament i la prevenció de les malalties, a més de conèixer la interacció de l'aqüicultura i el medi ambient.\nEntendre els criteris de disseny i els fonaments d'enginyeria necessaris per promoure o gestionar de manera viable un sistema d'aqüicultura, i les bases d'organització d'una empresa respecte tant als aspectes tècnics com als de gestió empresarial i de mercat.\nAdquirir les eines i els coneixements necessaris per desenvolupar investigació en aqüicultura en centres públics i privats.\nmajoritàriament en espanyol, i algunes classes i conferències en anglès (7 %).


HISTÒRIES DE LA NOSTRA ERA. RESSENYES SOBRE L'ANTROPOCÈ | 9788418327551 | GREEN, JOHN\n/ HISTÒRIES DE LA NOSTRA ERA. RESSENYES SOBRE L'ANTROPOCÈ\nHISTÒRIES DE LA NOSTRA ERA. RESSENYES SOBRE L'ANTROPOCÈ\nGREEN, JOHN FANBOOKS Ref. 9788418327551 Veure altres productes de la mateixa col·lecció Veure altres obres de l'autor/a\nL’Antropocè és la nostra actual era geològica, en què l’activitat humana ha modificat profundament el planeta. En Històries de la nostra era. Ressenyes de l'Antropocè, John Green -l’aclamat autor de No està escrit a les estrelles i Ciutats de paper, entre d’altres- revisa, amb una excel·lent capacit...\nDimensions: 215 x 140 x 215 cm Pes: 416 gr\nISBN : 978-84-18327-55-1\nEnquadernació : Rustica\nAutor/a : GREEN, JOHN\nTraductores : GOMBAU ARMAU, ALEXANDRE\nNúmero de pàgines : 288\nCol·lecció : BIBLIOTECA JOHN GREEN\nL’Antropocè és la nostra actual era geològica, en què l’activitat humana ha modificat profundament el planeta. En Històries de la nostra era. Ressenyes de l'Antropocè, John Green -l’aclamat autor de No està escrit a les estrelles i Ciutats de paper, entre d’altres- revisa, amb una excel·lent capacitat d’explicar històries, diferents facetes de la vida al nostre planeta puntuant-les en una escala d’1 a 5 estrelles. Parant atenció en aspectes tan dispars com les pintures rupestres, el teclat QWERTY o el joc Super Mario Kart, podem comprendre moltes coses sobre l’univers i el paper que els éssers humans hi tenim. Una important reflexió sobre la nostra era de la mà d’un dels autors més interessants del panorama literari actual.


Browsing Plans de prevenció de la violència en l'entorn escolar by Title\nLes escoles lliures de violències (2021) \nPla departamental per a la prevenció de la violència en l'entorn escolar.\nQuè és la UsApps? [infografia] (2021)


Apartment Fassberg ST-1743 Fassberg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment Fassberg ST-1743Apartament-, Fassberg, Fassberg, Alemanya, 29328 - Veure al mapaApartment Fassberg ST-1743Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment Fassberg ST-1743 està situat idealment a Fassberg; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Fassberg ST-1743 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, cuina americana, nevera a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, pesca, billar, ping pong. Apartment Fassberg ST-1743 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Fassberg.


Maresme. L'esperada depuradora de l'Alt Maresme reaprofitarà només el 10% de l'aigua\nGeneralitat i Ajuntament anuncien que les obres de construcció de la planta començaran «amb intensitat» al juny\nLa depuradora de l'Alt Maresme, que té un retard de quinze anys, ja té data d'inici de les obres. Serà el mes de juny quan les màquines començaran a treballar a l'antiga pedrera de Montpalau, on s'emplaçaran les instal·lacions. Tot i això, la instal·lació de les canalitzacions es retardarà fins a principis de tardor per no afectar l'activitat turística del municipi perquè els tubs han de travessar bona part del nucli urbà. Ahir, representants de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) i l'alcalde de Pineda, Xavier Amor (PSC), van explicar algunes de les característiques del nou equipament. La més destacada és que la planta només reaprofitarà el 10% del total d'aigua que tracti i que la canalització prevista per abocar l'aigua al riu Tordera i regenerar els aqüífers haurà d'esperar.\n+ Imatge d'arxiu de l'antiga pedrera de Montpalau, a Pineda de Mar. / Foto: EL PUNT.\nLes obres de construcció de la depuradora de l'Alt Maresme a l'antiga pedrera de Montpalau, al terme municipal de Tordera però a tocar de Pineda, es desenvoluparan en diferents fases. La més immediata serà al juny, quan «es comenci a treballar amb intensitat en el perímetre de la pedrera». De fet, no han estat causes urbanístiques les que han triat la data, sinó biològiques. A la pedrera hi han nidificat una parella de ducs, una espècie de mussol protegit. És obligat per llei garantir que pugui fer la cria amb tranquil·litat. «En la declaració d'impacte ambiental ja es preveia l'existència d'aquest ocell i la impossibilitat de compaginar l'època de cria amb el soroll de les màquines», va explicar ahir el responsable de l'ACA, Guillem Peñuelas. La presència de les aus retardarà prop de quatre mesos l'inici d'una obra que costa 30 milions d'euros.\nELS COL·LECTORS, DESPRÉS\nPel que fa a les canalitzacions que han de traslladar l'aigua des de la decantadora al costat del cementiri de Pineda fins a la muntanya de Montpalau, les obres no començaran fins passat l'estiu. «Hem consensuat una data per no afectar l'activitat turística, perquè l'actuació obliga a obrir de nou el passeig Marítim», va indicar l'alcalde, Xavier Amor, que va destacar la participació dels sectors afectats –com ara pagesos o comerciants– en la presa de decisions sobre el projecte.\nD'altra banda, una de les modificacions que ha costat més de resoldre però que finalment s'ha consensuat és la supressió de la via alternativa a la carretera paral·lela a la riera. La instal·lació dels tubs obligava a ocupar aquest espai i a habilitar una carretera alternativa que malmetia els camps de conreu propers. Al final, s'afectarà el mínim d'espai possible i les obres hauran de conviure amb la circulació de vehicles, «cosa que obligarà a alentir les tasques».\nEl representant de l'empresa encarregada del projecte, Inipsa, Josep Maria Ruiz, va lloar la tasca realitzada pels tècnics en el disseny de la depuradora. «Serà una obra moderna i amb una tecnologia punta, a banda de cuidar el paisatge i garantir el tractament d'una població global de 270.000 persones», va dir.\nUN REAPROFITAMENT MÍNIM\nMalgrat la defensa feta per Guillem Peñuelas de la nova depuradora, «que serà la més moderna que farà la Generalitat», el cert és que l'equipament tan sols reaprofitarà a través del tractament terciari un 10% dels 54.000 m³ diaris. Això implica, a més, que l'aigua tractada de moment només la farà servir Pineda de Mar per a la neteja viària i el rec de parcs i jardins a través d'una canonada que s'instal·larà per a aquest efecte. La resta dels cinc municipis de l'Alt Maresme que enviaran les aigües brutes a la nova depuradora no podran fer ús del terciari. «La planta està preparada per tractar el 100% de l'aigua», va assegurar Ruiz. Aquesta situació, però, no serà efectiva fins que es materialitzi la construcció de la canonada que ha de dur l'aigua fins al riu Tordera i que es va preveure inicialment per regenerar els aqüífers. «Serà un projecte que es desenvoluparà en un futur», va afegir Guillem Peñuelas\nFinalment, el col·lector que aboca l'aigua tractada al mar i que en els darrers anys ha provocat episodis puntuals d'abocament d'aigües brutes a la platja quan s'ha trencat de moment no es canviarà. L'ACA reconeix que és un conducte vell, però abans d'actuar-hi «s'ha encarregat una diagnosi acurada per determinar què se n'ha de fer».\n>Maresme. L'opció de 100x100\n>La depuradora de l'Alt Maresme reaprofitarà només un 10% d'aigua


IBM: entre la resurrecció i el blues\nEl gegant de la informàtica aposta per la consultoria i el programari per fer front als mals resultats\nParlar d' IBM -o Big Blue, com li diuen col·loquialment als EUA- és parlar d'informàtica, però també de robòtica, maquinària industrial, automatització de processos, tecnologies de la informació i fins i tot producció armamentística (durant la Segona Guerra Mundial). Entre els invents més famosos d'IBM hi ha el caixer automàtic, el disc dur, el disquet, la banca magnètica i el sistema de reserves aèries SABRE. Entre els seus treballadors més cèlebres hi ha cinc premis Nobel i quatre premis Touring -el Nobel de la computació-, a més de personatges tan importants com Richard Stallman, pare del programari lliure.\nIBM ha estat una de les empreses que més ha marcat el segle XX, sobretot la segona meitat, quan va començar a centrar-se en la computació com a únic negoci i va iniciar l'era del càlcul, amb els seus grans ordinadors per a la investigació i els desenvolupaments de programari per a la conquesta de l'espai. Si Neil Armstrong va trepitjar la Lluna el 1969 va ser, en part, perquè IBM va aportar el seu coneixement i col·laboració a la NASA. En resum, dir IBM és dir segle XX, encara que en el XXI el sobrenom de Big Blue podria guanyar una s i passar a ser Big Blues, que es pot traduir com a gran depressió.\nSembla que a mesura que la tecnologia s'ha fet més domèstica, més a la mida de l'usuari, IBM ha anat perdent -si bé d'una manera molt gradual- l'hegemonia en el món informàtic. Les últimes notícies parlen de la venda de la seva divisió de servidors de baixa potència a Lenovo, el fabricant xinès que ja s'ha situat com a tercer proveïdor mundial d'ordinadors. El preu de l'operació és d'uns 1.800 milions d'euros, però la sensació que deixa és que IBM s'ha volgut treure llast, desprendre's d'un negoci que li generava massa costos.\nA inicis del 2005 IBM i Lenovo ja van repetir una operació semblant amb la divisió d'ordinadors portàtils. El fabricant xinès va comprar la marca, el manteniment i la fabricació dels ordinadors IBM per un valor de 1.300 milions d'euros. L'esperit d'aquella venda va ser alliberar-se d'un negoci poc rendible en aquell moment als EUA i cedir-lo a un rival molt més competitiu i amb molt mercat interior, ja que la classe mitjana començava llavors a consolidar-se a la Xina.\nDes de llavors IBM s'ha centrat en el sector serveis: sobretot consultoria i manteniment de xarxes i servidors, però també la computació en el núvol i el càlcul amb grans quantitats de dades, el que es coneix com a big data. El canvi va donar inicialment bons resultats, amb diversos anys de bonança i la resurrecció de la companyia on sembla que millor li va: lluny de l'usuari final.\nNo obstant això, no va entrar amb bon peu a la dècada del 2010 o, almenys, hi va entrar amb massa competidors al voltant. Amb la computació en el núvol, la tecnificació de les pimes i els sistemes personalitzats de sincronització de dades i programari segons necessitats (SAAS), van emergir nombroses empreses, petites i competitives que, a poc a poc, van erosionar els flancs dels grans del sector.\nDesfeta de servidors\nTambé en el camp dels servidors, en què IBM continua sent una referència, ha sorgit una competència ferotge, perquè altres grans empreses com HP i Dell han imitat la seva estratègia. En aquest context IBM, l'única tecnològica cotitzada en l'índex Dow Jones, va tancar el 2013 amb una facturació de 99.800 milions de dòlars, un 4,6% menys que el 2012, que tampoc va ser un bon any. I ja se sap que no hi ha res que intranquil·litzi més un inversor que un gegant minvant o, pitjor, trontollant.\nLa solució adoptada per Ginni Rometty, l'actual consellera delegada, ha estat la mateixa que en el seu dia va prendre el seu antecessor: vendre la part del negoci que més pèrdues genera, els servidors de gamma baixa, l'arquitectura x86. De nou, el pla és centrar-se, més, en els serveis de consultoria i en el desenvolupament de programari, l'única divisió que ha crescut. L'esperança és reprendre el camí del creixement, encara que, tal com va deixar clar Rometty en la seva última compareixença davant els accionistes, el panorama futur és d'incertesa, especialment en les economies emergents.\nDe moment IBM conserva la major part de les seves divisions de servidors més potents i es manté com a segon fabricant mundial, després de HP, amb una quota de mercat del 23%, la qual cosa li genera una xifra de negoci de 12.300 milions. Ara bé, el 2011 la seva quota era del 29%, de manera que en el futur es podria veure forçada a tornar a deixar anar llast.\nNingú sap molt bé quina estratègia podria lliurar IBM si ha de repetir aquest tipus d'operacions, però, si les condicions del mercat no milloren, Big Blue podria caure en un blues interminable.


Rec de la Passada | Mapes de Patrimoni Cultural\nRec de la Passada\nRec de la Passada Sant Quintí de Mediona\nSafareig (Carrer de la Bòria)\nRec del Moré\nMaria Camp; Jordi Piñero\ndl., 25/09/2000 - 02:00\nRec actualment en ús. Consisteix en una canalització excavada a la terra, coberta en alguns trams. De fet, aquest rec és la prolongació del rec de Baix, que a l'alçada de ca l'Hortolà aboca parcialment les aigües a la riera i la resta de cabal continua amb el nom de rec de la Passada. En aquest primer tram el rec està cobert i passa al costat del camí. En arribar a les primeres cases de la Bòria el rec passa per sota les cases i torna a sortir al safareig de la Bòria, on s'ajuntava amb el rec de Dalt. D'aquí travessa el riu Mediona per un aqüeducte modern i més endavant es connecta amb el rec de la Noguera, de manera que l'aigua es fa baixar, segons convingui, per un o pels dos recs. Continua prop de la masia de la Passada i desemboca altre cop al riu.\nVeure mapa en treball annex\nL'existència d'una xarxa de recs és un dels elements més interessants del patrimoni de Sant Quintí. L'origen és difícil de concretar per la manca de referències documentals clares. Tanmateix, sí que podem aportar algunes conclusions fruit dels últims treballs de recerca en el camp de l'arqueologia medieval. En aquest sentit, la xarxa de recs de Sant Quintí s'ha d'inscriure en el context de la conca del Mediona, en la qual hi ha exemples bastant clars, com ara els casos de Terrassola i Lavit (d'origen probablement tardo-antic) o el de La Llacuna (associat clarament a l'època islàmica). En el cas de Sant Quintí la conclusió del medievalista Ramon Martí és que els sistemes hidràulics "indubtablement, són anteriors a l'expansió comtal sobre la vall". És a dir, que el seu origen correspondria a l'època islàmica (segles anys VIII-IX). Aquesta afirmació es basa en el fet que almenys dos recs són documentats a principis del segle XI: el rec de Baix (1021) i el rec de la Noguera (1011). Això indicaria que forçosament degueren ser construïts en una època anterior. Concretament, l'any 1021 s'esmenta un molí "in locum que nuncupant Riobirlas, prope ecclesie sancti Quintini (ALTURO, 1985: DOC. 23)". Ramon Martí creu que aquest molí es trobaria a l'emplaçament on avui hi ha la fàbrica del Maqueda. La resta de recs serien possiblement d'èpoques una mica posteriors, associats al desenvolupament de la molineria. En definitiva, sembla clar que l'existència d'uns sistemes hidràulics anteriors al repoblament ha estat un element determinant en l'emplaçament del poblament rural i en el mateix origen del nucli de Sant Quintí. El rec de la Passada és, de fet, la prolongació (que tal vegada es va fer en una època posterior) del rec de Baix. Abasta una extensió de 5,7 hectàrees.\nALTURO, Jesús: L'Arxiu Antic de Santa Anna de Barcelona del 942 al 1200 (Aproximació històrico-lingüística), Barcelona, 1985 (3 vols.).\nARGEMÍ, Xavier; SADURNÍ, M. Teresa; SERRA, Joan: Sant Quintí de Mediona. Sant Quintí de Mediona, 1999, p. 121.\nMARTÍ, Ramon: "Sistemes hidràulics i poblament en els límits de la Catalunya Vella: la unitat hidrològica del riu de Bitlles (Anoia/Alt Penedès)", a Congrés d'Arqueologia Medieval Espanyola, Alacant, 1983 (IV CAME, Tom III - 1983), pp. 587-593.


Foshan Baolong Hotel Foshan Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.29, Taobo Avenue, Nanzhuang Town, Districte de Chan Cheng, Foshan, Xina, 528000 - Veure al mapa\nBarri Districte de Chan Cheng Districte de Shun De Districte de Chan Cheng Districte de Nanhái Districte de Chan Cheng Districte de Chan Cheng Districte de Chan Cheng Districte de Shun De Districte de Chan Cheng Districte de Nanhái\nBen situat a la els negocis, els restaurants, compres area de Foshan ciutat, Foshan Baolong Hotel us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. L'hotel és a 15 KM del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Foshan. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, màquina de fax, fotocopiadora.\nL'ambient de Foshan Baolong Hotel es reflexa en cada habitació. te inclòs, armari, tovalloles, penjador de roba, sabatilles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Foshan Baolong Hotel la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Foshan.


Núria Martí Constans: LA TRENTENA: 1981 - 2010\nPublicat per Núria Martí Constans a 22:49\nGràcies Núria per recordar la presentació!\nNomés fa dos anys del premi i realment sembla que hagi passat més temps.\n25 de març de 2010, a les 12:24\nDe res, Pau. Per a mi ha passat molt de pressa, doncs. Això d'entrar al món de l'escriptura (i de la publicació, que és molt important!)m'ha dut moltes satisfaccions i el temps ha volat.\nApa, fins dilluns!\n25 de març de 2010, a les 13:01


Per què, Mou? - Jordi Costa García - Google Books\nbooks.google.com - En José Mourinho ha aconseguit que la Lliga, la Copa i la "Xempions" d'aquesta any hagin tingut un ressò més gran que mai gràcies a les rodes de premsa de després del partit, a les seves declaracions provocadores i a les acusacions que ha anat fent. El futbol és tot un espectacle, i Mourinho ha...https://books.google.com/books/about/Per_qu%C3%A8_Mou.html?id=HSZ2zK50k_kC&utm_source=gb-gplus-sharePer què, Mou?\nJordi Costa García\nGrupo Planeta Spain, Sep 1, 2011 - Literary Collections - 64 pages\nEn José Mourinho ha aconseguit que la Lliga, la Copa i la "Xempions" d'aquesta any hagin tingut un ressò més gran que mai gràcies a les rodes de premsa de després del partit, a les seves declaracions provocadores i a les acusacions que ha anat fent. El futbol és tot un espectacle, i Mourinho ha aconseguit allargar aquest espectacle fins i tot fora del camp.Aquest llibret és un recull de moltes de les perles que ha anat deixant l'entrenador, no només aquesta temporada, sinó al llarg de la seva llarga carrera futbolística, una carrera plena d'èxits, però que també ha conegut algunes derrotes, per les quals l'entrenador sempre ha trobat alguna frase enginyosa digna de ser recollida ara en un llibre.\nEl futbol de Mou\nCastanyes contra els seus\nabans de l’eliminatòria Abramóvitx Abril Agost Alex Ferguson Alfinal altre Ancelotti Anglaterra àrbitres banqueta Barça Barça-Inter Benítez Benzema Bernabéu calendari camp nou campionat carregant Carvalho cham champions chelsea club coL·LeGueS Copa Copa d’Europa Copa del Rei crec Cristiano crítiques Cruyff d’Europa d’Itàlia d’Stamford Bridge derbi desembre elimi entrenador entrevista a World equip estic eto’o Febrer Ferguson FutBoL de mou futbolista Gener gols guanyar guanyat l’scudetto Guardiola Ironitzant Itàlia jugadors jugar Juve Kaká l’altre l’anada l’àrbitre l’àrea l’Arsenal l’atenció l’equip l’inici l’Inter l’últim l’únic League Lippi Liverpool Lliga m’agrada m’ha maig manchester united marxar ment meva milan Monaco mourinho n’hi novembre octubre partit penal periodistes Pilota d’Or pions Porto portuguès Premier president pressió ranieri raymond domenech reial madrid Rijkaard rivals del Barça roda de premsa roma s’ha s’havia semifinals Setembre sóc Supercopa tècnic del reial temporada passada títols trenador UEFA vaig Valdano victòria vuitens Wenger World Soccer\nJordi Costa és periodista d'esports i analitza a Rac1 els partits del Barça amb en Pou. Es declara un fan de Mourinho, tot i ser culer fins a la medul·la.\nTitle Per què, Mou?\nAuthor Jordi Costa García\nISBN 8466414452, 9788466414456


Apartment Hof Wagrain VII Taxenbach Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHof, Taxenbach, Àustria - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Hof Wagrain VII\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Taxenbach, no busqui més enllà de Apartment Hof Wagrain VII. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Hof Wagrain VII ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes, habitació familiar, s'admeten animals de companyia.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Hof Wagrain VII la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Taxenbach.


El parc de l'Estació del Nord, a l'Eixample de Barcelona. CARLES RIBAS\nBarcelona 26 ABR 2021 - 13:43\tCEST\nL'Ajuntament de Barcelona ha anunciat aquest dilluns que treballa perquè la ciutat guanyi 18,6 hectàrees de “verd” –parcs, jardins, vegetació…– abans del 2023 gràcies a la realització d'una quarantena de petites actuacions.\nTal com ha anunciat el regidor d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica, Eloi Badia, en la presentació del Pla Natura 2021-2030, aquestes 18,6 hectàrees se sumaran a les 20 que s'han creat des del començament de la legislatura el 2019 i amb l'objectiu d'arribar a les 160 hectàrees el 2030. “Anem a bon ritme, el mandat passat vam aconseguir recuperar 40 hectàrees i aquest aconseguirem el mateix nombre”, s'ha enorgullit Badia. Per fer-ho, el regidor s'ha compromès a dur a terme un pla —el Pla Clima— que estructura en tres eixos els avanços que cal fer per aconseguir l'objectiu.\nEl pla pretén augmentar, en primer lloc, el “verd” a la ciutat, però de manera equitativa. “Busquem reforçar la infraestructura verda tenint en compte la dimensió dels espais i buscant la connectivitat entre si”, ha advertit. Badia informa que es pretén connectar Collserola amb els espais fluvials del Llobregat i el Besòs.\nEl segon eix té a veure amb la gestió ecològica i la “naturalització” de determinats espais. D'aquesta manera s'ha abandonat el model de gestió dels parcs i jardins propi dels anys noranta i s'han transformat utilitzant plantes i arbustos autòctons que ajuden a crear espais de biodiversitat. Actualment Barcelona disposa de 316 hectàrees d'aquest tipus de verd “naturalitzat” —que no té res a veure amb l'herba tallada que es va instaurar als parcs de la ciutat— i l'objectiu és arribar a les 385 hectàrees abans del 2023, la qual cosa representa un 38% del total de verd a la ciutat.\nL'últim eix té a veure amb acollir i facilitar iniciatives ciutadanes i oferir propostes concretes perquè els veïns, organitzacions, empreses, entre d'altres, tinguin un paper actiu en la promoció i conservació de la biodiversitat urbana. El pla, de fet, encara no està tancat i segueix ara un procés participatiu ciutadà mitjançant el qual es debatrà, es formularan suggeriments i propostes, i amb el qual s'acabarà de tancar el projecte abans de redactar-se finalment.


Diputació de Castelló | Treballs per a refrescar i assegurar el perímetre\nTreballs per a refrescar i assegurar el perímetre\nMoliner: “Si l'evolució continua favorable aquest malson podria donar-se ja per controlat a en el decurs del cap de setmana”\n1 de juliol. El treball incansable del dispositiu desplegat pel Consorci Provincial de Bombers de Castelló en coordinació amb el Consorci de València, Generalitat i la UME per a combatre l'incendi forestal que ha calcinat 1.289 hectàrees dels termes municipals de Gàtova, Segorbe, Altura i Soneja, ha permés que l'incendi estiga estabilitzat i que les labors d'extinció es puguen centrar al llarg d'aquest dissabte a refrescar i assegurar el perímetre.\nÉs per això que tal com ha avançat el president de la Diputació de Castelló, Javier Moliner, “si l'evolució continua favorable, l'incendi podria donar-se per controlat al llarg d'aquest cap de setmana. I tot gràcies a una situació meteorològica favorable però sobretot, gràcies a l'excel·lent treball dels centenars de professionals que han lluitat contra el foc a peu de flama”.\nNo en va, el director del Lloc de Comandament Avançat ubicat a Altura, Raúl Gil, ha informat aquest migdia que l'incendi forestal no ha patit “cap retrocés. La major humitat de la nit ha tingut una repercussió positiva per al desenvolupament dels treballs. Aquesta major humitat també està sent una aliat en cas de possibles reproduccions”.\nDe fet, entre les actuacions més ressenyables, el dispositiu desplegat al llarg del dia d'avui, i integrat per 150 efectius terrestres, 25 vehicles i 6 mitjans aeris, aquestos últims centrats a la vigilància i refrescament dels punts més calents que són detectats per l'helicòpter de vigilància i els efectius terrestres, ha hagut de sufocar a primera hora una soca que presentava una certa ignició encara que, ha incidit Gil, els “esforços se centren ara a refrescar al màxim la zona i assegurar el perímetre”.


Capturats més de dos milions d'exemplars de cranc blau en quatre anys a Catalunya | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nCapturats més de dos milions d'exemplars de cranc blau en quatre anys a Catalunya\nSón més de 580.000 quilos de crustacis que han generat un benefici d'1,5 milions\nImatge de caixes de cranc blau preparades per a la subhasta de peix a Sant Carles de la Ràpita\nDes de la irrupció del cranc blau a les Terres de l'Ebre el 2016 i fins a final de gener, a Catalunya s'han capturat 2,2 milions d'exemplars d'aquesta espècie invasora. Segons informa el departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), a través de les llotges pesqueres catalanes s'han comercialitzat uns 580.000 quilos de cranc blau, els quals han reportat al sector pesquer uns beneficis d'1,56 milions. La pesca d'aquest crustaci per part dels pescadors professionals catalans es confirma com la manera més efectiva de control de les poblacions d'aquesta espècie al·lòctona, d'origen americà. El cranc blau ocasiona quantiosos danys sobre les espècies locals i els cultius marins de musclos i ostres, entre d'altres. Pel que fa al preu de primera venda del cranc blau, tot i haver assolit inicialment valors de fins a 12 euros el quilo per la seva escassetat, l'any 2019 s’ha mantingut en un preu mitjà de 2,6 euros el quilo.\nA l'espera dels resultats del seguiment científic que han d'anar aportant informació sobre l'evolució de la densitat de la població de cranc blau, d'aquestes dades es dedueix que les captures continuen incrementant-se, ja que han passat de 79.476 quilos el 2018 a 437.693 quilos l'any 2019, la qual cosa representa un 550% en l'increment de les descàrregues. Aquest fet, amb tota probabilitat, està més vinculat al gran increment de l'esforç pesquer professional dirigit al cranc blau que no pas a un augment real de les seves poblacions, segons el DARP. A diferència d'altres espècies foranes com el musclo zebrat o el cargol poma, el cranc blau ('callinectes sapidus'), procedent de la costa est americana, té un alt valor comercial en els seus països d’origen i s'està assentant com un valuós producte gastronòmic de la cuina del delta de l'Ebre.\nComercialitzat principalment a través de les llotges pesqueres de Sant Carles de la Ràpita, Deltebre i l'Ampolla, i també de Palamós, el seu consum s'està estenent al llarg del territori Per lluitar contra l'expansió del cranc blau, la Direcció General de Pesca i Afers Marítims (DGPAM) del Departament d'Agricultura va crear el Comitè de Cogestió del Cranc Blau de les Terres de l'Ebre. Constituït el 13 de novembre de 2018, està format per pescadors i mariscadors de cranc blau, la Federació Territorial de Confraries de Pescadors de Tarragona i la Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors, l'Institut de Ciències del Mar de Barcelona (ICM-CSIC), la consultora mediambiental Monverte, les ONG Ecologistes en Acció-Tarragona i SEO BIRDLIFE, la Federació de Productors de Mol·luscs del Delta (FEPROMODEL) i la DGPAM mateixa. A més, compta com a observadors amb representants del Parc Natural del Delta de l'Ebre i de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA).\nL'activitat del Comitè de cogestió s'ha fet notar principalment en l'autorització d’un gran ventall de llicències de pesca professional que abasten des de la pesca a mar obert en embarcació i a peu, la pesca a l'interior de les badies dels alfacs i el fangar, al curs del riu Ebre i a la gola de migjorn també amb embarcació i a peu, a les llacunes deltaiques i a les seves pantenes i també a les desembocadures dels rius Ter, Fluvià i Muga.\n2Generalitat i govern espanyol tanquen la taula de diàleg per a dimecres a la tarda a la Moncloa\n3L'Estat destina 2 milions a reparar de forma urgent els estralls del temporal al delta de l'Ebre\n4Els municipis de la costa central catalana afirmen que cal un 'canvi de paradigma' sobre la gestió de les platges\n5Pagesos afectats per l'incendi del juny, obligats a tornar els diners de les ajudes al no contractar l'assegurança


La Regidoria de Benestar Social posa en marxa més de 20 cursos i tallers per a fomentar el benestar de la població\nLa regidoria de Benestar Social té en marxa des dels inicis de 2019 17 cursos i tallers per a la promoció de la salut mental, física i l’orientació laboral dels veïns i veïnes de Cocentaina. Després de les vacances d’estiu se n’iniciaran de nous i continuaran els ja existents, tenint en la programació del departament un total de 21 tallers oberts a tota la població, l’oferta més àmplia i diversa aconseguida fins al moment.\nAlguns dels cursos vénen subvencionats pel Pacte d’Estat contra la Violència de Gènere del Govern d’Espanya i un parell estan pagats per la Diputació d’Alacant, la resta, i gran majoria, es paguen amb fons municipals.\nLa temàtica dels cursos l’establix l’equip de professionals de l’àrea de Benestar Social junt amb la seua regidora, Mireia Estepa, qui a principis d’any van avaluar les necessitats existents i les propostes que els professionals privats havien presentat per registre. Segons Estepa «el nostre objectiu és oferir-los als veïns i les veïnes la formació més completa que puguen necessitar i garantir, mitjançant els cursos, que l’ajuntament oferix les ferramentes perquè la salut ciutadana siga millor».\nEls tallers que s’oferten a la població són de temàtica variada i dirigida a col·lectius molt diversos: joves, persones en l’atur, pares i mares primerencs, jubilats, etc.\nA continuació s’exposen els cursos i tallers:\n2. Intel·ligència emocional (en Algars): persones majors de 50 anys.\n3. Orientació laboral: aturats.\n4. Art urbà: joves.\n5. Vincles positius: pares i mares primerencs.\n6. Parlar de sexe als teus fills/es: mares i pares.\n7. Taller d’autoestima.\n8. Individuació per a homes: col·lectius vulnerables.\n9. Individuació per a dones: col·lectius vulnerables.\n10. Mi vida off-line: joves.\n11. Abraçant la meua masculinitat: homes.\n12. Abraçant la meua feminitat: dones.\n13. Taller per a ciutadans estrangers.\n14. Taller de castellà.\n15. Defensa personal: dones.\n16. Sexualitat conscient i relacions sanes: joves.\n17. Amor, respecte i relacions saludables: joves.\n18. Gimnàstica per a persones adultes en l’Alcúdia.\n19. Gimnàstica per a persones adultes en Cocentaina.\n20. Ferramentes d’intervenció en violència de gènere: professionals de l’àmbit social i legal. Curs homologat per la Universitat d’Alacant.\n21. Minerva Educa: estudiants.


El Serrallo pedaleja amb “La Blava” | FET a TARRAGONA\nUpdated: 15 de febrer, 2014\nActe de presentació de “La Blava” amb Xavier del Amo, Àngel Garcia i el president de l’entitat, Lluís Monfort (foto: xiquets del Serrallo)\nEls Xiquets del Serrallo continuen de celebració. Amb motiu del seu XXVè aniversari, la colla castellera del barri mariner organitzarà, amb la col·laboració del Club BTT Tarragona, la 1a Pedalada BTT La Blava. La cursa, de caràcter no competitiu, transcorrerà els municipis de Tarragona, els Pallaresos i el Catllar, i es durà a terme el proper 2 de març.\nEls ciclistes podran escollir participar en un dels dos circuits programats: el més exigent, el vermell, és de 40km i té un desnivell acumulat de 800 metres. L’altre, més asequible, és el circuit blau, que és de 25km i té 300 metres de desnivell acumulat. Per tal que els esportistes puguin recuperar forces, la cursa tindrà dos punts d’avituallament situats, un a la meitat del circuit blau, i l’altre a la meitat del vermell.\nA banda d’aquestes dues opcions, els organitzadors han decidit afegir també una modalitat destinada als més petits, on els nens de 6 a 10 anys recorreran una ruta que anirà i tornarà des del Moll de Costa de Tarragona fins el monument del Pont del Diable.\nMalgrat que es tracti d’una cursa de caràcter no competitiu, el responsable de La Blava, Àngel Garcia, assegura que els participants portaran un microxip localitzador amb el qual es podrà calcular el temps que triguen en arribar a la meta. “Els primers tres ciclistes dels circuits vermell i blau que arribin a la meta guanyaran un trofeu”, explica Garcia, que afegeix que “a banda, el participant més jove i el més gran tindran un premi especial”. Independentment del resultat aconseguit, s’obsequiarà a tots els participants amb una samarreta tècnica i, si així ho necessiten, també hi haurà un servei de fisioteràpia a la seva disposició.\nPel que fa el nivell de participació l’organització espera reunir 500 ciclistes, tot i que a dia d’avui només s’hi han apuntat un centenar de persones. Malgrat tot, els responsables de la cursa animen a inscriure’s a La Blava a “tothom que vulgui passar un matí de diumenge fent esport”.\nMés enllà de la vessant merament esportiva de l’esdeveniment, l’organització de la pedalada té preparada un seguit d’activitats paral·leles. “Abans de començar la cursa, com és habitual en aquest tipus de proves, organitzarem una xocolatada per agafar forces”, explica Garcia, que afegeix que, en acabar el lliurament de premis, “dinarem tots plegats amb una gran fideuada”.\nSegons Garcia, per tal que tot surti bé, la cursa tindrà el suport d‘un grup de voluntaris format per castellers dels Xiquets del Serrallo i per tota aquella gent que vulgui donar un cop de mà. Aquells que vulguin participar a la pedalada es podran inscriure fins el 28 de febrer a través de lloc web del club BTT Tarragona (http://www.btttarragona.com) o a la botiga de la Salut i Power House (carrer Caputxins, 20).\nEl preu varia en funció del recorregut escollit. Pel que fa als circuits vermell i blau, s’haurà de pagar 16 i 13 € respectivament, amb un descompte de 2€ pels participants federats. En el cas del recorregut infantil, el preu serà de 4 €, i caldrà que els pares o tutors de l’infant signin un autorització.


Ca Manxol (Ribera d'Ebre).\nMonitoratge de colònies escolars i d’estiu. Capacitat per a organitzar i dirigir activitats lúdiques i educatives destinades a nens/es d’entre 3 i 17 anys.\nTenir experiència en colònies.\nEstar en possessió del Certificat de Delictes de Naturalesa Sexual (es demanarà a l'entrevista).\nDisponibilitat complerta durant tot el període febrer fins al juliol 2022.\nEntendre la vida al món rural i capacitat de transmetre els seus valors.\nCapacitats: persona dinàmica, organitzada, responsable, amb iniciativa i autonomia, amb capacitat de resoldre problemes i situacions sorgides de la convivència, proactiva, amb capacitat de treball en equip i cooperació,amb facilitat de tracte amb les persones, amb empatia,amb assertivitat, amb capacitat de lideratge, persona creativa.\nTítol de monitor/a de lleure o similar.\nConeixements del medi natural, d’agricultura i ramaderia.\nVIGÈNCIA DE L’OFERTA: fins al 30 de març\nAbstenció de tots aquells candidats o candidates que no tinguin disponibilitat per treballar a jornada complerta durant tot el període de març a juliol 2022.\nInteressades o interessats penjar currículum aquí o be contactar a: info@camanxol.com / 690 849 296


eleccions catalanes 27S: Pablo Iglesias participarà almenys en quatre mítings del 27-S | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nCatalunya Sí que es Pot disposa de 450.000 euros per a la campanya electoral\nBarcelona 8 SET 2015 - 13:56\tCEST\nPresentació de la candidatura de Catalunya Sí que es Pot. consuelo bautista\nPablo Iglesias participarà almenys en quatre actes de la candidatura Catalunya Sí que es Pot, integrada per Iniciativa, Podem, Esquerra Unida i Equo, en la campanya de les eleccions catalanes del 27-S. El líder de Podem intervindrà en els mítings que la formació farà a Lleida, Tarragona, Cornellà i Sabadell, i no es descarta que ho faci en algun altre. Paral·lelament, Alberto Garzón, líder d'Esquerra Unida, participarà en dos actes i, en principi, segons ha confirmat Iñigo Errejón, secretari polític de Podem, no està previst que els dos dirigents coincideixin en cap.\nLa candidatura de Catalunya Sí que es Pot, que té com a anagrama un conjunt de ratlles de colors, entre els quals destaquen el lila i el verd, ja té una seu a Barcelona, situada al carrer Sardenya, que compartiran les quatre formacions de la coalició. “Aquesta seu fa visible la confluència política i ens omple d'esperança. Venim a picar pedra i a mobilitzar la Catalunya social, de la gent treballadora, de les classes populars, els que hem patit més les retallades”, ha assenyalat Lluís Rabell, cap de llista, en l'acte de presentació de la seu.\nLa llista ha previst finançar-se sense demanar crèdits als bancs i disposa per a aquesta campanya d'un pressupost de 450.000 euros, que sufragarà amb minicrèdits de simpatitzants –que poden oscil·lar entre els 100 i els 10.000 euros–, que retornaran a interès zero, i les bestretes que rebrà la candidatura perquè compta amb ICV-EUiA, grup ja present al Parlament. De moment, ha ingressat 60.000 euros en concepte de préstec. El pressupost de la campanya de les autonòmiques del 2012 dels ecosocialistes es va elevar a 500.000 euros.\nEls nous socis han decidit que el lema de la candidatura sigui precisament el nom de Catalunya Sí que es Pot per consolidar una marca que amb prou feines té dos mesos de vida. L'objectiu de la campanya és mobilitzar els indecisos i especialment les classes populars perquè l'alta participació freni la mobilització dels secessionistes. “La nostra llista vol treballar a tot el territori. El caminarem”, ha afirmat Rabell. En qualsevol cas, la candidatura centrarà els seus esforços a l'àrea metropolitana de Barcelona i el seu full de campanya així ho indica: l'enganxada de cartells serà a Nou Barris i l'acte final a l’Hospitalet de Llobregat. La nit electoral la celebraran a la Fabra i Coats, la històrica fàbrica de Sant Andreu.\nRabell ha expressat la seva satisfacció pel suport i la presència de dirigents de l'esquerra que participaran en la campanya. “Nosaltres tenim amics i amigues més enllà de l'Ebre”, ha assenyalat en al·lusió al fet que avui compartirà un míting amb Garzón i aquest dimecres un altre amb Iglesias, que coincidirà amb la celebració institucional de la Diada a la plaça de Sant Jaume. “Estarem massa atabalats per anar a prendre canapès. La campanya se'ns farà curta. Aprofitarem el temps”, ha subratllat. El candidat no anirà a la mobilització de la Diada i només participarà en l'ofrena a Rafael de Casanovas i després retrà tribut a Salvador Allende.


La COVID-19, la custòdia disputada o el model 'Housing First', temes del número 16 de la Revista científica 'TS Nova', disponible en accés obert – Colegio Oficial de Trabajo Social de Valencia\nLa COVID-19, la custòdia disputada…\nEl número 16 de la Revista científica TS Nova, editada pel Col·legi Oficial de Treball Social de València (COTSV), ja està disponible en accés obert i descàrrega gratuïta al portal del web de l’entitat col·legial dedicat a la publicació (Àrea científica). Formen part d’aquest número articles com Gestió de la covid-19 en un centre de menors d’edat amb diversitat funcional intel·lectual i necessitats de suport, d’Inmaculada González-Herrera i Lucía Alcantarilla Cárcel, o Guía para la elaboración de un diagnóstico social en el informe pericial en casos de custodia disputada, de Rafael Alcázar Ruiz, Eva Pérez Fernández, Victoria Fernández Marín i Paula García Domènech.\nAquest número 16 és el corresponent a l’any 2020 i aborda temes relacionats amb el Treball Social, els Serveis Socials i les Polítiques Socials. Treballs com Innovació en la intervenció social amb persones sense llar: el model ‘Housing First’, de Martín Julián, o El vínculo afectivo en la distancia: la familia transnacional, de José Miguel Ramírez García, posen de manifest la gran implicació que tenen les treballadores i els treballadors socials en diversos àmbits d’actuació.\nUn d’aquests àmbits és el sanitari, en el qual el Treball Social té també un paper importantíssim. Així ho demostren articles com La figura del/la trabajador/a social sanitario/a en el trasplante hepático, de Lucía Vázquez Gómez i Sagrario Gutiérrez Morato, o La discapacidad invisible. Relevancia de la figura de la trabajadora social de las asociaciones de pacientes en el reconocimiento de limitaciones y reivindicación de derechos. Caso concreto: Fibrosis Quística y discapacidad, de Laura Esteban Romaní.\nAndrocentrisme i premsa escrita: PODER MEDIÀTIC, d’Ainhoa Jareño García, i Estudi bibliomètric i investigador de la Revista ‘TS Nova’, d’Andrea Sixto-Costoya, Víctor Agulló-Calatayud, Lourdes Castelló-Cogollos i Raquel Castillo Faus, completen el número 16 d’aquesta publicació científica editada pel COTSV.\nEl comité de redacció de TS Nova està treballant en el número 17. Per això, es convida totes les persones col·legiades a enviar els seus treballs a través del formulari visible en aquest enllaç.\nCategoría: Noticias 19 enero, 2021


Bernat - C.F. Martorell :: Fútbol de Catalunya ::\nDomingo 22 de Mayo de 2022 | 181889873 visitas | 170 usuarios conectados\nBernat Sansano Montaña\n25 24 22 2.032 1 7 0\n29 25 21 1.810 0 8 0\n22 18 16 1.420 1 9 1\n26 21 17 1.523 1 8 0\n20 20 20 1.664 0 3 0\n3 3 2 183 1 0 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.1 Santfeliuenc F.C. 2 - C.F. Igualada 0 Si 79 0 0 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.2 C.F. Igualada 0 - U.A. Horta 4 Si 83 0 2 1\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.8 C.P. San Cristóbal 3 - C.F. Igualada 1 No 27 1 0 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.11 C.F. Igualada 1 - U.E. Sant Andreu 2 Si 60 0 1 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.15 C.F. Igualada 0 - E.C. Granollers 1 Si 80 0 0 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.18 Cerdanyola F.C. 1 - C.F. Igualada 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.19 C.F. Igualada 1 - U.E. Sants 0 No 11 0 0 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.20 C.F. Igualada 1 - Santfeliuenc F.C. 0 - 0 0 0 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.24 C.F. Igualada 1 - Pobla de Mafumet 1 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 5 Senior J.27 C.F. Igualada 1 - C.P. San Cristóbal 0 Si 90 0 1 0\nPartidos Jugados: 18 - Partidos Convocado: 22\nLa ficha de este jugador ha sido vista 2825 veces desde el 22 de Enero de 2010\n1. División Honor Andaluza Gr.2\t 2972\n2. Primera RFEF Grupo 2\t 1725\n3. Segunda División\t 1141\n4. División de Honor Grupo 4 Juvenil\t 900\n5. Primera RFEF Grupo 1\t 853\n6. División Honor Andaluza Gr.1\t 754\n7. Segunda RFEF Grupo 4\t 738\n8. Segunda RFEF Grupo 5\t 688\n9. Tercera RFEF Grupo 9\t 663\n10. Segunda RFEF Grupo 1\t 632\n477. Tercera División Grupo 5 36\nTiempo de carga: 0,56084609031677 segundos


CGT denuncia sobrecàrrega de treball i mal servei a Correus de Solsona - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCGT denuncia sobrecàrrega de treball i mal servei a Correus de Solsona\nCGT denuncia sobrecàrrega de treball i mal servei a Correus de Solsona Regió7\nLa CGT va denunciar ahir en un comunicat les condicions en què treballa Correus a Solsona. Segons el sindicat, actualment a Solsona únicament es disposa de tres dels sis treballadors en plantilla. Això significa que la meitat de la població està sense servei i l'altra meitat té un servei deficient.\nAquesta situació de sobrecàrrega que recau en pocs treballadors es veu agreujada pel fet que les directrius de l'empresa són les de prioritzar la paqueteria comercial en detriment del Servei Postal Universal, assegura CGT.