Ventes Coca-Cola 2009\nby Hispanalia. Españ...\nby Yinmary Cyc Vasquez\nANALISIS DE VENTES 2009
\nINTRODUCCIÓ
Anàlisi de les ventes de l’empresa COCA-COLA durant l’exercici 2009. Aquest anàlisi inclourà els següents punts:
Resum de Ventes 2009
Gràfic Resum de Ventes 2009
Organigrama Departament Comercial
Conclusió
\nRESUM DE VENTES 2009
\nGRÀFIC RESUM DE VENTES 2009
\nGRAFIC RESUM DE VENTES 2009
\nORGANIGRAMA DEPARTAMENT COMERCIAL
\nORGANIGRAMA DEPARTAMENT COMERCIAL
DIRECTOR COMERCIAL
STAFF
Gerent zona occidental
Gerent zona occidental
Gerent zona occidental
Gerent zona occidental
Supervisors
Supervisors
Supervisors
Supervisors
Venedors
Venedors Màsters
Venedors
Venedors Màsters
Venedors
Venedors Màsters
Venedors
Venedors Màsters
\nCONCLUSIÓ
L’objectiu d’aquesta presentació es detalla a continuació:
Conèixer de manera resumida els resultats del Departament Comercial.
Comparar les diferents divisions comercials.
Detallar l’organigrama del departament comercial per conèixer el grau de responsabilitats en els resultats.


Wohnpark Stadt Hamburg - Apt. 42 Osteebad Binz Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nZinglingstraße 36-45 - Apartment 42, Binz, Osteebad Binz, Alemanya, 18609 - Veure al mapa\nMés informació sobre Wohnpark Stadt Hamburg - Apt. 42\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Binz, no busqui més enllà de Wohnpark Stadt Hamburg - Apt. 42. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Binz. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com parc infantil que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Wohnpark Stadt Hamburg - Apt. 42 no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Wohnpark Stadt Hamburg - Apt. 42 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


Mesurar la massa d’un objecte per la pressió que realitza – Experimentació lliure\n4 Mai 2021 4 Mai 2021 Lorenzo Ramírez\nMesurar la massa d’un objecte per la pressió que realitza\nEl professor Juien Bobroff, del que s’aprèn moltes coses, ens proposa al vídeo de sota mesurar la massa dels objectes per la pressió que realitzen sobre una bossa de plàstic, en posar-los a sobre. La pressió es mesura amb un telèfon que disposi del sensor corresponent.\nJo he reproduït l’experiència usant com a sensor de pressió tant el d’un telèfon mòbil com un altre connectat a una placa Arduino con bluetooth (esp32). Us comento com ha resultat.\nAplicacions i material\nEn tots dos casos he utilitzat l’aplicació Phyphox que permet comunicar-se per wifi via web amb un altre dispositiu quan el telèfon no és accessible directament, per exemple quan està dins una bossa. Phyphox també s’enllaça per bluetooth amb les plaques Arduino si son aquestes les que s’introdueixen a la bossa per a mesurar la pressió al seu interior.\nEs necessita un telèfon que disposi de baròmetre. Ja he aconsellat en altres ocasions que per aconseguir un a bon preu s’ha de pensar en un telèfon de gama mitjana-alta de fa un parell d’anys.\nEl sensor de pressió que uso connectat a Arduino és el BM280, que també incorpora termòmetre i higròmetre. El seu funcionament l’he explicat a Connectar Arduino i Phyphox: Estació meteorològica.\nTambé es necessita una bossa per tancar-hi dins el telèfon o l’Arduino. Una bossa gran de congelats amb tanca hermètica està molt bé, però també serveix una bossa gradeta de les que s’utilitzen al súper per ficar-hi la fruita, que es tanca bé amb l’ajut d’un filferro d’aquells folrats de plàstic. El que s’ha de comprovar és que en tancar la bossa no hi tingui forats i surti l’aire.\nEl pes dels objectes\nS’introdueix el telèfon o l’Arduino amb el sensor de pressió en una bossa de plàstic inflada (bufant a dins una mica d’aire) i es tanca hermèticament. Es posa la bossa sobre una superfície horitzontal i a sobre es col·loca una cara plana d’un objecte que farà de base i aportarà la superfície sobre la que es realitza la pressió a la bossa: un llibre, una caixeta, etc.\nAra ja tenim la balança de pressió i no hi ha més que anar posant objectes a sobre amb cura de que es mantinguin en equilibri, i anant mesurant la pressió que exerceixen.\nPer a mesurar la pressió dins la bossa quan es fa amb el telèfon, prèviament a introduir el mòbil a la bossa i tancar-la, s’ha d’obrir l’aplicació Phyphox, i dins aquesta el sensor pressió. A més, per a poder seguir l’aplicació en remot s’han de pitjar els tres puntetes de dalt a la dreta i allí marcar permetre accés remot. Apareixerà una pantalla com la de sota que indica la direcció web que s’ha d’introduir en un navegador d’un ordinador o un altre telèfon o tauleta.\nSi el que s’introdueix dins la bossa és un sensor amb Arduino, només cal que s’hagi carregar el projecte d’estació meteorològica i connectar-lo a una bateria.\nL’aplicació Phyphox va graficant la pressió vs el temps i posteriorment es poden obtenir els canvis de pressió, com es veu en les captures de pantalla de sota.\nA la taula he recollit el resultats de diverses “pesades” fetes amb el sensor baromètric del telèfon i amb el sensor connectat a Arduino. No he inclòs cap de les provatures inicials en les que posava un objecte petit directament sobre la bossa de plàstic ja que els resultats eren un desastre.\nCom es pot veure, el tant per cent d’error és molt homogeni quan s’utilitza el telèfon per a fer les mesures. Sempre surten valors del pes per sota del que realment és i gairebé sempre entre un 30 i un 35 % menys. En el cas del sensor connectat a Arduino es confirma que si la base sobre la que es col·loquen els objectes és petita els resultats són molt dolents, però si la superfície és prou gran com per a cobrir quasi tota la bossa el resultat ve a ser de l’ordre del pes real (un 14 % per sota), i molt millor que en el mateix cas mesurant amb el telèfon (32 % per sota).\nNo tinc gens clar a que es deuen aquest desviaments sobre l’esperat. Pot ser es deuen a que les bosses s’expandeixen en augmentar la pressió, com si foren globus. Tampoc entén a que es deu la diferència de valors obtinguts amb els dos tipus de sensors, ja que en altres casos, com és el mesurar diferencies de pressió segons vas pujant les escales, les dades són estupendes.\nCom a conclusió no diria que és un bon mètode per pesar objectes, però si que és un sistema prou interessant per a experimentar i discutir sobre el concepte de pressió amb la canalla als centres de secundària.\nEntrada anterior Connectar Arduino i Phyphox: Estació meteorològica\nEntrada següent Física amb Arduino nano 33 BLE Sense i Phyphox: tots els sensors en un


Palol i Felip\nMiquel de Palol i Felip va néixer a Girona el 1885. Des de molt jove va tenir un interès especial per la poesia i, amb dotze anys, va publicar el seu primer poema a Lo Gironès. Desprès d'una estada a Barcelona on es proposava fer estudis de Dret, torna a Girona. El 1902 funda, amb l'ajuda de companys del grup de Girona i la col·laboració de Josep Carner, la revista L'Enderroch i els Jocs Florals d'aquesta ciutat.\nDurant els anys de joventut treballa i llegeix poesia de manera incansable seguint una tradició deutora del simbolisme decadentista, hereva de Baudelaire i Verlaine. Tal i com ha assenyalat Jordi Castellanos, Palol és l'únic escriptor català que "va assumir el decadentisme amb tot el seu abast". Així, publica el llibre de poemes Roses (1905) i el 1908 es presenta al Concurs de novel·la d'El Poble Català amb Camí de llum. El premi es declara desert, però l'obra és publicada dins la Biblioteca del Poble Català. El mateix any que surt Camí de llum (1909) també ho fan les seves Llegendes d’amor i de tortura, tots dos conformen el gruix de la seva narrativa.\nSerà l'any següent, el 1910, que Miquel de Palol participa en la fundació de la revista Catalanitat, que dirigirà durant els primers anys. Continua escrivint poesia i el 1912 rep un premi als Jocs Florals de Girona pel seu poemari Poemes de tarda, que serà publicat el 1914, tot i que el 1922 veurà la llum una nova versió. Les seves col·laboracions a revistes i publicacions catalanistes l'animen a escriure contes per a nens a Ploma i Llapis.\nL'any 1919 va escriure una obra de teatre, Senyoreta Enigma, representada l'any següent per la Companyia Daví-Vila. Serà només la primera pedra d'una època en què s'interessa per aquest gènere. S'han de recordar les obres Enemic Amor (1921) i Les petites tragèdies (1921), que va ser guardonada al Certamen de Teatre de Reus.\nA partir de la dècada dels trenta, Miquel de Palol es dedica de ple a la política com a regidor de la ciutat de Girona. Encara escriu, però els esdeveniments prendran aviat un rumb ingrat, amb el saqueig del seu domicili com a fet destacable el 1939. Sembla que durant aquesta incursió a la seva intimitat com a ésser humà i com a intel·lectual es va perdre part de la seva obra.\nEls anys posteriors, l'autor guarda un significatiu silenci que només es trencarà l'any 1972 amb la publicació de la primera part de les seves memòries, Girona i jo, un llibre de gran qualitat artística i humana per a tots aquells interessats per la literatura autobiogràfica o que vulguin copsar la memòria viva del tombant de segle a la ciutat de Girona.\nLa seva mort el 1965 l'impedeix d'escriure els dos volums restants amb els quals volia completar les seves memòries.\nL'escriptor Miquel de Palol l'any 1905.


Experimentant…. // Experimentando… | carolinadesfetesamà\nExperimentant…. // Experimentando…\n1 Mai 2012 FELTRE/FIELTRO/FELT/PAÑO LENCICarolinada\nQuin dia més esplendit que fa, el sol brilla i el cap s’omple de noves idees i creacions! Les mans treballen i creen donant forma a aquestes invencions…Si després em dona temps penjo la foto del nou experiment en bicolor, a veure què us sembla!\nQue día tan espléndido que hace, el sol brilla y la cabeza se llena de nuevas ideas y creaciones! Las maos trabajan y crean dando forma a esta nuevas invenciones… Si después me da tiempo cuelgo la foto del nuevo experimento en bicolor, a ver qué os parece!?\n← sí, sí que ho sóc!\ten breu tornem… // en breve volvemos… →


PC | Futur Digital\nDesactivar l’altaveu intern del PC\ndimecres, desembre 17th, 2008\nTots els ordenessis inclouen un petit altaveu integrat al seu propi maquinari capaç de reproduir una petita gamma de sons, que van des d’un xiulet a petites melodies MIDI. Moltes vegades hem hagut de suportar els xiulets incessants i molestos que aquest altaveu reprodueix quan tenim problemes amb el PC mostrant errors o la seva [...]\n1.000.000.000 de ratolins Logitech\nEls ratolins s’han convertit en un negoci molt important per a les empreses que l’han sabut explotar, i Logitech és mestre d’això en convertir-se a poc a poc en una de les solucions preferides pels jugadors empedreïts i aficionats a l’ergonomia. L’empresa acaba de donar un exemple de l’anterior en declarar la fabricació i tramesa [...]\nEls nou supercomputadors més ràpids es troben als Estats Units\nRoadrunner (‘Correcaminos‘, en castellà) és el rei dels 500 supercomputadors. El poderós equip és al Laboratori Nacional de Los Alamos, i va saltar a la fama quan aquest any va marcar una fita en assolir l’anhelada marca del petaflops* (és a dir, mil bilions, o un 1 seguit de 15 zeros) d’operacions per segon. Va [...]\nEls portàtils s’estan convertint en un senyal d’identitat. A més de colors i fundes, comencen a freqüentar opcions de gran disseny o artístiques com el Pavilion dv2800, el disseny del qual ha estat el guanyador del concurs “Take action. Make art.”, convocat per HP i MTV. Aquest concurs llançat el passat mes de setembre i [...]


Plantilles VERO ESCUT Artool qualitat: bicapa bàsics, doble capa RAL, 2K brillantor, 2K mat o 2K RAL. En tots els colors i acabats!\nFens la teva comanda abans de 59 hores i 25 minuts i la rebràs entre dc 22 i dv 24 amb DHL / UPS - America


De la cançó popular catalana\nPar Millet i Pagès, Lluís (1867-1941)\nConferència II de la sèrie organitzada per la M. Il•ltre. Junta de dames de Barcelona, ilegida el dia 19 de desembre de 1917. Amb exemples musicals que foren interpretats per elements de l'"Orfeó català", sota la direcció d'en Francesc…\nPar Molins, S.\nLes balcons sur la mer : poèmes\nPar Muchart, Henry (1873-1954)\nAutographe de l'auteur à Pierre Fons, poète né à Toulouse.\nOrfeó Canigó, Programme 1929\nProgramme du concert du jeudi 16 mai 1929 offert à ses membres honoraires par l'Orfeó Canigó. Article sur les Jeux Floraux du Genêt d'Or mentionnant le concert dans l'Express du Midi du jeudi 23 mai 1929, p. 3\nCatalanChansonsProgramme de concert\nOrfeó Canigó, Programme 1933\nProgramme du concert du mardi 30 mai 1933 offert à ses membres honoraires par l'Orfeó Canigó\nOrfeó Canigó, Programme 1935\nProgramme du concert du jeudi 23 mai 1935 offert à ses membres honoraires par l'Orfeó Canigó\nOrfeó Canigó, Programme 1936\nProgramme du concert du jeudi 28 mai 1936 offert à ses membres honoraires par l'Orfeó Canigó\nOrfeó Canigó, Programme 1937\nProgramme du concert du jeudi 3 juin 1937 offert à ses membres honoraires par l'Orfeó Canigó


ESO Acompanyament, implicació, confiança! - PDF Descargar libre\nESO Acompanyament, implicació, confiança!\nDownload "ESO Acompanyament, implicació, confiança!"\n1 ESO Acompanyament, implicació, confiança!\n2 ÍNDEX LEMA DEL CURS 3 EQUIP DOCENT ESO 4 ORGANITZACIÓ PEDAGÒGICA COVID-19 5 COMUNICACIÓ FAMÍLIA - ESCOLA 10 NOVETATS, ACTIVITATS I PROGRAMES CONSOLIDATS 12 L AVALUACIÓ 18 NORMES DE CONVIVÈNCIA 22 ALTRES INFORMACIONS 26 BEQUES, AJUTS I ALTRES 26 ELECCIÓ DELEGATS DE L AMPA 27 VISIÓ PANORÀMICA DEL CURS 28 Curs ESO \_ 2\n3 LEMA DEL CURS Un futur ple d història 150 anys Les nostres arrels: any 1871, neix un somni Unes famílies de la Vila de Gràcia, davant el canvi cultural i tecnològic que estava vivint la societat d aquell temps, somnien una escola que transmeti als seus fills cultura i valors dins un clima de responsabilitat i diàleg. La comunitat claretiana, arrelada al barri, i conscient de la nova realitat, accepta el repte de portar a terme aquest projecte il lusionant i innovador. L any 1871, tot estava per fer. Només tenien una petita sala i per mobiliari uns taulons: uns feien de taula i uns altres per seure... Però l entusiasme i el compromís va fer possible la superació dels reptes i dificultats. Una empenta que va marcar i definir el tarannà del Col legi Claret. Hem teixit una història, tenim un nom. Hereus com som d aquell expert teixidor que va ser el jove Anton Claret, també nosaltres, any rere any, hem anat teixint la peça inconfusible i acolorida de la nostra escola acollidora i propera: no hi falta el punt de color de tots els qui n han format part. Cent cinquanta anys inclouen tot un historial de confiança, de diàleg i de suport de les famílies que han confiat en la formació que s oferia als seus fills i filles. I al mateix temps un treball responsable de tot el personal que ha conformat el col legi per trobar metodologies adients i acompanyar l alumnat en la seva evolució intel lectual i socioafectiva dintre dels diferents contextos i èpoques. Amb les eines del passat hem de construir el futur Ara, 150 anys després, en un entorn que encara esdevé molt més canviant que aleshores, comencem aquest nou curs mirant cap al futur. El repte, però, és el mateix que aleshores: educar de manera integral el nostre alumnat. Ajudar-los a obrir els ulls i descobrir el món que ens envolta. Un món que cal que cuidem entre tots, amb una consciència global, amb una sensibilitat ecològica, sense oblidar el respecte, la solidaritat i el compromís envers les persones que habitem aquest planeta que és la casa de tots. (...) Podeu llegir el text complet de presentació en el següent enllaç: Presentació lema curs / Col legi Claret Barcelona\n4 EQUIP DOCENT ESO Apassionats i dedicats a l alumne Equip directiu i de Coordinació de Secundària: Titular del Centre: Josep Sanz Director: Vicenç Barceló Cap d Estudis d ESO: Robert Vilella Cap d Estudis de Batxillerat: Judith Pla Coordinadors: Eduard Vázquez, Javier Riquelme, Núria Pedraza i Pere Parés Equips de tutors: 1r ESO A: Roser Ferrer 1r ESO B: Montse Cervera 1r ESO C: Núria Pedraza 2n ESO A: Pep Perpinyà 2n ESO B: Javier Riquelme 2n ESO C: Gemma Tórmez Professorat no tutor 3r ESO A: Anna Riba 3r ESO B: Josep Lluis Campillo 3r ESO C: Eduard Vázquez 4t ESO A: Judit Figuerola 4t ESO B: Rafa Banegas 4t ESO C: Marta Barceló Professorat de piscina Martina Albir Ricard Atset Vicenç Barceló Ignacio Campos Anna Clavaguera Joan Esteban Gemma Reverter Glòria Pujol Thais Soler Joan Vidal Roger Vilarrúbia Robert Vilella Mercè Fitó Victòria López Albert Martínez Joan Martínez Xavier Mollà Judith Pla Oriol Ràfols David Sagredo Toni Salas Roger Rodríguez Equip de Pastoral: Josep Sanz, Oriol Ràfols i Roser Ferrer Orientació Psicopedagògica: Mercè Fitó Comunicació: Núria Rofin, Alexandra Torras, i Pere Parés Administració: Jordi Canal i Cristina Albert Consergeria: Anna Ferrando i Mari Carmen Mena Secretaria: Miguel Angel Sánchez i Rebeca Cangas Menjador: Jordi Canal i Cristina Albert Biblioteca: Montse Cobo Curs ESO \_ 4\n5 ORGANITZACIÓ PEDAGÒGICA COVID-19 Organització del dia a dia 1. Mesures de protecció i prevenció A continuació us indiquem les mesures de protecció establertes per aquest curs per l laumnat d ESO. En funció de l estat de la pandèmia, aquestes mesures poden ser modificades, per això us recomanem que al llarg del curs consulteu la informació del seu estat des del nostre espai web: Control de símptomes La família/tutors han de verificar, abans d anar a l escola, l estat de salut del seu fill/a i comprovar que no tingui elevació de la temperatura superior a 37,5ºC ni la nova aparició de cap altre símptoma de la taula de símptomes. Taula de símptomes No es pot anar a l escola, si l alumne: 14 anys Febre o febrícula Tos Dificultat per a respirar Mal de coll Congestió nasal Mal de panxa Vòmits i/o diarrees Mal de cap Malestar Dolor muscular >14 anys Febre o febrícula Tos Dificultat per a respirar Mal de coll Alteració del gust o de l olfacte Vòmits i/o diarrees Mal de cap Malestar Calfreds Dolor muscular aes troba en aïllament perquè ha estat positiu per COVID-19. aestà en espera del resultat d una PCR aconviu amb una persona diagnosticada de COVID-19. aes troba en període de quarantena domiciliària per haver estat identificat/da com a contacte estret no inmunitzat d alguna persona diagnosticada de COVID-19. Requisits d accés al col legi dels alumnes al alumne ha de portar una mascareta posada, una de recanvi a la motxilla i una altra que es quedarà a l escola. aa l entrada de l escola es farà el rentat de mans amb gel hidroalcohòlic. L alumnat ha de dur cada dia: amascareta posada (+ una de recanvi + una l escola) aampolla d aigua agel hidralcohòlic 5 / Col legi Claret Barcelona\n6 Organització de les entrades i sortides adividim els alumnes de forma que tenen accessos diferents en funció del curs. aes reservaran els ascensors per a les persones que presenten dificultats per a la mobilitat i el seu personal de suport, si s escau. L ús serà esporàdic. La persona que en faci ús s encarregarà de la seva desinfecció. Entrada matí Grup Accés entrada Hora entrada 1r i 2n ESO ABC Porta dreta església Neteja de mans Han d anar a l aula pròpia on hi ha docents esperant :00h 3r i 4t ESO ABC Porta principal Neteja de mans Han d anar a l aula pròpia on hi ha docents esperant :00h * En cas d arribar tard, els alumnes de tots els cursos d ESO han de dirigir-se a la porta principal a la cantonada de Sicília i entrar per allà. Sortida matí aels alumnes han de baixar directament quan sigui la seva hora de sortida i no esperar-se a passadissos, escales o espais comuns. acal evitar les aglomeracions a la sortida de l escola. Els espais de sortida han de quedar lliures. Grup Porta de sortida Hora sortida 1r i 2n ESO ABC Surten per la porta principal Migdia: 13:30h 3r i 4t ESO ABC Surten per la porta principal Migdia: 13:30h Entrada tarda Grup Accés entrada Hora entrada 1r i 2n ESO ABC 3r i 4t ESO ABC Porta dreta església Neteja de mans Han d anar a l aula pròpia on hi ha docents esperant Porta principal Neteja de mans Han d anar a l aula pròpia on hi ha docents esperant Tarda: 14:50-15:00h Tarda: 14:50-15:00h Curs ESO \_ 6\n7 Sortida tarda Grup Porta de sortida Hora sortida 1r i 2n ESO ABC Surten per la porta principal Tarda: 17:00h 3r i 4t ESO ABC Surten per la porta principal Tarda: 16:50h Els alumnes no poden quedar-se al pati vell ni a qualsevol altre espai de l escola. Han de baixar directament, no esperar-se a passadissos, escales o espais comuns, i sortir de l escola evitant les aglomeracions a la sortida de l escola. Els espais de sortida han de quedar lliures. Servei de menjador aels alumnes d ESO que ho desitgin poden fer ús del servei de menjador de l escola. aels alumnes estaran agrupats per grups classe, i mantenen el distanciament necessari entre classes. acom sempre, dins de l escola, caldrà portar mascareta excepte en el moment de menjar. aquan acabin de menjar podran quedar-se al pati o sortir fora de l escola. En cap cas podran pujar a les aules fins l hora establerta. ano es podran quedar a dinar a les aules. aper a més informació consulteu el següent link Grup Hora dinar (2 torns) Espai 1r, 2n, 3r i 4t ESO 13.30h i 14:10h Menjador petit del Cole vell Educació Física i Piscina al escola, d acord amb l Esportiu Claret, ha optat per mantenir l Educació Física amb les mesures de seguretat i higiene que estableix la normativa específica per a equipaments esportius i per a centres escolars, i fer l activitat mantenint l aforament que estableix la normativa. aper fer els desplaçaments fins l esportiu, els alumnes ho faran amb el seu grup classe i hauran de dur posada la mascareta. La mascareta seguirà posada fins el vestidor. atal com s explica més endavant, en l apartat 3. Comunicació absències i retards de les Normes de funcionament i convivència, les absències a Educació física o Piscina es justificaran a través de la plataforma EducamOS. Els i les alumnes no han d anar a l Esportiu a justificar-les amb l agenda. aen cas de no fer piscina o Educació física, si la classe és a primera hora del matí o a última del matí, l alumne restarà a casa, i no al centre, amb el vist-i-plau de la família. 7 / Col legi Claret Barcelona\n8 Educació Física L aforament de la pista coberta permet que dues classes d ESO facin l activitat simultàniament a la pista coberta. al accés a l Esportiu es farà per l escala que hi ha entre els patis de l edifici nou i l edifici vell. En cas d haver de tornar a escola després de l activitat també ho faran per la mateixa escala. aels nois i noies dels grus que facin educació física es canviaran en espais diferenciats en els vestidors. as utilitzaran els vestidors de l esportiu per canviar-se. Després de l activitat hauran de dutxar-se. Piscina L aforament de la piscina permet que dues classe d ESO facin la piscina simultàniament. al accés a l Esportiu es farà per la porta interna que comunica l escola i l entrada de l Esportiu del carrer Sicília. Un docent els acompanyarà en el recorregut. aels nois i les noies dels grups que facin piscina es canviaran en espais diferenciats en els vestidors. acal que portin la mascareta fins que surtin del vestidor. arealitzaran l activitat de piscina sense mascareta. aes canviaran al vestidor i, amb la mascareta posada, si han de tornar a l escola, ho faran desfent el mateix recorregut. Reunions amb famílies i persones de fora del centre educatiu ales reunions de famílies seran preferentment telemàtiques, tant les reunions de grup classe com les reunions individuals entre família i tutor o tutora. as utilitzaran les eines necessàries per fer-les telemàtiques, preferentment el Meet de Workspace, i, en cas que no sigui possible, s utilitzaran altres eines que permetin videotrucades com el Zoom, l Skype, el HangOut, etc. Curs ESO \_ 8\n9 Adaptats a la situació de cada moment Càmeres a les aules per seguir les classes des de casa aen cas de confinament de l alumne, l escola disposa de càmeres per poder seguir les classes des de casa. al alumne ha d informar-ne al tutor a través del correu electrònic. El tutor és qui s encarrega de comunicar-ho a l equip docent. Podeu consultar totes les mesures generals de prevenció i seguretat des del web: agrups estables de convivència i mascareta arentat de mans apla de neteja, desinfecció i ventilació del centre aprotocol d actuació en cas de sospita o confirmació de COVID-19 areunions amb famílies i persones de fora del centre educatiu Coordinació COVID Claret: Per a qualsevol informació relacionada amb el Covid-19 podeu contactar amb la coordinadora COVID de la nostra escola: Rebeca Cangas (Secretaria) 9 / Col legi Claret Barcelona\n10 COMUNICACIÓ FAMÍLIA - ESCOLA Tots junts fem comunitat. Sempre connectats! Per tal de facilitar l intercanvi d informació de manera àgil i ràpida, disposeu de diversos canals de comunicació entre les famílies i l escola. Com a norma general, la figura del tutor/a és la persona de referència tant per als vostres fills/es com per a vosaltres les famílies. És a ell o ella a qui heu de recórrer per qualsevol dubte, problema i/o consulta. Aquesta comunicació la podeu realitzar via correu electrònic, via telefònica, o, també a través de l agenda escolar. Aquest curs preveiem que augmentaran la quantitat de comunicacions entre famílies i escola, especialment les referides a absències i retards. Per aquest motiu, us demanem que, per a tot allò que pugueu, utilitzeu les eines telemàtiques i, concretament, la plataforma EducamOS. Tal com s explica més endavant en l apartat 3. Comunicació absències i retards de les Normes de funcionament i convivència les absències i retards us demanem que els gestioneu a través de la plataforma EducamOS. En cas de no ser possible, sempre disposeu de l agenda escolar i, en últim cas, podeu trucar a Consergeria. Per a tot allò relacionat amb la COVID, cal que contacteu amb: La major part d informacions les rebreu per correu i en tindreu una còpia disponible a l apartat de Circulars de la plataforma EducamOS: Accés a Educamos A nivell didàctic, de la mateixa manera que la comunicació entre docents i alumnes es realitza presencialment a l aula, les matèries disposen d un entorn virtual d aprenentatge (EVA) en el que l alumnat i els docents estableixen la comunicació. Des del curs , la nostra escola ha apostat per la implantació d una solució integrada de comunicació i de col laboració amb els alumnes, Google Workspace, que Google ofereix als centres educatius i que comprèn eines de correu electrònic, calendari, paquet ofimàtic, plataforma virtual d aprenentatge (Classroom) i videoconferència, a més d altres serveis que Google permet afegir al paquet principal per adaptar-lo a les necessitats dels entres i usuaris. Curs ESO \_ 10\n11 A més a més, continuarem disposant de l espai virtual d emmagatzematge gestionat per One Drive de Microsoft, al qual s accedeix a través de la plataforma EducamOS, que li permetrà gaudir gratuïtament online de totes les eines que ofereix l Office 365. Informació a la xarxa Podeu seguir les notícies i l actualitat de l escola a través de les xarxes socials, només cal que us hi subscriviu: Linkedin Col legi Claret Barcelona in Youtube Claret Barcelona Web Quinzenalment, rebreu per correu informació de les notícies més destacades de l escola. Recordeu que podeu trobar el menú del menjador a la pàgina web del col legi, a l apartat: Serveis / menjador. Petició o canvi en les vostres dades Per a qualsevol canvi respecte les vostres dades, cal dirigir-se a: Accés a la galeria de fotos de l escola Podeu accedir a les fotos que l escola realitza a través del Google Classroom del vostre fill/a. A l apartat Drive de la classe, trobareu una carpeta amb les fotografies de l escola. 11 / Col legi Claret Barcelona\n12 NOVETATS, ACTIVITATS I PROGRAMES CONSOLIDATS A L ESO Aquest curs la Secundària del col legi Claret té per objectiu consolidar les activitats programades pel curs, i la complexa organització del curs presenta poques activitats noves. Les activitats consolidades, es realitzaran en funció de l evolució de la situació de pandèmia. En el primer trimestre hem considerat oportú limitar al màxim les activitats que es realitzin fora de l escola i que requereixin transport públic, així com les activitats que suposin interacció entre diversos grups classe o entre diverses escoles. Novetats per al curs Revista Digital Claret La revista Claret està dirigida, redactada i gestionada per alumnes de secundària. Cada setmana publica notícies d actualitat, entrevistes i articles. Els alumnes de cultura audiovisual de batxillerat són els encarregats de la direcció, gestió i redacció dels articles, en col laboració amb els alumnes de secundària de l escola. El diari compta amb el suport i la tutorització d un periodista professional a fi i efecte de que els estudiants puguin aprofitar al màxim la seva experiència. L objectiu del diari és molt ampli: és una eina per fomentar l esperit crític, per lluitar contra la desinformació i les fake news, per aplicar les competències digitals, per afavorir la llibertat d expressió, per treballar el llenguatge i per potenciar el treball en equip, etc. Codocència La revisió constant de la didàctica de l escola ha fet canviar l atenció ADI als alumnes. La nostra experiència en els darrers cursos va dirigir-nos en la formació feta pels docents de l escola en el Disseny Universal d Aprenentatge (DUA) per tal d atendre millor a la individualitat dels nostres alumnes. Impuls a l Orientació a 4t ESO Una de les eines és la codocència que proposa que a l aula hi siguin present mes d un docent. Diverses matèries de l escola a diferents curso d ESO gaudeixen d aquesta situació com són matemàtiques, català, tecnologia, naturals. Amb el curs començat, s ampliarà a d altres matèries com castellà o socials, amb docents en formació. El curs de 4t d ESO és el darrer de l etapa obligatòria. La tasca d orientació que fem a l escola durant la primària i la secundària pren un nou impuls a 3r d ESO i a 4t d ESO. En aquest darrer curs de 4t d ESO la matèria de Tutoria i Orientació concentrarà els esforços per tal de donar eines a cada alumne per triar el seu futur. L autoconeixement dels propis interessos i els punts forts i dèbils, la visió global del sistema educatiu i la presa de decisions són tres eines cabdals en l elecció dels estudis post-obligatoris. Curs ESO \_ 12\n13 Nova matèria d Interioritat i convivència a 1r i 2n ESO Un dels apsectes més important de l escola és la relació entre els aumnes i entre tots els membres de la comunitat educativa. En els cursos de 1r i 2n ESO són els cursos de Secundària on més importància té treballar la valoració i l autoconeixement del jo i apreciar la diversitat dels altres. Aquests són els pilars per formar-se en el valors que des de l escola considerem claus per tal que la conivència sigui l dequada. Per aquest motiu, la nova materia d Interioritat i convivència de dues hores setmanals potenciarà l adquisició d aquests valors i bons hàbits. Aquesta nova matèria incorpora els contingus de Religió i de la matèria d Habilitats per a l èxit que es feien fins ara. Nova matèria ACTIC a 3r i 4t ESO Els i les alumnes de 3r i 4t d ESO canviaran l hora que tenien fins aquest curs de Natació per treballar les competències digitals seguint el programa ACTIC que la Generalitat de Catalunya. L ACTIC és la certificació acreditativa de la competència digital, entesa com la combinació de coneixements, habilitats i actituds en l àmbit de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) que les persones despleguen en situacions reals per assolir objectius determinats amb eficàcia i eficiència. L ACTIC permet a qualsevol persona demostrar les seves competències en TIC mitjançant una prova telemàtica que cal fer en un centre col laborador reconegut per la Generalitat, el qual garanteix que es fa en les condicions adequades. Aquesta certificació que s ha de fer en un centre extern és una eina que pot facilitar l obtenció d una feina, la promoció professional, l accés a eines d aprenentatge virtual o l obtenció d una certificació professional. Impuls al treball en els Laboratoris i tallers La codocència en la matèria de Tecnologia està destinada a que els alumnes treballin aquesta matèria des d un vessant fortament experimental. Així en els cursos de 2n, 3r i 4t d ESO, totes les hores setmanals excepte una s imparteixen en el Taller de Tecnologia amb més d un docent a l aula. L aprenentatge de la matèria a partir de projectes permeten a l alumne adquirir els coneixements i competències a partir de l experimentació. La codocència en les matèries de Naturals a 3r d ESO permetrà, a mida que avanci el curs, la iniciació en el treball al laboratori i la familiarització de l espai i dels hàbits adequats endinsant-nos a les beceroles de la química. 13 / Col legi Claret Barcelona\n14 Activitats consolidades d etapa Claret Divulga Cada any, la darrere setmana d octubre i les dues primeres de novembre, celebrem el Claret Divulga que consta d un extens programa d activitats de diferents àmbits (economia, comunicació, ciència i tecnologia): xerrades, tallers, visites a centres de recerca i a empreses amb tecnologia puntera, mostra d experiments científics, etc. Aquest cicle divulgatiu està molt proper en dates a la Setmana de la Ciència, un esdeveniment d àmbit europeu que té per objectiu divulgar la ciència i la tecnologia. Durant aquestes dates, un gran nombre d entitats i institucions d arreu organitzen activitats amb l objectiu de fomentar l interès envers la ciència, facilitant alhora el coneixement dels darrers avenços científics i tecnològics de manera atractiva i propera. Claret Orienta Durant el mes de febrer oferim espais d intercanvi amb professionals de diferents sectors i antics alumnes universitaris. Fem taules rodones amb universitaris i professionals de diferents sectors. Durant uns dies venen a l escola antics alumnes universitaris que ofereixen una visió de la realitat de les seves facultats, també convidem a pares i mares de l escola, com a professionals de diferents sectors, que ofereixen la visió de l experiència concreta del seu lloc de treball i itinerari vital, donen consells i resolen els dubtes dels nostres alumnes. Organitzem una mostra d universitats, que és un saló de l ensenyament a petita escala, on les principals universitats catalanes expliquen la seva oferta formativa. Durant tot l any es realitzen visites a universitats, visites a centres de recerca, visites a empreses de tots els sectors (Seat, Betevé, Roche...) per apropar l alumnat a l entorn laboral. Aquesta connexió constant augmenta la motivació de l alumnat i, sobretot, l ajuda a conèixer a fons el món dels estudis i de les professions. El procés de descoberta és bàsic per a tots els joves per tal de poder identificar la pròpia vocació i així fer una bona tria a l hora de construir l itinerari professional i el seu projecte de vida. Programa Explainers El programa ofereix a l alumnat de 4t d ESO i Batxillerat una formació específica per desenvolupar les habilitats comunicatives en un entorn científic de manera creativa i propera. Es realitza a través d un conveni amb el Cosmocaixa a les seves instal lacions. Curs ESO \_ 14\n15 Programa Herois L equip docent porta temps treballant en el disseny i la posada en pràctica d un projecte per millorar la convivència i la prevenció de l assetjament escolar. La implicació i lideratge per part dels alumnes en la prevenció, detecció i seguiment és cabdal. A vegades aquesta pot ser una tasca heroica. L equip docent ha preparat un seguit de missions en que els alumnes de 1r de batxillerat han de convertir-se en referents o superherois, per als alumnes de 1r d ESO que seran els herois. El mateix amb els alumnes de 2n de batxillerat amb els alumnes de 2n d ESO. Durant el curs, els alumnes treballaran els valors de respecte, convivència, assertivitat i empatia a través d aquestes missions proposades. Programa Joves i Ciència És una proposta de colònies científiques a l estiu per a l alumnat de 4t d ESO, on els i les alumnes seran científics i realitzaran una investigació proposada i amb el suport de professorat universitari de referència en els diferents camps de la ciència. Programa Anem x + mates Tallers d aprofundiment de la matemàtica dirigits a alumnes de 4t d ESO estructurats en sessions preparades i dirigides per professorat universitari. Taller de disfresses per Carnestoltes Els alumnes de 1r d ESO acompanyen i donen suport als nens i nenes d Infantil per a preparar les disfresses de Carnestoltes. Programa Teatre per Sant Jordi La setmana de Sant Jordi, com a promoció de les activitats culturals que corresponen a la data, els alumnes de 2n d ESO preparen i representen obres de teatre per als nens i nenes d Infantil. Padrins de música Els alumnes de 1r ESO preparen activitats musicals, a final de curs, per a l alumnat de 1r EP. Play together Els alumnes de 2n ESO dissenyen jocs i juguen utilitzant l anglès amb alumnes de 6è d EP. Xerrades Vicky Bernadet L escola treballa des de fa anys amb la Fundació Vicky Bernadet aspectes de la salut sexual i afectiva i de prevenció d abusos. L autor ens visita És apassionant poder comentar un llibre amb el seu autor. Aquesta és l activitat que els alumnes de 2n ESO tenen preparada per compartir alguna de les lectures que estan previstes per a aquest curs. Projecte 2n ESO Edat Mitjana Es donarà continuïtat al projecte interdisciplinar iniciat el curs passat sobre l Edat Mitjana a 2n d ESO. Participació en activitats solidàries i de transformació social L equip de Pastoral de l escola proposa, als alumnes, diverses activitats durant el curs per desvetllar els valors socials i prendre consciència. L objectiu final és ser actius en la transformació i millora de la societat i del món. 15 / Col legi Claret Barcelona\n16 Pla d impuls de llengües estrangeres ANGLÈS L escola aposta per l aprenentatge de l anglès com a vehicle d expressió i de comunicació. Des de fa uns anys ho realitzem utilitzant el mètode AMCO. Aquest mètode potencia i prioritza l aprenentatge oral de la llengua i de les habilitats comunicatives de l alumne. El curs el col legi va engegar el Programa d Auxiliars de Conversa, on joves estudiants nadius per als quals l anglès és llengua materna, en el marc d un conveni de cooperació educativa, realitzen tasques acadèmiques de consolidació i millora de l anglès, especialment a nivell oral, a totes les etapes de l escola. Acreditació del nivell d anglès L escola us ofereix la possibilitat d acreditar el nivell d anglès del vostres fills gràcies a un conveni amb el Trinity College London, reconegut internacionalment per certificar el nivell competencial en l ús i el domini de l idioma. Els exàmens es fan a l escola en dues jornades diferenciades, una primera amb les proves de Reading i Writing i una segona jornada amb les d Speaking i Listening. La pràctica totalitat dels alumnes presentats des del curs a les proves han aconseguit acreditar el nivell d anglès del qual s examinaven. Posteriorment, aquesta tardor realitzarem una reunió informativa per explicar, amb tot detall, el funcionament de les acreditacions per a aquells alumnes o familiars que vulguin acollir-s hi. Batxillerat DUAL Doble titulació del Batxillerat estatal i nord-americà IMMERSIÓ LINGÜÍSTICA APRENENTATGE DIGITAL Programa extraescolar que permet a l alumnat estar matriculat a l escola i, simultàniament, en un High School als EUA, cursant ambdós estudis alhora. Això és possible a través de la col laboració amb Academica Corporation. La directora del programa Batxillerat dual a l escola és l Elisabeth Lynch. Els alumnes que cursen el Batxillerat Dual poden, si ho requereixen, anar els divendres de 13.30h a 14.30h a l espai tutoritzat (aula 22, 4t ESO B). És un espai que facilitem per atendre consultes. També es pot utilitzar com a study hall, ja que permet la utilització de portàtils propis i emprar l espai com aula d estudi. El primer dia d aquest espai serà el primer divendres d octubre. Periòdicament, l Elisabeth convocarà a l alumnat a reunions de seguiment. Curs ESO \_ 16\n17 Spellian L any passat vam encetar el projecte Spellian a 4t d ESO i aquest any el continuem afegint alumnes de 3r d ESO. Són converses guiades setmanals on els alumnes de l escola tenen com a parella lingüística alumnes d una escola anglesa de la seva mateixa edat. FRANCÈS La nostra escola també us ofereix la possibilitat d acreditar el nivell de francès dels vostres fills, segons el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües. L acreditació del DELF la realitza el Ministére de l Education de França, i és reconeguda internacionalment per certificar el nivell competencial en l ús i el domini de l idioma. Matemàtiques i llengües Matemàtiques L aprenentatge de les mates a 1r i 2n d ESO es recolza amb el programa JumpMath. Aquest mètode permet estructurar i consolidar l adquisició de les habilitats matemàtiques a partir dels coneixements propis de l alumne. Permet assolir un aprenentatge significatiu atacant un mateix contingut des de diferents punts de vista. Dóna continuïtat al projecte de Primària. Llibres de lectura de llengües catalana i castellana Gràcies a una tasca de col laboració engegada fa uns quants anys amb l AMPA de l escola, els llibres de lectura de l ESO estan socialitzats. 17 / Col legi Claret Barcelona\n18 L AVALUACIÓ Seguiment continuat Per tal de facilitar-vos els aspectes clau de l avaluació a l ESO del col legi Claret, us destaquem els punts principals, extrets dels Criteris Generals d Avaluació aprovats per l equip docent. Podeu consultar el contingut íntegre dels Criteris d Avaluació d ESO a: Criteris d Avaluació d ESO És prioritari que les famílies i el professorat acompanyin als i les alumnes en aquest procés d aprenentatge, en el que és imprescindible el valor de l esforç continuat i el treball que han de ser-hi presents. Així com la responsabilitat de l alumnat en la seva formació. 1. Ponderació dels continguts avaluables Quins aspectes s avaluen? Per a cada avaluació, totes les matèries tenen definits dos blocs d objectius: objectius actitudinals i objectius conceptuals (conceptes i procediments). Els objectius actitudinals són indicatius d una bona predisposició a l aprenentatge i l adquisició d un mètode de treball adequat per part de l alumne. Els objectius conceptuals ens mostren una progressió en l aprenentatge de l alumne. Com els avaluem? Contínuament en el dia a dia en les activitats d aprenentatge d aula, i, també, en les tasques i proves escrites i treballs demanats. La ponderació d aquests dos blocs en la nota de la matèria és la següent: Grup 1r i 2n ESO 3r i 4t ESO Objectius actitudinals 20% 15% Objectius conceptuals 80% 85% Durant el curs es realitza un seguiment continuat de l alumnat mitjançant l observació diària a l aula, amb el seguiment de les tasques encomanades, en les sessions de preavaluació, d avaluació i amb les tutories amb l alumnat, famílies i amb l equip d orientació psicopedagògica. 2. Activitats de recuperació Les matèries suspeses en acabar la 1a i/o 2a avaluació es podran recuperar seguint el mecanisme que estableix el full de l alumne de cada matèria i les activitats establertes pel docent. En cas de requerir-se, les proves de recuperació es realitzaran en les dates que trobareu a la darrera pàgina d aquest dossier i que es comunicaran oportunament als alumnes. 3. Avaluació final ordinària Com a norma general, el càlcul de la qualificació final en cada matèria es realitza fent la mitjana de les tres avaluacions del curs i arrodonint el valor a zero decimals. A partir dels resultats obtinguts en les avaluacions i recuperacions al llarg del curs, el professor/a de cada matèria atorgarà a cada alumne una qualificació final, tenint en compte la normativa del Departament i els criteris d avaluació d etapa i de cada matèria establerts a principi de curs. Curs ESO \_ 18\n19 Aquesta avaluació final es durà a terme al mes de juny, i l alumne/a ha de ser qualificat amb una de les següents qualificacions: Qualificació final No assolit Assolit suficientment Assolit notablement Assolit excel lentment A l avaluació final ordinària del mes de juny, l alumnat no assolirà una matèria en els següents casos: atenint suspeses dues o les tres avaluacions del curs. ala mitjana de les 3 avaluacions sigui inferior a 4,5 En aquests casos l alumnat haurà de presentar-se a la prova extraordinària. 4. Calendari de lliurament de butlletes de qualificacions 1a preavaluació Butlletes Butlleta Provisional Dates Disposareu telemàticament de les butlletes de la preavaluació del 24 al 29 d octubre a través d EducamOS, depenent dels cursos 1a avaluació Butlleta 1a Avaluació Si la reunió és telemàtica, les famílies podreu consultar-la telemàticament a partir de la data de la reunió de famílies. si la reunió és presencial, es lliurarà en paper a la reunió del final del 1r trimestre. 2a preavaluació Butlleta Provisional Disposareu telemàticament de les butlletes de la preavaluació del 7 al 10 de febrer a través d EducamOS 2a avaluació Butlleta 2a Avaluació Si la reunió és telemàtica, les famílies podreu consultar-la telemàticament a partir de la data de la reunió de famílies. si la reunió és presencial, es lliurarà en paper a la reunió del final del 2n trimestre. 3a preavaluació 3a avaluació Avaluació Final Ordinària Avaluació Extraordinària Butlleta Provisional Butlleta 3a Avaluació Butlleta Avaluació Final Ordinària Butlleta Avaluació Extraordinària Disposareu telemàticament de les butlletes de la preavaluació de 9 al 13 de maig a través d EducamOS Si la reunió és telemàtica, les famílies podreu consultar-la telemàticament a partir de la data de la reunió de famílies. si la reunió és presencial, es lliurarà en paper a la reunió del final de curs. 19 / Col legi Claret Barcelona\n20 5. Avaluació final extraordinària. Proves extraordinàries d avaluació L alumnat que hagi suspès alguna matèria de l avaluació final ordinària haurà de realitzar les proves extraordinàries d avaluació en els darrers dies del calendari escolar del mes de juny, d acord amb les dates que determini el calendari escolar anual. L alumnat que tingui suspès el bloc de matèries optatives es presentarà a les proves extraordinàries de la matèria optativa suspesa. En cadascun dels quatre cursos de l etapa, i després de les proves extraordinàries, l equip docent s ha de reunir en una sessió d avaluació final extraordinària. En el context de l avaluació contínua, la qualificació final extraordinària ha de ser el resultat global obtingut a partir de la valoració de l evolució de l alumne/a durant el curs, de les activitats de recuperació que s hagin proposat i de la prova extraordinària. En la sessió d avaluació final extraordinària, vistos els resultats obtinguts per cada alumne/a, l equip docent ha de prendre les decisions definitives respecte a la superació o no de les matèries i decidir l alumnat que finalment passa de curs i/o supera l etapa. La qualificació de l alumnat que ha estat convocat a proves extraordinàries de recuperació no serà mai superior a un Assolit Suficientment. 6. Recuperació de matèries pendents en cursos anteriors Seguint la normativa desplegada per l Ordre d Avaluació de l Educació Secundària Obligatòria del Departament d Educació de la Generalitat de Catalunya, és necessari recuperar les matèries pendents de cursos anteriors. Amb l objectiu de facilitar l aprenentatge del nostre alumnat i simplificar el procés, seguirem el següent procediment: A meitat de curs es realitzarà una convocatòria de matèries suspeses en cursos anteriors. Si es supera la prova i/o activitats de recuperació es qualificarà la matèria amb Assolit Suficientment. Si no es supera, l alumne encara tindrà l oportunitat d aprovar la matèria pel criteri acumulatiu, sempre que la matèria tingui continuïtat en el present curs. Així doncs, la superació de matèries de cursos superiors implica la recuperació de les matèries relacionades de cursos anteriors. Recordem que si no s aprova a final de curs, la matèria suspesa comptabilitza com una de les dues amb qualificació negativa que com a màxim pot tenir un alumne per assolir el títol de graduat/da en Educació Secundària Obligatòria. Curs ESO \_ 20\n21 Per tot plegat, és important tenir en compte que segons l organització curricular del nostre col legi les matèries sense continuïtat són: amatèria de 1r d ESO que no té continuïtat a 2n d ESO: Música amatèria de 2n d ESO que no té continuïtat a 3r d ESO: Educació Visual i Plàstica. amatèries de 3r d ESO que no tenen continuïtat a 4t d ESO: Música i, depenent, de les matèries optatives específiques que es cursin poden ser: Biologia i Geologia, Física i Química i/o Tecnologia. 7. Reclamacions de qualificacions Els documents oficials de l avaluació es conserven en el centre a disposició de la Inspecció per a possibles comprovacions. En el cas que el professorat lliuri a l alumnat el material que hagi contribuït a la seva avaluació continuada, és responsabilitat d aquests alumnes conservar-lo fins a final de curs. Només així podrem garantir el seu dret a una possible revisió de qualificacions. Les reclamacions de qualificacions finals, promoció de curs o acreditació final d etapa, es podran presentar, adreçades a la Direcció, el dia 29 i 30 de juny. Abans de procedir a aquest tràmit, cal recordar que l alumnat pot sol licitar un aclariment sobre la qualificació obtinguda. El professorat atendrà aquesta sol licitud, argumentant la puntuació atorgada i mostrant que s ajusta als criteris d avaluació de la matèria i de l etapa. Els criteris de matèria s expliquen i es comuniquen o per escrit o a través del Classroom a l inici de curs a tot l alumnat; els criteris d avaluació d ESO els trobareu a la web de l escola. 21 / Col legi Claret Barcelona\n22 NORMES DE CONVIVÈNCIA Fomentem el respecte i el compromís Us remarquem alguns aspectes cabdals per facilitar la relació i convivència entre els integrants de la comunitat educativa, en aquelles situacions quotidianes habituals del funcionament i organització de l etapa d ESO. És una concreció d allò que apareix en el referit Reglament que podeu consultar a la web del col legi. 1. Sortides i activitats escolars Les sortides i activitats escolars que realitza el col legi estan planificades per l equip docent com a complement de la tasca educativa. Com a tals, estan aprovades pel Consell Escolar en la Programació General Anual del Centre. L esforç organitzatiu que generen es veu compensat pels objectius que es pretenen assolir en cada activitat. Tots els i les alumnes tenen l obligació de participar-hi. Aquestes activitats es comuniquen a les famílies mitjançant una circular prèvia a l activitat. Quan requereixen un cobrament extraordinari també es notifica. Per tant, si no s avisa al docent responsable de la sortida amb antelació es procedirà al cobrament. En cas de no assistir el dia de l activitat, no es realitzaran devolucions, excepte en cas de força major, donat que repercuteixen en el pressupost global i, per tant, en la resta de companys/es. L alumnat no podrà realitzar desplaçaments en moto ni patinet durant l horari escolar dins les activitats i sortides programades pel col legi. 2. Agenda escolar L Agenda escolar és una eina de treball. Com a tal, haurà d estar sempre en bones condicions. L alumnat té l obligació de portar sempre l Agenda i lliurar-la a qualsevol professor que li demani. L alumne/a ha de fer servir d agenda per organitzar les seves tasques escolars. Forma part de l adquisició d hàbits de treball. No pot constar-hi cap escrit o dibuix inadequat, o que no siguin comunicacions entre professorat, família i alumnat. Quan l ús de l Agenda sigui incorrecte el tutor/a la retirarà i l alumne/a n haurà de comprar una de nova. No està permès arrencar-ne cap full i implicarà un Avís de Direcció. 3. Comunicació absències i retards En cas que, com a famílies, calgui justificar alguna absència o retard, tot seguit teniu un recordatori per a les situacions més habituals. Recordeu que per a tot allò relacionat amb la COVID, cal que la coordinadora COVID del centre: Coordinadora COVID: Rebeca Cangas Curs ESO \_ 22\n23 3.1 Alumnes que han d arribar més tard del que és habitual justificadament ala família ho ha de justificar a través d EducamOS indicant-ne el motiu. asi no és possible, podrà fer-ho a l agenda, en les pàgines finals, en l apartat Relació Família-escola. Absències i retards. L alumne/a ha de mostrar-la a Consergeria a l entrar a l escola. aen últim cas, es podrà enviar un correu a o trucar a Consergeria. aen qualsevol dels casos anteriors, l alumne/a s incorpora a la classe que li correspon per horari. 3.2 Alumnes que no poden assistir a l escola tot un dia. ala família ho ha de justificar amb antelació a través d EducamOS indicant-ne el motiu. asi no és possible, podrà fer-ho a l agenda, en les pàgines finals, en l apartat Relació Família-escola. Absències i retards. L alumne/a ha de mostrar-la a Consergeria a l entrar a l escola. aen últim cas, es podrà enviar un correu a o trucar a Consergeria. aper a les qüestions relacionades amb el COVID, contactar amb 3.3 Alumnes que han de sortir de l escola abans que acabi l horari lectiu ala família ho ha de justificar a l agenda, en les pàgines finals, en l apartat Relació Família-escola. Absències i retards. asi la família vol que l alumne/a marxi sol de l escola, és imprescindible marcar la casella indicada per a tal efecte a l agenda. En cas de no marcar la casella, l alumne no pot sortir sol del centre, i cal que la família vingui a buscar-lo a l escola. al alumne/a ha d ensenyar la justificació al docent de l hora que acaba, que la signarà. al alumne/a ha de mostrar-la a Consergeria abans de sortir del centre, qui ho registrarà a EducamOS. 3.4 Absències a piscina Si la sessió és a les 8h (1r i 2n ESO) ala família ho justificarà a través d EducamOS indicant-ne el motiu. al alumne no entrarà al centre fins les 9h. i ho farà per la porta principal. al alumne no ha d anar a l Esportiu a justificar-ho. 3.5 Alumnes que disposen d un horari especial aaquest horari serà establert i consensuat entre els tutors i la família. al escola farà un carnet per a l alumne/a on es detallarà l horari individual. ala família el signarà. al escola plastificarà el carnet i el lliurarà a l alumne. al alumne enganxarà el carnet a la darrera pàgina de l agenda. al alumne/a ha de mostrar-lo a Consergeria a cada entrada i sortida fora de l horari habitual. 23 / Col legi Claret Barcelona\n24 4. Comunicacions de disciplina A l etapa d ESO, l escola gestiona les situacions de disciplina amb els i les alumnes. Algunes situacions requereixen deixar constància escrita o informar a la família. Llavors podem trobar: 4.1 Incidències a EducamOS A través de la plataforma EducamOS, els docents deixen constància escrita de situacions produïdes a l aula. La família pot consultar-les, sempre que vulgui, a l apartat d Incidències. 4.2 Les notes a l agenda L apartat de l agenda RELACIÓ FAMÍLIA -ESCOLA serveix per a la comunicació escrita entre el professorat i les famílies. Quan un professor/a escriu una nota sobre el comportament d un alumne/a ho fa amb l objectiu de comunicar a la família una incidència concreta o l acumulació de diversos avisos orals. Les famílies han de signar aquestes notes per tal de certificar que han rebut aquesta informació. 4.3 Trucada telefònica El docent de la matèria o també el tutor es posen en contacte amb la família. 4.4 Treballs de reflexió Davant de situacions de manca de disciplina com retards o accions, comportaments o actituds inadequades l equip docent podrà aplicar, com a mesures correctores, la realització de tasques educadores i/o un treball de reflexió. Aquestes tasques o treballs podran realitzar-se en horari no lectiu. 4.5 Avís de direcció En cas que un alumne/a cometi una falta considerada com a greu, o la reiteració de faltes lleus, es podrà sancionar a l alumne/a amb un avís de Direcció. És una nota escrita del Cap d estudis, indicant que es tracta d un avís de Direcció, quines són les accions reparadores i les mesures disciplinàries que comporta. En cas que l alumne/a persistís en aquesta actitud, es plantejaria sancionar-lo/a amb un segon avís. El Director decidirà si aquest segon avís greu comporta l obertura d un expedient disciplinari. 5. Sobre la manera de vestir al col legi Com a educadors ens cal fer entendre l alumnat que les normes socials que es refereixen a la manera de vestir, també han de ser presents en l àmbit escolar, més enllà de la llibertat, legítima, d optar per una determinada imatge personal. Per sobre de totes les recomanacions concretes ha de prevaler el sentit comú; famílies i docents, com a adults, coneixem molt bé els límits de les formes de vestir que són apropiades per a cada situació. L alumnat ha de venir a l escola vestit amb correcció, per a la tasca que aquí han de realitzar. Hi ha formes de vestir adequades per a cada moment i per a cada activitat de la vida i convé no confondre l escola amb un camp d esports, amb un dia de platja o una festa de discoteca. Curs ESO \_ 24\n25 Per tal d establir uns límits us en posem uns exemples. Estarien fora de lloc: asamarretes, camises i similars que, en posició normal, no arribin a tapar la cintura i/o excessivament escotades, samarretes masculines de tirants. afaldilles i pantalons excessivament curts, pantalons caiguts que mostrin la roba interior, bermudes de platja, xandall (fora de l hora d educació física). acalçat de goma (xancletes de bany) aornaments, maquillatges i pentinats exagerats propis d altres ambients. asímbols contraris a les creences, a la democràcia i a altres valors que l Escola promou. En el cas que un alumne arribi a l escola vestit de manera inadequada i no sigui possible esmenar la incorrecció, a criteri dels docents, l alumne podrà ser enviat a casa per canviar-se, amb avís previ a la família. 6. Ús del telèfon mòbil en horari escolar A principi de curs l escola treballarà i lliurarà a l alumnat de Secundària la normativa sobre l ús dels dispositius mòbils al col legi. La podreu trobar a l apartat documents del següent enllaç: Normativa i consells d ús dels dispositius digitals A tall de resum, us recordem que els alumnes d ESO NO poden utilitzar el mòbil a l escola excepte a l hora de l esbarjo i de mitja pensió, que ho podran fer en els espais permesos. Per aquest motiu, us recordem i us demanem que qualsevol comunicació relacionada amb l àmbit escolar NO ha de fer-se a través de mòbil de l alumne, sinó que ha de fer-se a través de Consergeria o de la persona tutora. Aquesta situació és especialment important si es tracta d algun tema de salut. Penseu que l alumnat no pot fer servir el mòbil i en cas de fer-lo servir, l escola podrà quedar-se el mòbil fins al final de la jornada escolar. Podran fer-se servir en activitats d aprenentatge a l aula sempre que el docent responsable així ho comuniqui explícitament. Per tal de garantir la normativa de protecció de dades i respectar el compromís adquirit amb totes les famílies de l escola, queda expressament prohibit fer fotografies ni gravar vídeos on apareguin altres persones en horari escolar. En cas de fer-ne un ús inadequat, l escola podrà quedar-se el mòbil fins al final de la jornada escolar. 7. Lliurament de material als alumnes En el cas que una família vulgui lliurar quelcom urgent (claus de casa, targeta transport públic, documentació...) a un alumne d Educació Secundaria de l escola, ho farà a través de consergeria. Des de consergeria es faran les accions necessàries per tal de que arribi en mans de l alumne. Les tasques acadèmiques no són material urgent. Cal treballar tots plegats, escola i família, per tal de fer tot el possible per assolir un dels principals objectius que com a comunitat educativa hem pres vers als vostres fills i filles: formar un alumne autònom, capaç de gestionar situacions i problemes, superant les dificultats, aprenent dels errors i rectificant actituds. 25 / Col legi Claret Barcelona\n26 ALTRES INFORMACIONS Adaptacions de la matèria de Música L alumnat que cursa estudis en un centre autoritzat pel Departament d Educació de la Generalitat o en un conservatori de música, podrà sol licitar l adaptació curricular de la matèria de música i/o l optativa del curs en funció de la dedicació horària i segons el que disposen les instruccions de curs. Per iniciar la sol licitud cal que l alumne es posi en contacte amb la professora de música o amb el Coordinador ADI, en Javier Riquelme, durant el mes de setembre o principis del mes d octubre. Convalidacions de l Educació Física L alumnat que està dins el programa de tecnificació ARC de la Federació corresponent, podrà sol licitar la convalidació de la matèria d Educació Física. Per iniciar la sol licitud cal que l alumne es posi en contacte amb el Coordinador ADI, en Javier Riquelme, durant el mes de setembre o principis del mes d octubre. DNI a 2n d ESO L alumnat de 2n d ESO ha de lliurar una fotocòpia del seu Document Nacional d Identitat. Aquesta fotocòpia ha de ser amb les dues parts del DNI en una sola cara. Cal lliurar-la abans del 15 d octubre a la persona tutora. En cas de no lliurar-se en la data demanada, caldrà gestionar-ho directament amb la Secretaria de col legi. BEQUES, AJUTS I ALTRES Us informem que, com cada any, podeu sol licitar a la Secretaria del centre, ajuts i beques. A continuació us detallem concepte i dates aproximades d algunes d elles: aajuts per a llibres de text i material didàctic: Aquests ajuts van dirigits als alumnes de Primària i Secundària, la convocatòria acostuma a sortir al Setembre. abeques de Menjador: Van dirigides als alumnes d Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària, normalment surt primera convocatòria al Juny i segona convocatòria al Setembre. abeques NEE: Aquestes beques van dirigides als alumnes amb necessitats educatives especials que cursin estudis d Educació Infantil, Primària, Secundària i Batxillerat, aquests últims anys la convocatòria ha sortit al Setembre. Per a més informació podeu passar per la Secretaria de l escola en l horari habitual o consultar la informació detallada a la nostra web en el moment en que surtin les convocatòries. Curs ESO \_ 26\n27 ELECCIÓ DELEGATS DE L AMPA Família i escola L Associació de Mares i Pares d Alumnes del col legi Claret de Barcelona demana la vostra implicació i la participació activa per tal de col laborar amb l escola en la seva tasca formativa. Té com a finalitats: acol laborar amb el Col legi en tot allò que l integra i l envolta aaconseguir un diàleg permanent Família-Escola apromoure i donar suport a tota classe d activitats que es desenvolupen dins i fora del Co legi. La mare o el pare delegat de cada curs té com a funcions: afacilitar la comunicació i la col laboració entre totes les mares i tots els pares del curs i l escola. atractar periòdicament amb les tutores i els tutors o la Cap d Estudis diferents aspectes de la marxa del curs. aassistir a les reunions de mares i pares delegats. 27 / Col legi Claret Barcelona\n28 VISIÓ PANORÀMICA DEL CURS Festes col legials 1a festa col legial 2a festa col legial 3a festa col legial 7 de desembre de de febrer de de juny 2022 Reunions Famílies-Persones Tutores Reunió 1r ESO 2n ESO 3r ESO 4t ESO Inici de curs Dijous 30 setembre h Dijous 30 setembre h Dimarts 28 setembre h Dimarts 28 setembre h Primer trimestre Dijous 16 desembre h Dijous 16 desembre h Dimecres 15 desembre h Dimecres 15 desembre h Segon trimestre Dijous 31 març h Dijous 31 març h Dimecres 30 març h Dimecres 30 març h Final de Curs Dimarts 28 juny h Dimarts 28 juny h Dimarts 28 juny h Dimarts 28 juny h Curs ESO \_ 28\n29 Sortides i activitats L equip docent de l etapa ha preparat un seguit de sortides i activitats programades per als cursos de l ESO i seqüenciades durant tot el curs. L escola us informarà, prèviament, dels objectius que pretenen les activitats així com dels detalls de la seva organització. Recordeu que podeu consultar en tot moment el calendari actualitzat i les darreres modificacions a: Calendari d avaluacions Curs 1a Preavaluació 1a Avaluació 2a Preavaluació 2a Avaluació 3a Preavaluació 3a Avaluació 1r ESO 20 octubre 9 desembre 2 febrer 23 març 4 maig 15 juny 2n ESO 20 octubre 1 desembre 2 febrer 16 març 4 maig 8 juny 3r ESO 20 octubre 1 desembre 2 febrer 16 març 4 maig 15 juny 4t ESO 20 octubre 9 desembre 2 febrer 23 març 4 maig 15 juny Avaluació Final Ordinària i Extraordinària: 23 juny En cas de modificacions de dates, es comunicarà oportunament amb antel lació. Recuperacions i proves extraordinàries arecuperacions: 1a avaluació: els primers dies de gener 2a avaluació: els primers dies d abril ales proves extraordinàries es realitzaran al juny i es concretaran els horaris durant el curs 29 / Col legi Claret Barcelona\n30 Us agraïm la confiança que heu manifestat tenir en el nostre centre. També us donem les gràcies per la vostra implicació en el repte que tenim entre mans: el creixement personal dels vostres fills i filles. L equip docent Curs ESO \_ 30\nCOL LEGI COR DE MARIA DE BLANES PRESENTACIÓ DEL CURS\nCOL LEGI COR DE MARIA DE BLANES PRESENTACIÓ DEL CURS 2018-2019 SEGON ESO Titular Directora Pedagògica Sotsdirectora Cap d Estudis Cap de Pastoral Equip directiu Nemesio Rocamora Anna Casadevall Carme Gálvez\nEL PROJECTE LINGÜÍSTIC I EL TREBALL DE LA COMPETÈNCIA COMUNICATIVA ALS CENTRES EDUCATIUS COORDINACIÓ DE CAPS D ESTUDIS SANT CUGAT CURS 2007/2008\nEL PROJECTE LINGÜÍSTIC I EL TREBALL DE LA COMPETÈNCIA COMUNICATIVA ALS CENTRES EDUCATIUS COORDINACIÓ DE CAPS D ESTUDIS SANT CUGAT CURS 2007/2008 1. JUSTIFICACIÓ DEL TEMA Món globalitzat (contactes i intercanvis


Imatge d'arxiu dels busos Tilling Stevens a Barcelona fa un segle / TMB\nBarcelona tornarà a veure circular el 2022 l’emblemàtic autobús Tilling Stevens, un dels primers que van donar servei a la ciutat i un dels 5 més antics de la col·lecció històrica de la Fundació TMB. És l’únic que hi ha a l’Estat. Concretament es tracta del model 3247 model T/S 3A amb imperial, de l’any 1924. Vermells i de dos pisos, van marcar la implantació del servei de bus regular a la capital catalana (1922). D’aquí dos anys, un cop restaurat, aquest Tilling Stevens serà la icona del centenari d’aquest transport tan arrelat a la ciutat.\nLa Fundació TMB va comprar el vehicle fa una dècada al Regne Unit, on es conservava un exemplar. Els busos Tilling Stevens es van fer molt popular entre els barcelonins, però no en va quedar cap un cop després de la Guerra Civil. TMB ja tenia un xassís supervivent dels anys 20, però necessitava les peces que inclou el vehicle adquirit el 2011 per poder reconstruir un vehicle complet. La tasca és molt especialitzada i Transports de Barcelona SA –la divisió d’autobusos de TMB– ha licitat l’encàrrec amb un pressupost de sortida de 290.400 euros amb IVA inclòs.\n“Entre les peculiaritats del Tilling Stevens destaquen el seu motor petrol-electric, precursor de les actuals propulsions híbrides, el xassís de fusta, les rodes massisses i que té el volant de conducció a la dreta”, explica TMB en un comunicat. Tenien dos pisos, estaven pintats de vermell i revestits amb publicitat i comptaven amb una escala a la plataforma posterior per pujar al segon pis.\nEl vehicle comprat “té el motor original en bon estat i conserva els comandaments i altres elements funcionals de fàbrica com ara les manetes i els retrovisors”. En canvi la carrosseria de fusta “està molt malmesa” i TMB admet que potser caldrà fer modificacions per “adaptar el xassís a les mides del vehicle original”. De fet, la cabina vermella de conducció i la plataforma per al cos del darrere no són originals sinó rèpliques.\nImatge d’arxiu d’un bus Tilling Stevens a Barcelona i el vehicle comprat el 2011 / TMB\nPertanyia a un col·leccionista, Gordon F. Hughes, que l’havia adquirit l’any 1960 per fer-ne una primera restauració, després d’haver estat cinc anys al Montague Motor Museum de Beaulieu, al sud d’Anglaterra. Havia estat fabricat a Maidstone (Anglaterra) amb la idea que servís de cotxe de bombers tot i que després va usar-se majoritàriament per al transport de viatgers. Era un precursor del que avui anomenem un híbrid: aprofitava l’energia elèctrica generada pel motor i la dinamo per no fer servir tant combustible.\nTMB preveu exhibir el flamant vehicle restaurat durant els actes de celebració del centenari de l’inici del servei d’autobús a Barcelona. Tot i una primera experiència truncada (La Catalana, el 1906), el servei es va estendre realment per la capital i rodalia a partir de l’octubre de 1922. Els Tilling Stevens es feien servir a les primeres línies de servei regular de la Companyia General d’Autobusos (CGA), empresa matriu de l’actual Transports de Barcelona, SA, integrada a TMB. Durant la postguerra els pocs exemplars que quedaven es van desballestar per aprofitar-ne peces. L’únic element supervivent va ser un xassís extret d’un Tilling Stevens i recol·locat en un camió de manteniment dels troleibusos dels anys 60.


És evident que al País Valencià les festes son un clam de joia encesa, en cada ciutat, vila o llogaret, the music, el cant, la convivència, l’esclat del cel encès de mil colors pels castells de foc d’artifici, les mascletaes, són el fonament del fet que les festes no tinguin el defalliment d’altres comunitats.\nWe, a Vilafranca del Penedès també tenim el goig, com el teniu a Banyeres de Mariola, que la seva gent recolza, estima i participa de la seva festa, i que aquells banyeruts que com ja sabeu, vàrem arribar fa ja una pila d’anys en aquesta vila, no vàrem imposar mai els nostres costums, ans el contrari, molt aviat restaven integrats d’aquella nova comunitat que ens acollia, no com a forasters, sinó com uns vilatans més, i on algun dels elements més joves participaven ja con a integrants d’aquells balls folklòrics tan rics dins de la cultura catalana.\nBut, aquestes dues poblacions per nosaltres estimades i reconegudes, a més d’aquests llocs de recolliment, tenen en el seu calendari unes festes arreu reconegudes i al mateix temps importants dins del context folklòric del propi país. Aquest any us voldríem donar a conèixer d’una manera sintetitzada les de Vilafranca que tenen una dilatada vida i considerada d’interès nacional. El patró és Sant Fèlix, però filant prim podríem dir que no li tocaria ser-ho, ja que el titular era, fa anys i panys, Sant Ramon de Penyafort fill de Vilafranca. Ens explicarem: la vila va patir un temps de sequera impressionant i Sant Ramon no feia res per arreglar el remullats dels camps, va ser llavors quan van decidir portar les despulles de Sant Fèlix des de Roma, les van passejar en processó i als pocs dies l’aigua baixava del cel a dojo, llavors va ser elegit patró intocable de Vilafranca.\nA la capital del vi de l’Alt Penedès hi ha tot un contingut de balls, tots ells més que centenaris, alguns perduts en el temps i després recuperats, que engalanen la seva festa: Figue-taires, Cotonines, Bastoners, Ball Pla, els Pastorets, Ball dels mal cassats, els Panderos, la Moixiganga, Serra-llonga i sobre tot els castellers l’espectacle més popular actualment a Catalunya. Els Castellers de Vilafran-ca, són des de fa uns anys la colla més encertada i atrevida en aquestes construccions humanes a vegades monumentals com podreu observar en les fotografies que reproduïm en aquest escrit. The 30 August, diada de Sant Fèlix, rivalitzen, junt amb les tres colles de més prestigi, perquè la multitud vinguda d’arreu de Catalunya, pugui contemplar qui seran el més agosarats en enlairar al màxim els seus castells. Força, equilibri, valor i seny, aquests són els símbols de totes les agrupacions de castells de Catalunya. Els documents gràfics que aquest any us enviem, demostren la magnitud d’aquestes construccions i del treball en equip, les colles punteres tenen entre tres-cents i quatre-cents participants entre homes i dones, i com no, de xiquets i xiquetes que són els que s’enlairen més amunt.\nParticularment, podem dir que sempre vivim aquest esdeveniment amb intensitat, quan tenia catorze anys ja era component de la colla de Bastoners fen dringar els bastons amb una ressonància de fusta premsada, com queda plasmat en la fotografia, sóc el que mira directament la màquina. L’any 1981 vàrem ser nomenats cinc persones administradors de la Festa Major de Vilafranca, que equival, més o menys, a ser capità de les Festes de Moros i Cristians i un reconeixement a tot allò que durant anys has fet per la població. Tenim també el goig d’haver sigut pregoner de diferents festes de pobles comarcans, terres de pagès on aquests pobles queden envoltats de vinyes verdes a l’estiu i ocres quan l’hivern les deixa desfullades.


Por Lluis Montoliu, el 14 septiembre, 2020. Categoría(s): edición genética • ética • historia de la ciencia • política científica • Premio Nobel ✎ 6\nPingback: Premio Nobel Química 2020: Charpentier y Doudna por la edición genómica CRISPR-Cas9 - La Ciencia de la Mula Francis\nEs escaliofrante el relato.Me hace recordar la serie estadounidense «La Ley y el Orden»,donde los culpables aparecen de manera sorpresiva y desconcertante.Leí un twitter hace poco donde comparaban el otorgamiento de este premio como si se lo hubieran entregado a alguien que inventó un barómetro muy preciso,pero no a Torricelli,que fue quien lo inventó.¿Cómo en la serie,se habrá extendido una mano peluda de las patentes hasta Estocolmo?Es solo una conjetura.\nPingback: «PREMIOS NOBEL DE MEDICINA, FÍSICA Y QUÍMICA» – CON FRANCIS VILLATORO – ValdeREC\nJosep Carreras Gallén dice:\n18 febrero, 2021 a las 11:58 pm\nHola,sóc una persona que pateix una enfermetat neurodegerenativa que fins l’aparició del CRISPR CAS9, era una enfermetat que no es podía curar. Ara que he entès que amb aquesta bactería, es pot trobar el troç d’ADN que ha mutat, el pot tallar i enganxar un troç correcte, i així, curar la malaltía.Ja sé que no es tan sencill com ho explico, però el que no puc entendre, es que per unes patents, jo no pugui provar de curar-me amb aquesta tecnología, i així poguer curar a totes les properes generacions que ens segueixen,fins i tot fer desapareixer l’enfermetat.\nI també, utilitzar les proves fetes amb mí, per estudiar la manera de curar més de set mil enfermetats minoritarias mal anomenades rares.\nEspero que algú pugui fer cambiar les coses, primer les persones i després els diners, però sembla impossible.\n20 febrero, 2021 a las 11:59 am\nHola Josep, poc a poc tot es va aconseguint, potser no tan ràpid com tots voldríem. Molts ànims.\n⇦ Mosquitos transgénicos • La ciencia también tiene límites ⇨


Carraus i matraques | La Teiera\n← Literatura fantàstica i tradició oral\nAmb tres pams de llangonissa…! →\nCanalla a les escales de davant de l’església. Capçanes (1996)\n«Tumultuosa es la turba que recorre las calles en la tarde del miércoles, repicando con mazos y carracas en todas las puertas que halla al paso, dando fin en las Iglesias, en donde espera con impaciencia la hora de tinieblas para escurrirse a lo interior, burlando la vigilancia de serenos y sacristanes aficionados, pues para todo hay aficiones.»\nReus en el bolsillo, 1851.\n«A matar jueus. Hoy y los dos días siguientes es cuando hay cierto permiso para meter ruido dentro de los templos con carracas, mazos y matracas, permiso del cual, a decir verdad, en muchas partes se hace abuso por más vigilancia que se despliegue.»\nDiario de Tarragona, dimecres 8 d’abril de 1868.\n«Tornant a remaxar el clan dels catòlics de Falset, tots sabem que les canalles tenien l’inhumà costum d’anar amb malls pels carrers a matar jueus, l’Alcaldia prengué l’acord de fer un pregó (que per cert fou molt moral) prohibint l’anar pels carrers matant jueus, doncs aquesta actitud no fa de poble civilitzat, però ells (els catòlics) s’enfadaren molt perquè deien que allò era cohibir la llibertat.\nPrengui nota, Govern de la República, que de matar jueus, els catòlics en diuen llibertat.»\nAvançada, 22 d’abril de1933\nDos xiquets, amb carraus monumentals, a la porta de l’església de Vilanova de Prades (1992)\nEn el passat, durant la Setmana Santa, les campanes emmudien. Des dels campanars sonaven grans matraques de fusta. Els carrers i l’interior de les esglésies s’omplien dels sons aspres, monòtons –i, a vegades, eixordadors–, produïts per estris de fusta com els carraus i les matraques. La justificació d’aquests costums, en el context de la religió, venia de la reconstrucció simbòlica del terratrèmol i la confusió que sacsejà la terra després de la mort de Crist. També es pot interpretar com una cerimònia d’exorcisme dels dimonis –hom parlava de matar jueus, identificats, com els moros, amb el mal a la nostra cultura popular– o de cerimònies de soroll adreçades a l’allunyament dels difunts en un moment en què la vida retorna a la natura…\nSense oblidar aquests significats, el cert és que l’ús de carraus i matraques, de maces de fusta i bastons per picar, comportava pràctiques de transgressió festiva a l’abast dels més joves –i no tan joves–, a vegades amb un caire prou violent. Les constants prohibicions per part de l’Església del costum de picar portes, a partir de la tarda del Dimecres Sant, o de matar jueus a l’interior dels temples, després de l’ofici de tenebres, ho constaten. Molts capellans optaven per situar un cairat o una biga al mig de la nau per evitar que els cops de maça malmetessin els bancs.\nMolts d’aquests costums van desaparèixer a la primera meitat del segle XX. Prohibicions pel que comportaven de disbauxa, refús per tractar-se de pràctiques associades a la religió en temps de laïcisme i noves prohibicions per no ajustar-se a l’ortodòxia del nacionalcatolicisme de la postguerra.\nXiquets amb carraus a Rasquera (1988)\nVa restar, en tot cas, l’ús més funcional: passades dels xiquets amb carraus pels carrers anunciant els oficis i professons, o ús de les matraques en el curs dels viacrucis i professons.\nLa canalla amb carraus i matraques. La Morera de Montsant (1993)\nA finals del segle passat, l’ús dels carraus i matraques com a forma d’anunciar els oficis i professons del Divendres Sant era encara vigent en diverses poblacions de les nostres comarques. Durant alguns anys em vaig dedicar, amb altres persones, a documentar aquestes i altres pràctiques del costumari popular vinculat a la celebració de la Setmana Santa.\nLa canalla amb carraus i matraques. Pradell de la Teixeta (1997)\n(No cal dir que qualsevol aportació sobre l’actualitat d’aquests costums serà benvinguda)\n4 respostes a Carraus i matraques\n21 Abril 2011 a les 18:51\nLa Lena Paüls, al seu bloc Pont d’Enseula va publicar l’any passat un article sobre el tema:\nRetroenllaç: Amb tres pams de llangonissa… ! | La Teiera\n4 Abril 2012 a les 12:56\nA Pradell de la Teixeta encara surten, el Divendres Sant, tres cops, abans dels oficis:\nRetroenllaç: Per Setmana Santa jugar a matar jueus – Ferran Sala Casasampere


El vent arranca teulades, arbres i causa incendis a Castelló\nEls bombers han realitzat una vintena d'actuacions en aquestes primeres hores del dilluns\nMatí molt complicat la d'aquest dilluns a la província de Castelló a causa del vent. Les fortes ratxes de vent, que aconsegueixen els 100 km/h en alguns punts de la província, han arrancat teulades, arbres i han causat xicotets incendis de vegetació en diferents localitats.\nAixí, tal com han informat des del Consorci Provincial de Bombers, els efectius han realitzat un total de dèsset serveis en aquestes últimes hores. A Vila-real, han assegurat una teulada estructural de xapa metàl·lica que havia sigut arrancada pel vendaval. Els bombers han hagut d'assegurar per a evitar possible caiguda a la via pública.\nTambé s'han retirat arbres caiguts a Benicàssim, La Vall d'Uixó i Onda i han hagut d'extingir xicotets incendis de vegetació a Almenara, Betxí, L'Alcora i Cabanes.\nTal com els està comptant elperiodic.com, es prega precaució durant tota la jornada d'aquest dilluns per a circular pel carrer ja que l'Agència Estatal de Meteorologia ha decretat l'avís taronja per fortes ratxes de vent.\nEls avisos estan actius des de fins a les 20.00 hores del dilluns en tot el territori, per ratxes que podrien arribar als 100 quilòmetres per hora a l'interior, i als 90 en el litoral. Quant a la província de Castelló, l'avís és groc a l'interior sud des de les 20.00 fins a mitjanit, per ratxes de fins a 80 km/h.\nL'alerta per fort vent ha obligat a tancar parcs, jardins i cementeris a València. El port de València també ha decidit tancar aquest dilluns pel risc per vendaval i l'alerta per fenòmens costaners.\nA Alacant, l'Ajuntament també ha decretat la suspensió de totes les activitats autoritzades a l'aire lliure a partir de les 00.00 hores del dilluns, com a mesura preventiva davant les fortes ratxes de vent previstes per a la jornada.


El CIIRC organitza la Jornada “Costa i clima: aprendre del passat per encarar el futur” per commemorar el seu vintè aniversari. - Torre Sanchez-Arcilla 2014a - RDITES - Mediawiki\nM. Torre Alcoceba and A. Sánchez-Arcilla, El CIIRC organitza la Jornada “Costa i clima: aprendre del passat per encarar el futur” per commemorar el seu vintè aniversari., Butlletí d'innovació i recerca (#13) (2014). Vol. Notícies, 1 URL https://rdi.dtes.scipedia.com/s/Torre_Sanchez-Arcilla_2014a\nDisseny funcional de les infraestructures\nAnàlisi de l'origen i els símptomes del problema erosiu\nAnàlisi de fluxos d'aigua\nDesenvolupament d'un equip optoacústic\n2 Disseny funcional de les infraestructures\n3 Anàlisi de l'origen i els símptomes del problema erosiu\n4 Anàlisi de fluxos d'aigua\n5 Desenvolupament d'un equip optoacústic\n7 Diferents models\nEn aquests vint anys els CIIRC ha contribuït a resoldre conflictes costaners como ara:\nL’erosió als deltes (conques “intervingudes”)\nPlanificació del territori (sorra ben escàs)\nEficiència alimentacions artificials i barreres (com per exemple longitudinals)\nImpacte i previsió de tempestes més energètiques\nGestió activa versus reactiva del sediment\nProtecció i ample de platja\nUn exemple són els patrons de circulació a l’interior i voltant dels ports, amb l’efecte “corrent d’aire” amb dues bocanes com és el cas de Barcelona, instal·lant un equipament oceanogràfic i campanyes pròpies. A la imatge es mostren els perfils promitjats temporals de les velocitats.\nAmb el Llibre Verd es fa un diagnòstic de la situació actual de la costa catalana, amb una anàlisi capdavanter a l’UE amb imatges de l’Institut Cartogràfic Geològic de Catalunya, en funció de l’interval de temps i espai i que és una peça bàsica per prendre decisions i projectar solucions.\nDefinició d’alternatives d’actuació (costes artificialitzades). En aquest cas es plantegen les alternatives: mantenir-retrocedir-adaptar-defensar per a les diferents funcions de la platja: ecològica, protecció, turística.\nCaracterització de les pressions i de l’estat de les platges (XIOM + Llibre Verd + projectes de recerca), tenint en compte l’onatge i el nivell mig durant les tempestes així com la informació sobre les actuacions per dotar de sorra.\nAnàlisi de l’origen i els símptomes del problema erosiu, tenint en compte el transport longitudinal i transversal del sediment així com les barreres i la impermeabilització del territori.\nAnàlisi de fluxos d’aigua i sediment amb models numèrics propis i adaptats en què es tenen en compte les combinacions d’alimentacions artificials i els pèrdues per causa dels camps d’espigons.\nCom a conseqüència desenvolupament de nous conceptes de solució com ara la vegetació estabilitzadora.\nUna altra fita important és el desenvolupament d’un equip optoacústic d’alta resolució ja que és membre fundador de l’equip Hydralab de l’UE, que és l’únic canal de la UE amb onades, corrents i sediments a gran escala, així com mesures òptiques de gran escala i precisió. Amb aquesta eina s’han mesurat:\nFormes de fons marí (ripples) i transport en suspensió.\nVelocitats i concentracions a la capa límit del fons per calibrar formulacions de transport.\nEvolució i nivell del fons per analitzar la capa frontera amb els gradients i vòrtex.\nAnàlisi de l’eficiència de dics submergits amb anàlisi a la columna d’aigua.\nEn el desenvolupament del models:\nnumèrics propis i adaptats que es calibren localment tant al camp com al laboratori han servit per predir l’onatge (per al SMC) i les implicacions en seguretat;\nambientals que s’han emprat per analitzar la qualitat de l’aigua i l’impacte a la zona costanera propera així com la renovació i la dispersió de contaminants; també per analitzar la gestió ambiental de vessaments.\nEls models s’alimenten amb les dades que diferents sensors capten:\ndisseny i gestió de la xarxa oceanogràfica XIOM (vent-onades-corrents),\ndisseny construcció d’una boa meteo-oceanogràfica per a aero-generadors deslocalitzats.\nincorporació del LIDAR flotant amb compensació pel moviment de la boia.\nAquestes mesures d’alta resolució s’han d’acoblar als models.\nS’han refinat molt models numèrics per arribar a alguns que tenen en compte la penetració (reflexió + difracció) a l’interior d’un port, per exemple per predir l’agitació que pot afectar a l’operativa portuària: aplicat al port de Blanes el model SWASH.\nEn aquesta mateixa línia s’han fet models híbrids –numèrics i físics – per simular l’efecte d’obres depassables, per exemple per predir l’impacte en la resposta costanera de barreres parcials.\nTambé els models d’inundació erosió per simular l’efecte de la pujada relativa del nivell mitjà del mar amb subsidència, per avaluar riscos.\nUn exemple d’aplicació de tota la informació en temps real és iCoast, per predir temporals, que s’ha fet en col·laboració amb SMC, l’IGC, el Departament d’Interior, a l’àmbit del 7è Programa Marc.\nRedactat per: Margarita Torre Alcoceba. Per saber-ne més: Agustín Sánchez-Arcilla


Montón: 'La remodelació del consultori Bilbao és una mostra que la dignificació de les infraestructures és una prioritat per aquest Consell' | Valencia Extra\nMontón: 'La remodelació del consultori Bilbao és una mostra que la dignificació de les infraestructures és una prioritat per aquest Consell'\nEl cost total d’aquesta remodelació ha ascendit a 222.765 euros. Aquest consultori va realitzar en 2017 prop de 70.700 atencions sanitàries\nLa consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, Carmen Montón, ha visitat el consultori auxiliar Bilbao, pertanyent al Departament de Salut València La Fe, després de la recent remodelació de les seues instal·lacions. Carmen Montón ha destacat que “la remodelació d’aquest consultori és una mostra de l’aposta d’aquest govern per dignificar les infraestructures sanitàries i oferir a la ciutadania una atenció sanitària pública de qualitat”.\nEls treballs d’adequació i execució d’obres van començar el passat 20 de novembre i han permés afegir una consulta més a les sis ja existents i una sala d’atenció d’urgències vitals, al mateix temps que han millorat els espais per a l’atenció de pacients i personal sanitari. El cost total d’aquestes obres, juntament amb la renovació de l’equipament i mobiliari han ascendit a 222.765 euros.\nEn concret, s’han remodelat el punt d’atenció a pacients, les sales d’extraccions i de tècniques d’infermeria així com els magatzems de medicaments i material administratiu.\nTambé s’ha millorat l’accessibilitat del centre per a pacients amb mobilitat reduïda al mateix temps que s’han modernitzat els equips de climatització i s’han canviat les lluminàries a tecnologia led per a la millora de l’eficiència energètica.\nCarmen Montón ha manifestat que “gràcies a l’aposta d’aquest govern per l’enfortiment de la sanitat pública ha sigut possible realitzar aquestes obres d’actualització que reverteixen directament en la millora de l’atenció dels prop de 10.000 pacients adscrits al consultori auxiliar Bilbao”.\nCal assenyalar així mateix que s’ha renovat l’equipament i tot el mobiliari del centre. S’han adquirit nous refrigeradors, espiròmetres i llits hidràulics i s’ha renovat tot el mobiliari d’atenció a pacients i de les àrees de professionals.\nProp de 70.700 atencions sanitàries en l’últim any\nEl consultori auxiliar Bilbao pertany juntament amb el Centre de Salut Trinitat a la zona bàsica 10 del Departament de Salut València La Fe. Compta amb serveis de medicina familiar, infermeria i treball social.\nEs tracta d’un consultori que, durant 2017, va realitzar prop de 70.700 atencions sanitàries. Al llarg del passat exercici els professionals d’aquest centre van realitzar 44.156 atencions de medicina familiar, 30.200 consultes, cures i tècniques d’infermeria i 545 consultes de treball social.\nLa plantilla sanitària d’aquest consultori està composta per set metgesses de família, sis infermers/es, dos Tècnics/ques de Cures Auxiliars d’Infermeria, tres auxiliars administratius i dos zeladors, als quals caldria sumar dos coordinadors (Medicina i Infermeria) situats en el Centre de Salut de Trinitat.


El sector de la beguda i l'alimentació, el més destacat - Diari de Girona\nEl sector de la beguda i l'alimentació, el més destacat\nLes activitats administratives i serveis auxiliars, així com l'hostaleria, són els àmbits que generen un nombre més elevat de llocs de treball\nl.f. g. 16.10.2020 | 00:14\nEl sector de la beguda i l'alimentació, el més destacat Diari de Girona\nL'informe de la Diputació també analitza quins són els sectors econòmics que generen un major volum de facturació a les comarques gironines. Sense cap mena de dubte, la beguda i l'alimentació es posen al capdavant: la producció d'aliments i beguda és la principal font de facturació de les empreses de la província, amb 4.366 milions d'euros (17,3% del total), i a continuació hi ha la comercialització a l'engròs d'aquests productes, sector que mou 3.424 milions d'euros (un 13,5%). Tot seguit es troben altres tipus de comerç a l'engròs (6,1% del total) i en quart lloc hi ha l'hostaleria, que representa un 5,2% del volum de negoci. Seguidament hi ha la venda i reparació de vehicles de motor (4,9%), les activitats administratives i serveis auxiliars (3,8%), la construcció d'immobles i obres d'enginyeria civil (3,7%), maquinària i equips (3,7%), transport i emmagatzematge (3,1%) i les activitats especialitzades de construcció (2,7%). Aquests deu sectors sumen el 64% de la facturació que es registra a les comarques de Girona.\nPerò els sectors que generen un major volum de negoci no són sempre, necessàriament, els que registren una major ocupació. Si s'observa, per sectors, quins són els que generen més llocs de treball, la primera posició és per a les activitats administratives i serveis auxiliars, que significa un 13,5% de l'ocupació.\nA continuació hi ha l'hostaleria (11,1%), els productes alimentaris i begudes (8,3%), el comerç a l'engròs d'alimentació i begudes (5,2%), la construcció d'immobles i obres d'enginyeria civil (4,8%), les activitats especialitzades de construcció (4,7%), el transport i emmagatzematge (3,9%), educació, sanitati, serveis socials i administració pública (3,3%) i la venda i reparació de vehicles de motor (2,9%). D'aquesta manera, els set primers sectors concentren més del total d'ocupats que hi ha a les comarques gironines.


DeniseLopez10 livejasmin CoralAndChristofRowanGrant livejasmin asianshootercumxBlazingBees livejasmin BitterHoneyxblodebitchx livejasmin TransSensualDollKerolTOWN livejasmin 2222peeetoAnalWilde livejasmin KisKisKisaa\nSanDeblim livejasmin TaraAshWantedKelly livejasmin VERYNICECPLkarimaxx livejasmin RowanGrantHardLovix livejasmin xDAYANAxSanDeblim livejasmin WantedKellyMilitaryBen livejasmin Vasilisaaa\nSpoonFullOfASS . MandyBella. xDAYANAx. Lexiboo.\nMariJoanjessicalautnerAnalWildekarimaxx .GennyShyBabyMariJoanWondersGirlsXAgataFairy .KinkyNikyRivasXLaureenNaomiBroownlittlemouuse .ArianeColemantuchikitoAlexisDalyMarieCarter .adamdamonCoralAndChristofGallyEvaray .00KatarinaSexyBB1LATINARDIENTEWantedKellytuchikito .GallySanDeblima00LexsaLovePaulaCute .GallySabrinaTurnerTAKEMEEBABBY2222peeeto .jessicalautnerSavannahDommeTransSensualDollMOONLATINXL .MariJoanDasha21jessicalautnerasianshootercumx .SofaLinnnJennelXPeteJhennaGreySabrinaTurner .\nRowanGrant VideoGally Videoadamdamon VideoBarbieLuxor VideoViaLascivaLove Videopozitiveman Video\nHOTgorgeousMHELL VideoSabrinaTurner VideoNikoletaSmile Video1LATINARDIENTE VideoAntonXShara Videotalihanna Video\nDeliaSwankarimaxxAinnaraFoxDeniseLopez10 .BustyPamchloeexasianshootercumxHOTgorgeousMHELL .WantedKellyxblodebitchxLovelyConorBarbieLuxor .CarolineStarrOmandatuchikitoslastenkka .NikoletaSmileMariJoanHardLovixtuchikito .SanDeblimalexxboyhotAntonXSharaLovelyDreamingAn .ArianeColemanBitterHoneySexyStarkslastenkka .SofaLinnnDasha21BarbieLuxorsweetyangel69 .BarbieLuxorAgataFairyRivasXLaureenSavage888 .Vasilisaaasweetyangel69TaraAsh00KatarinaSexyBB .BarbieLuxorLourettaaViaLascivaLoveTaffyToffee .


Indicador vermell personalitzat de la Xina 5 mm fabricants de led - Indicador vermell granel a l'engròs 5 mm llençat en existència - Zhiding\n5 mm de led vermell normalment la longitud del PIN és de 25,4 mm, també podem retallar el PIN a la longitud que desitgeu. Realment tens les cames de doblegar i el servei de banda de cinta. Pot fer una lent clara d'aigua o una lent transparent o una lent difusa blanca o una lent difusa de color. També podem oferir un servei de PCBA per a aquest led.\nIndicador vermell 5 mm de led Descripció del producte\nindicador vermell 5mm led Paràmetre:\n5mm de ploma tipus de ploma completa:\nindicador vermell 5mm led Aplicacions:\nDisposa d'il·luminació d'alta intensitat, uniforme, estalvi d'energia i protecció del medi ambient, baix consum, consistència de bons, classificació de bústies, inspecció completa abans de l'enviament, certificació CE i RoHS i àmpliament utilitzada per a molts productes electrònics.\nCristall de precisió\nLent zoom de la càmera industrial de precisió amb sistema de reconeixement d'imatges automàtic per situar amb precisió el xip\nComputadora de cable totalment automàtica, tecnologia d'unió de cables d'alta precisió\nEl sistema de distribució intel·ligent garanteix una gran precisió i precisió de les boles de llum\nL'embalatge antiestàtic de les bosses, es pot subministrar una gran quantitat d'estoc per garantir el lliurament oportú\nEnviament per indicador vermell 5mm led\nPodem subministrar DHL, FedEx, UPS, TNT Express service, etc. Indiqueu-nos quin mètode d'enviament prefereix per indicador vermell de 5 mm.\nP1. Com es pot assegurar la qualitat dels seus productes?\nA1. Comencem el control de qualitat des de la fase de disseny. Gairebé podem fer cada pas a casa i disposar d'equips de proves i control de qualitat professionals per garantir la qualitat.\nQ2. Quin serà el millor preu?\nA2. Normalment el preu és FOB.\nQ3. Quant costarà el cost de l'enviament exprés?\nA3. El descompte d'enviament és diferent a causa del pes, el volum i la destinació diferents. Triarem la forma més barata i segura d'acord amb el vostre requisit detallat. Per al cost exacte, poseu-vos en contacte amb nosaltres lliurement.\nQ4. Com triar la font de llum LED?\nA4. Lumens (LM), eficiència lleugera (LM / W), la vida útil (h) són factors molt importants a l'hora d'escollir la llum LED.\nQ5. Quina informació us oferirem per fer una cita?\nA5. La forma del LED (prefereix mostrar-nos imatges), longitud d'ona, distància emissora, angle de visió, tensió, ús, quantitat de demanda (preu diferent de la quantitat de comanda).\nPer obtenir més informació sobre l'indicador vermell de 5 mm, no dubti en contactar amb nosaltres, sempre estem al seu servei.\nHot Tags: Indicador vermell 5mm Led, Xina, fabricants, majorista, personalitzat, a granel, en existència, mostra gratuïta


Mai | 2020 | Globàlium. Lluís Maria Xirinacs - Grup d'investigació.\n14 Mai 2020 in general | Tags: Dolors Marin | by Globàlium | Comments closed\nArticle de Dolors Marín a El Punt Avui\n6 Mai 2020 in general | Tags: Dolors Marin | by Globàlium | Comments closed\nDOLORS MARÍN TUYÀ – Consultora especialista en Psicologia clínica i comunitària. Màster Investigació en Psicologia de la Salut.\nSi en la química observem constància i sostenibilitat en els objectes, no així en la societat. Hem intentat fer societats matriarcals, patriarcals, monarquies, repúbliques, cooperatives… i totes van caient. No s’aguanten, encara. És possible que fallin per què les construïm des de la part fenomènica de l’ara i aquí obviant el fonament transcendent i metafísic de tota creació orgànica en el món. Diu Xirinacs que quan ho aconseguim, la societat serà estable com ara ho és la química.


Guillem IV de Montferrat - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGuillem IV de Montferrat\nc. 1030 (Gregorià)\n1100 (Gregorià) (69/70 anys)\n← Otó II de Montferrat\nRenyer de Montferrat →\nOtó II de Montferrat i Constança de Savoia\nGuillem IV de Montferrat (també escrit:Guglielmo i Uvilielmus), fou marquès de Montferrat del 1084 al 1100.[a]\nGuillem era fill del marquès Otó II de Montferrat i de la seva esposa Constança de Savoia. No es coneix la seva data de naixement, però es calcula que probablement va ser entre el 1030 i el 1035.\nEl seu nom apareix per primera vegada en un documento del 1059, redactat a Savona, en el qual concreta els seus poders sobre la ciutat. A la mort del seu pare, esdevinguda el 1084, Otó el va succeir en el govern del marquesat de Montferrat.\nEn un altre o document, del 1093, està també present el seu nom. En aquest escrit, Enric IV de Francònia fa donació del monestir de Breme a l'església de Pavia i és esmentat com un dels testimonis presents.\nEl més important, però, dels documents on està el seu nom és datat el 15 de setembre del 1096 amb el qual concedeix a l'església de sant Esteve d'Allein els drets que ell posseïa sobre aquesta.\nEs va casar amb Otta d'Aglié i van tenir tres fills, dels quals només es coneix el nom del seu successor: Renyer de Montferrat.\n↑ Antigament es confonia la numeració quan s'esmentaven els Guillems de Montferrat ja que la genealogia dels Montferrat és difícil de seguir i la informació dels diferents textos era contradictòria.\nda San Giorgio, Benvenuto. Cronica del Montferrato (en italià). A. Forni, 1780, p. 22.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Guillem_IV_de_Montferrat&oldid=20868131»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 març 2019 a les 15:09.