Altres noms: Església Parroquial\nAdreça: Plaça Catalunya / Plaça del Verger\nEdifici de grans dimensions que ocupa un illa de cases en un turonet al costat esquerra de la carretera principal que creua Osor. Aquest turó està anivellat per una gran terrasa sobre la riera de la Noguerola. Aquesta església, transformada amb els segles, forma un conjunt arquitectònic amb la nau central, la torreta de l'extrem nord-est i el campanar de l'extrem sud-oest. Les façanes són arrebossades amb la pedra vista, concretament còdols poc debastat i altres tipus de pedra.\nEl cos principal de l'església consta d'una nau, amb quatre capelles per banda comunicades entre elles. La façana de l'església consta d'un gran portal adovellat amb forma d'arc rebaixat i fet de blocs de granit motllurats. A la dovella clau de l'entrada hi ha gravada la data de 1798. Sobre la porta d'accés, de fusta, hi ha una fornícula buida, una gran rosassa amb malla de ferro i una finestra d'òcul abans d'arribar al ràfec. Els ràfecs són formats per quatre fileres, dos de rajola plana i dos de teula. A la part dreta de la façana hi ha un cos més baix que té una arcada exterior i una finestra al nivell superior. A la part esquerra de la façana hi ha una petita torreta o cos rectangular, possiblement un antic comunidor.\nA la façana lateral, meridional, es poden veure els vestigis del temple romànic consagrat el 1125. Es veuen les pedres en files horitzontals amb nou arcuacions llombardes que ressegueixen el vessant de l'antiga teulada amb lesenes als extrems, una finestra petita i un finestral de doble esqueixada al centre. Sota d'aquesta part hi ha vàries filades horitzontals de pedra.\nPel que fa al campanar, és de planta quadrada i destaca per les pedres, grans blocs escairats, de les cadenes cantoneres, que són d'un color vermellós. A la planta baixa hi ha una porta d'accés amb esglaons de pedra i arc rebaixat a l'entrada. Les façanes del campanar conserven els forats de forma quadrada dels recolzaments de les bastides necessàries per la seva construcció. A la part alta hi ha un seguit de finestres geminades d'arc de mig punt, dues per façana, a excepció del costat de llevant, que en té només una i està tapada amb maons. La culminació del campanar sembla una reconstrucció del segle XIX, amb merlets esglaonats de rajola i una cornisa de pedra. L'estat de conservació del campanar és regular, ja que les seves façanes estan plenes de vegetació intrusiva. Edifici de grans dimensions que ocupa un illa de cases en un turonet al costat esquerra de la carretera principal que creua Osor. Aquest turó està anivellat per una gran terrasa sobre la riera de la Noguerola. Aquesta església, transformada amb els segles, forma un conjunt arquitectònic amb la nau central, la torreta de l'extrem nord-est i el campanar de l'extrem sud-oest. Les façanes són arrebossades amb la pedra vista, concretament còdols poc debastat i altres tipus de pedra.\nEl cos principal de l'església consta d'una nau, amb quatre capelles per banda comunicades entre elles. La façana...\nEl primer esment del lloc d'Osor data del segle IX (860), quan es produeix una donació d'un alou de la Vall al monestir d'Amer, i la primera notícia del poble d'Osor i la seva parròquia és del segle X (922). Fins el 997 Osor tenia la mateixa jurisdicció que Sant Hilari i Solterra. Al segle XIV (1352) Bernat II, vescomte de Cabrera, va comprar la Vall d'Osor.\nL'església original, enturonada i protegida per la riera de la Noguerola i la riera d'Osor, era una petita construcció preromànica que fou substituïda per una de romànica a principis del segle XII (1125). El 1125 l'església fou reedificada i consagrada pel bisbe de Vic Ramon Gaufred. D'aquest edifici resta el mur meridional amb nou arquacions llombardes que ressegueixen el vessant de l'antiga teulada. El 1977, de resultes de l'enderrocament d'unes construccions annexes, va aparèixer una part del creuer de l'antiga església romànica, encastat al mur de l'església barroca. Hi ha una finestra de dobles esqueixada al centre i lesenes als extrems. Se suposa que constava d'una nau i que tenia tres absis a llevant, on ara hi ha la porta principal, dedicats a Sant Joan, Sant Pere i Sant Tomàs.\nEls terratrèmols de 1427-1430, van afectar greument a l'església de Sant Pere i als ponts d'Osor, a part de totes les cases i masos del poble i dels pobles del voltant, des de Santa Coloma a Olot. Els jurats de Girona van escriure al rei el següent: "totes les cases de la vall e lloch d'Osor se són enderrocades". El vell pont i l'església foren reconstruïts a partir de mitjan segle XV.\nEntre els segles XVI i XVIII es va afegir diversos altars, com el del Roser, el de Sant Crist, de Sant Roc i Sant Sebastià. Des de finals del segle XVIII fins a 1833 es va reformar en vàries etapes i es van adherir elements barrocs i neoclàssics. La façana està datada de finals del segle XVIII (1798). L'orientació actual és inversa a l'original romànica.\nEl 1805, al llibre d'actes de l'Ajuntament, està documentat un robatori a l'església: "La plata que se n'han emportada és la següent: dos bordons, la creu grossa, la vera creu, los encensers, la naveta i cullera dels encens, dues paus, una salpassa, que tot era de plata". El Juliol de 1936, l'església va partir molt desperfectes; es van destruir les imatges, bona part de l'altar major i van desaparèixer tres campanes. Durant la guerra l'edifici va servir de magatzem i taller. Malgrat això, encara es conserven retaules anteriors al 1936 de segle XIX, encara que sense imatges. Durant els anys 60 es va renovar el presbiteri i l'altar major gràcies a l'impuls del Mn. Pere Davesa. Finalment, el 1993 es va fer una instal·lació de calefacció. El primer esment del lloc d'Osor data del segle IX (860), quan es produeix una donació d'un alou de la Vall al monestir d'Amer, i la primera notícia del poble d'Osor i la seva parròquia és del segle X (922). Fins el 997 Osor tenia la mateixa jurisdicció que Sant Hilari i Solterra. Al segle XIV (1352) Bernat II, vescomte de Cabrera, va comprar la Vall d'Osor.\nL'església original, enturonada i protegida per la riera de la Noguerola i la riera d'Osor, era una petita construcció preromànica que fou substituïda per una de romànica a principis del segle XII (1125). El 1125 l'església fou reedific...


L'Ajuntament de Sagunt aprova una oferta d'ocupació pública de 220 places, la major de la seua història\nInicio Valencia El Camp de Morvedre L’Ajuntament de Sagunt aprova una oferta d’ocupació pública de 220 places, la...\nL’Ajuntament de Sagunt aprova una oferta d’ocupació pública de 220 places, la major de la seua història\nLa Junta de Govern Local ha aprovat este divendres una Oferta d’Ocupació Pública que inclou 220 places, 202 de les quals corresponen a processos d’estabilització d’ocupació\nL’Ajuntament de Sagunt, en Junta de Govern Local, ha aprovat este divendres l’Oferta d’Ocupació Pública més important de la seua història en convocar 220 places, 202 es corresponen amb processos d’estabilització del personal que porta anys ocupant llocs de treball en esta administració de manera interina i que no ha tingut, fins ara, oportunitat de consolidar.\nLes 18 places que s’oferix per torn ordinari es corresponen amb la taxa de reposició d’efectius que permet la Llei de Pressupostos Generals de l’Estat per a 2022 i es calcula atenent el nombre de baixes per jubilació, defunció, etc. de l’any anterior. Referent a això, durant l’any 2021 s’han produït 15 baixes entre funcionaris de carrera i personal laboral fix. Per tant, conformement a la taxa de reposició per a 2022, l’Ajuntament de Sagunt ha oferit el màxim possible en torn ordinari.\nD’estes 18 places de torn lliure ordinari s’han reservat 2 places per a la seua cobertura per personal que compte amb algun tipus de discapacitat, sobretot de tipus intel·lectual. La reserva per a este torn s’ha efectuat en places de subaltern per a la realització de tasques de vigilància i custòdia interior d’oficines, així com missions de conserge, uixer, porter o altres anàlogues en edificis i servicis de l’entitat local, conforme a la Llei.\nRespecte a les places integrades en el procés d’estabilització d’ocupació temporal, l’Ajuntament de Sagunt atén la possibilitat establida en la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat i inclou 176 places pel sistema de concurs. Quedant les altres 26 d’este procés d’estabilització d’ocupació temporal, que són les que estan ocupades per personal amb menor antiguitat en l’administració, sistemàticament de concurs oposició extraordinari.\nLa regidora delegada de Personal, María José Carrera, ha mostrat la seua satisfacció per la importància de la mesura aconseguida després de l’acord majoritari de la Taula de Negociació, i ha indicat que «el departament de personal se sent molt satisfet de poder haver aconseguit un acord amb els sindicats en este assumpte de tanta rellevància i que millorarà la situació laboral del personal en la nostra administració. Era una proposta que recollíem en el nostre programa electoral, remarcàvem com a premissa l’estabilització de l’ocupació temporal. En este sentit hem treballat des de l’inici de legislatura i així ho hem posat en evidència llançant la major oferta d’ocupació pública en la història de l’Ajuntament de Sagunt i desenvolupant processos perquè el personal municipal es consolide en el seu lloc de treball».\nL’edil ha posat l’accent que l’Ajuntament continua apostant per la millora de les condicions del personal municipal i ha remarcat que «per a este equip de govern és vital lluitar contra la precarietat laboral i afavorir que les persones tinguen un treball digne on es garantisquen les seues condicions laborals. Per això créiem que era fonamental portar a bon port un procés de consolidació i estabilització tan desitjat per totes les parts. Sens dubte, este acord i el procés que l’acompanyarà en els pròxims mesos atorgaran l’estabilitat laboral tan demandada. A més, el procés inclou una reserva de plaça per a persones amb discapacitat, una cosa que no estava succeint, però que és fonamental per a donar cobertura i visibilitat a un col·lectiu desfavorit en el seu accés al món laboral».\nEn l’actualitat l’Ajuntament de Sagunt presenta una taxa de temporalitat que està rondant prop del 50% del total de la Plantilla estructural i amb l’execució d’esta Oferta, i de les Ofertes d’Ús dels anys 2019, 2020 i 2021 este percentatge quedaria per davall del 8%.\nCarrera, va destacar que «és de justícia realitzar este procediment perquè en els últims anys la plantilla d’este ajuntament ha demostrat una conducta exemplar i el seu total compromís per a superar les dificultats que la COVID-19 va plantejar en les diferents àrees de l’ajuntament».\nFinalment, l’edil ha agraït «als sindicats la seua predisposició al diàleg i l’esforç realitzat per totes les parts per a poder aconseguir un acord de consens en la Taula de Negociació i oferir la millor solució possible a una situació anòmala que perdurava massa en el temps».\nArtículo anteriorEl Consorci de Residus duplica les ajudes a la ciutadania per reciclar als ecoparcs i ecomòbils\nArtículo siguienteAgullent llança les ajudes ‘Xec Bebé 2022’ de 300 euros per xiquet\nSagunt torna a reclamar respostes per a la dessaladora, els macroespigons i l’accés nord a Parc Sagunt\nMor Manuel Carbó, primer alcalde democràtic de Sagunt i ex senador socialista


15/27° C (sol)\nVenim d’una primavera convulsa en l’àmbit empresarial, actualment estem inmersos amb un nou confinament a Lleida (la descoordinació entre administracions ha provocat que ciutadania i teixit empresarial en paguem les conseqüències), i un cop passat l’estiu, iniciarem una tardor que s’augura que serà complicada. Aquesta situació excepcional sembla que s’anirà repetint fins que no arribi la tan desitjada vacuna per la Covid-19 (diuen que necessita un any i mig).\nTot i que ara el món sanitari ja treballa amb protocols i mesures per tal de controlar els contagis i la manera de reduir-la a les persones, fet que provocarà que pels propers mesos la propagació sigui menor que la viscuda. Amb tot això que ha succeït, el món empresarial n’ha sortit molt mal parat i es troba en una situació crítica. No hi ha consum, les empreses s’han endeutat per poder subsistir, algunes han tancat i d’altres no saben com cercar el millor futur empresarial.\nDavant d’aquest paradigma, la meva reflexió sobre com en sortirem d’aquesta situació, és amb empreses que sabran sobreposar-se a les adversitats. Les societats empresarials amb una alta dosi de resiliència, són les que més s’han exposat a situacions complexes durant le seva història.\nActualment, per aquelles empreses que volen sortir-ne fortes de l’actual situació de la Covid, és necessari que facin una serie de deures com: 1. Han de revisar els costos i ajustar-los. És necessària una tresoreria forta. 2. Les decisions han de ser preses amb l’equip humà i els clients. 3.\nCal una recerca exhaustiva d’oportunitats futures pel creixement empresarial. Ara és un moment d’anticipar-se empresarialment (encara hi ha moltes empreses que no ho estan fent). Cal digitalitzar l’empresa per posar-la a l’abast dels clients, fer créixer el consum i crear noves necessitats. I independentment de la dimensió, cal ser una empresa àgil.\nL’equip humà ha de participar i estar informat de les preses de decisions, són l’encaix perfecte per ajudar a cercar oportunitats de negoci futur. La gestió de les dades, tan important actualment en la gestió estructural de l’empresa, han d’evolucionar. Les dades passades que tenen les empreses estan obsoletes, ara se n’estan creant de futures. Res del passat, tornarà a ser igual. Es evident que s’està redactant un nou futur.\nLes empreses que no se’n sortiran d’aquesta crisi, són empreses complaents, que pensen que tot món passat va ser millor. Que les grans gestes passades ens asseguren èxits futurs. No accepten que el món canvia i que les empreses evolucionen. Son resistents als canvis, depenen absolutament de l’actitud de les persones (empresaris i equip humà).\nNi tampoc se’n sortiran de l’actual situació aquelles empreses que es s’han quedat “hivernant”, tot esperant que passi el temporal per sortir després com si res hagués passat. Els empresaris líders del demà són aquells que a més a més de treballar en els aspectes anteriors, també volen treballar per un món millor. Són exemples que les accions no es diuen, sinó que es realitzen i s’executen.\nNo tot es basa a fer caixa, sinó que cal donar-li valor a les actituds que es generen envers els clients i treballadors. Les Nacions Unides promouen els 17 objectius de creixement sostenible, creure amb aquests punts i portar-los a l’empresa no és quelcom important, sinó imprescindible.\nVist des de dalt, amb un futur on sembla que el contacte entre les persones tendeixi a perdre’s, caldrà que invertim en la cultura digital. Tecnologia i internet son part d’aquesta nova via de creixement. Cal que creem una nova cultura digital a l’organització, amb una idea comuna, on tots els membres se l’han de sentir seva i responsabilitzar-se de la seva contribució.\nEns servirà per atreure talent, situar-la com una de les prioritats futures de l’empresa, fer-la inclusiva i ser creïble, si la direcció no inverteix en cultura digital, difícilment entrarà en l’empresa. S’ha de posar l’ètica empresarial com a sentit d’empresa i treballar per un nou lideratge, invertir en innovació i promoure la cultura digital.\nAra toca invertir dintre de casa (tot i que costa), però el sol fet de no estar fent res (com passa en moltes empreses), és exposar-se al risc. Ara, més que mai, cal començar a fer alguna acció, estem davant d’una gran oportunitat d’iniciar-se a crear el dia de demà. En definitiva, cal gestionar la supervivència i planificar el futur empresarial, es la clau!\nL’hostaleria que ens espera (VIII)\nL'hostaleria que ens espera (VI)\nL'hostaleria que ens espera (V)


El diàleg com a aval | La Garriga Digital\nEl diàleg com a aval\nA la pel·lícula que avui es tracta, Copia Certificada de l’iranià Abbas Kiarostami (present a la cartellera de l’Alhambra), no veiem cap pla seqüència d’hora i mitja, ni càmeres fent plans impossibles, ni una tècnica ostentosa que deixi a l’auditori bocabadat. Al que sí que assistim, en canvi, és a un diàleg entre dues persones que avalarà tota una pel·lícula. Això és; un llargmetratge dedicat a una conversa que carrega amb tot el pes d’aquest, i que no s’atura, ni té cap contemplació més enllà d’alguna tercera persona, d’algun element extern, d’algun silenci que, tanmateix, mai trenca l’infinit intercanvi verbal; com a màxim el posposa. Podríem dir, doncs, que aquesta pel·lícula és, en certa manera, un pla seqüència dialectal que –de la mateixa manera que els dos films citats anteriorment juguen amb la mirada de l’espectador imantant-la sense contemplacions– es recrea amb un remolí paraules que s’emboliquen amb el públic de tal manera que aquest queda inevitablement enredat, dubitatiu davant la multitud de motius i significats als que pot evocar tal quantitat de paraules. De fet, la gràcia d’aquesta pel·lícula és que, malgrat tenir la retòrica com a màxim argument, el resultat és profundament ambigu i interpretable, obert a qualsevol lectura o apreciació. No obstant, s’ha de dir que el film pot acabar resultant embafador si el fil conductor no crida prou l’atenció de bon principi, i és que aquest és el seu gran handicap.\nSigui com sigui, es tracta sens dubte d’una obra singular que compta amb un més que notable equip humà –remarcables actuacions de la parella protagonista, especialment la de Juliette Binoche, guardonada a l’últim festival de Cannes pel seu paper–, així com amb un guió innegablement estudiat i treballat. Tant la fotografia com la banda sonora acompanyen plàcidament i sense estridències el conjunt de la història, que es dóna en algun lloc de la Toscana italiana, que si bé és efectiu per a donar la impressió d’indret rural, de bona gastronomia i paisatges bonics, no pot presumir d’ésser massa original.\nPer últim, també s’hauria de remarcar que malgrat ser obra d’un realitzador iranià, el producte final és inequívocament europeu, i inequívocament francès, cosa que des del meu punt de vista empetiteix sensiblement l’obra, a la que li manca algun ingredient que potser hom hagués pogut esperar. Altres films francesos recents, com Villa Amalia (Benoît Jacquot, 2009) o Partir (Catherine Corsini, 2009) –tots sortosament projectats al nostre cinema– deixen sensacions massa similars a les que deixa Copia Certificada, que es presenta com a una petita i interessant peça de bijuteria d’un director consagrat que, tanmateix, és plenament conscient del seu prestigi. I es nota.\nArticle anteriorVisita del Bus de les Professions\nArticle següentSerietat, ordre i rigor


61 mejores ofertas de empleo de Amb en Girona (diciembre 2021) | JOB TODAY\nTrabajos amb en Girona\nPer a cafeteria Restaurant fa falta cambrer , amb experiencia en servei de safata i en elaboracio de cafes, batuts, i servei a taula a la carta.\nEs necessita CAMBRER /A amb experiència. Amb do de gent i atenció al públic, carta de mercat amb un producte d'alta qualitat i menú migdies. Treball en equip, capacitat per a desenvolupar les tasques\nEl restaurant buffala bistro busca cuiner/a per incorporació inmediata amb experiencia. Es valorarà: •Persones organitzades, dinàmiques, resolutives i amb ganes de treballar •Experiència demostrable\nAl Sinofos, restaurant a Girona, busquem ajudants de cambrer. Si t’agrada l’hostaleria, vols formar part d’un equip jove i dinàmic i vols créixer amb nosaltres… Envia’ns el teu CV! Què busquem? -\tGen\nPetit restaurant gastronòmic consolidat del casc antic de Girona cerca ajudant de cambrer per incorporar-se al seu projecte amb possibilitats de creixement i projecció de futur. FUNCIONS: - Preparaci\nAjudant de cambrer per extres\nBusquem persones amb experiència com a Ajudants de Cambrer per serveis puntuals de serveis d'extres per banquets.\nPer important empresa del sector logístic, seleccionem un/a REPARTIDOR/A de paqueteria per portar les comandes a casa client. Les seves funcions seran anar al magatzem, carregar la furgoneta i amb una\nNecessitem incorporar un Administratiu/-va pel departament d'administració de l'empresa amb almenys 3 anys d'experiència. Funcions: - Facturació de vendes i compres - Pagaments - Arxius - Gestió de f\nSom un equip jove i dinàmic, amb molt bon ambient. Busquem repartidor amb moto pròpia. L'horari és de 19:30h a 23:00h. El sou és de 7€/h nets més propines.


BIBLIOTECA ESCOLA MONT-ROIG: 2012\nEL LLIBRE 1000\nContinua la catalogació de documents per a convertir la nostra biblioteca en una super biblioteca. Per fi hem arribat (oficialment) al document 1000!!!!\nUs el presentem al llibre que te l'honor de ser el número 1000 de la biblioteca del Mont-Roig:\nSinopsi: Les històries expliquen la vida d'en Nicolas, un nen d'uns 10 anys que viu en una ciutat francesa dels anys 1950 i en elles es barregen humor i tendresa. Les il·lustracions que les acompanyen són dibuixos que acompanyen un passatge de la narració i que poden arribar a ocupar fins a dues pàgines senceres. En Nicolas és el narrador d'aquests petits contes i en ells explica anècdotes de la seva vida quotidiana com ara les classes, el pati, els jocs, les baralles amb els amics, les diferents sortides que fa. Tanmateix no deixa de banda el món dels adults, l'exposa amb el seu punt de vista de nen mostrant així situacions pròpies de les relacions entre veïns, de la feina del seu pare o de les discussions familiars, entre d'altres...\nSi voleu conèixer més de la saga del Petit Nicolas:\nEn català se n'han editat, per ordre cronològic, els títols següents:\nLes aventures del petit Nicolas. La Galera, 1986.\nEl petit Nicolas. La Galera, 1987.\nEls «patis» del petit Nicolas. La Galera, 1987.\nEl petit Nicolas i els companys. La Galera, 1988.\nEl petit Nicolas i els problemes d'en Joachim. La Galera, 1988.\nLes vacances del petit Nicolas. La Galera, 1988.\nHistòries inèdites del Petit Nicolas. La Galera, 2005.\nMés històries inèdites del petit Nicolas. La Galera, 2007.\nPublicat per Escola Montroig a 12:50 Cap comentari:\nDes de la Biblioteca de l'Escola Mont-Roig us fem una recomanació:\nAQUESTES FESTES REGALEU LLIBRES!!!!!\nMiguel de Cervantes Saavedra (1547-1616) Escriptor espanyol\nPublicat per Escola Montroig a 17:57 Cap comentari:\nJa hem arribat al desembre. El desembre és un mes carregat de sorpreses.\nAl desembre arriba la Soca, ens visitaran els Reis i el Pare Noel, celebrem el Nadal i passarem molts díes en família i també gaudirem de les Vacances de Nadal.\nA la Biblioteca també arriba el Nadal i us podreu trobar una exposició amb llibres relacionats amb el Nadal. L'exposició està formada per una col·lecció de llibres destinada als infants de Primària i una altra per als infants d'Infantil.\nAquesta col·lecció de llibres pertany al Servei Educatiu que ens l'ha cedit per a què poguem disfrutar-ne.\nAviat i amb el vostre tutor/a podreu visitar l'exposició i gaudir d'aquests llibres.\nQuè us ha assemblat????\nPublicat per Escola Montroig a 13:00 Cap comentari:\nAquest mes de novembre a la biblioteca de l'escola han arribat unes pel·lícules molt interessants per a què gaudiu amb tota la família:\nDISNEY: FANTASÍA 2000\nDISNEY/PIXAR: BUSCANDO A NEMO\nPublicat per Escola Montroig a 21:37 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Novetats, Pel·lícules\nL'octubre és el mes de la Castanyada. Per a celebrar-ho la Biblioteca de l'escola ha adquirit nous llibres per a conèixer millor aquesta festa.\nLes novetats d'aquest mes són:\nBaldó, Estel; LA CASTANYADA, Barcanova.\nFerro, Elena; LA CARABASSA DE LES ÀNIMES; Baula.\nFont, Núria; LA CASTANYADA; Cruïlla\nGelv; LA TARDOR; Baula\nGrau, Anna; LA CASTANYERA; Combel\nSardà, Oriol; EL FOLLET ORIOL I L'ESPERIT DE LA TARDOR; Barcanova\nRío, Carmina del; CELEBREM LA CASTANYADA; Salvatella\nDelalandre, Benoît; EL MEU ATLES LAROUSSE DEL COS HUMÀ; Larousse\nAquí teniu algunes imatges d'alguns dels llibres.\nPublicat per Escola Montroig a 22:48 Cap comentari:\nS'apropa la castanyada i amb ella: les castanyes, els panellets, la Maria Castanyera, els moniatos... però... també s'apropa la nit de Halloween.\nAmb el Halloween surten els monstres, les bruixes, els vampirs i un seguit de coses terrorífiques que de ben segur ens volen espantar.\nLa biblioteca del Mont-Roig ha fet una exposició amb una tria de llibres i pel·lícules totalment terrorífiques i horripilants.\nPodeu visitar l'exposició a:\nI clicar damunt de la GUIA DE LECTURA "EXPOSICIÓ TERRORÍFICA"\nPublicat per Escola Montroig a 13:11 Cap comentari:\nA l'escola Mont-Roig, tots els infants d'Educació Infantil visiten la biblioteca per a escoltar, veure, sentir, disfrutar un conte.\nEls infants de P3 (Granotes i Ratolins) realitzen l'hora de conte quinzenalment. Les classes de P4 (Trens i Naturalesa) i P5 (Superherois/ïnes i Fantasmes) la realitzen setmanalment.\nEls dia que els hi toca CONTE, els infants es dirigeixen a la biblioteca on el/la tutor/a els hi explica un conte. A P3 els hi expliquem un conte quinzenalment, i a P4 i P5 els hi expliquem els conte dues vegades (1 per setmana). D'aquesta manera tot el Cicle d'Educació Infantil treballem els mateixos contes a la vegada.\nUtilitzem els contes amb diferents suports:\nUna hora de CONTE en l'horari ajuda als infants a conèixer molts contes al llarg de tota la seva estança a Educació Infantil, familiaritzar-se amb ells, conèixer i relacionar la biblioteca com un lloc on passen coses boniques i on la imaginació ens fa viure noves experiències.\nAquesta activitat ens permet, un cop acabat el conte, treballar amb els nens i nenes diferents aspectes:\nResumir la trama\nCrear nous finals\ni ens permet treballar la lectoescriptura a través dels contes\nPublicat per Escola Montroig a 11:42 Cap comentari:\nAquesta era la nostra biblioteca durants els primers anys de vida de l'escola. L'Escola Mont-Roig té totalment construït l'edifici d'Educació Infantil, l'edifici d'Educació Primària encara no està construït i actualment tenim aulari provisional.\nCom que no disposàvem d'una sala específica per a la biblioteca vam situar-la al hall d'entrada a l'escola amb els recursos que teníem i els que vam adquirir.\nAquesta biblioteca provisional, tot i fer-la amb molta dedicació no era gaire funcional i tenia força desavantatges: era una zona de pas, no teníem una base de dades amb el fons bibliogràfic, el mobiliari no era l'adequat, etc.\nAquí podeu veure la nostra biblioteca durant els primers anys...\nFinalment en la convocatòria 2011 del projecte PUNT EDU l'Escola Mont-Roig va ser acceptada dins d'aquest projecte de Biblioteques Escolars.\nGràcies al Projecte PUNT EDU estem rebent formació i se'ns ajuda a treballar per a millorar la nostra biblioteca. Després de creat la Comissió de Biblioteca, crear un Projecte Inicial es va iniciar la transformació de la vella biblioteca de l'Escola Mont-Roig.. i el resultat de la transformació és aquest...\nDes de l'any passat l'objectiu principal és catalogar tots els documents que tenim a l'escola. Amb el programa ePèrgam es pot consultar tot el fons bibliogràfic de l'escola per Internet.\nAmb l'ajuda de famílies de l'escola, als quals tots l'escola els hi agraeix tota la feina que estan duent a terme, avancem a bon ritme amb la catalogació. De moment tenim prop de 700 documents registrats (però encara ens queden molts més). Els familiars ajuden a folrar llibres i a posar la CDU als llibres, DVD's..., com veieu els prestatges encara estan força buits, però per poc temps ;).\nSi seguim aquest ritme frenètic i gratificant podrem oferir el servei de prèstec a tota l'escola a partir del 2n Trimestre d'aquest curs 2012/13. També aquest curs començarem a ofertar activitats relacionades amb el plaer de la lectura, a dinamitzar la biblioteca de l'escola per a que sigui un nucli important per al centre i per a l'educació dels infants.\nANEU VISITANT EL BLOC DE LA BIBLIOTECA, POSEU-LO ALS VOSTRES FAVORITS I ESTEU ALERTA QUE LA BIBLIOTECA DE L'ESCOLA PORTARÀ MOLTES NOVETATS!!!!\nPublicat per Escola Montroig a 13:07 Cap comentari:\nINICI DEL BLOC I DE LA FUTURA BIBLIOTECA\nL’Escola Mont-Roig és un centre de recent posada en funcionament que va obrir les seves portes el curs 2007-08.\nEl grup de professionals que treballem al centre estem plenament il•lusionats i encoratjats a realitzar projectes innovadors, útils, funcionals i que ajudin al nostre alumnat a desenvolupar-se d’una manera integral. Hem reflexionat i reflexionem encara a l’entorn de quines són les accions que hem de dur a terme com a professionals per dotar l’alumnat d’eines adients per a ser ciutadans/es competents en una societat que anomenem del coneixement i la informació. Una d’aquestes competències, la informacional, entesa com la capacitat d’identificar, localitzar, avaluar, organitzar, comunicar i emprar la informació d’una manera efectiva és l’eix vertebrador de la biblioteca escolar que ha de rebre un veritable impuls.\nDes de l’inici de la nostra escola hem vetllat per la realització d’activitats que potenciessin l’adquisició de l’hàbit lector i l’estima pels llibres. Aquestes activitats s’han anat ampliant a mesura que l’escola i els infants creixien per tal d’adaptar-se a les noves necessitats que presentava l’alumnat.\nParlem de creació perquè disposavem d’un espai situat al vestíbul, força acollidor, on els nens i nenes s’hi dirigeixen durant part de la jornada escolar, per escoltar contes, per mirar-ne i per compartir amb els seus companys/es i amb les persones adultes una estona de reflexió i de calma. L’habilitació d’aquest espai ha coincidit amb la realització d’una sessió setmanal de biblioteca, en la que normalment s’explica un conte amb suports diferents, es fa un treball sobre el mateix relacionat amb la lectoescriptura i es disposa d’uns minuts per mirar o llegir contes. De vegades utilitzem les TIC com a suport en l’explicació de contes. Establim també un espai de biblioteca d’aula.\nEl programa Punt Edu (de biblioteques escolars) va acceptar el projecte presentat per l’Escola Mont-Roig i és ara on comença un nou projecte a l’escola que és crear una biblioteca escolar activa, pràctica, útil i viva per a tota la comunitat educativa de l’escola.\nAquest bloc vol ser un mitjà per a promoure la biblioteca i per a informar a tota la comunitat educativa de les novetats, activitats, suggeriments que realitzarem.\nAprofitant l’ocasió tan particular de ser una escola de recent posada en funcionament i animat per les Jornades de Biblioteques Escolars, explicar pas a pas el naixement, procés, problemes i satisfaccions de crear una bibilioteca escolar.\nPublicat per Escola Montroig a 11:31 Cap comentari:


Per Empar Moliner | 22 Feb 2021\nNo és acceptable que, avui, en un estat democràtic, es tanquin cantants a la presó per les lletres, diguin el que diguin aquestes lletres, incloses coses de mal gust contra qualsevol de nosaltres. Diu la presidenta de la Comunidad de Madrid, la frívola Isabel Díaz Ayuso, per excusar-ho, que Pablo Hasél té menys art que “qualsevol de nosaltres en un karaoke després de dos cubates”. Per la manera de parlar entenc que els cubates que s’imagina són en got de tub, com aquells de l’Eugenio, als vuitanta. Un Raf, un Destornillador, un Cointreau amb pinya… Ara hem de ser crítics d’art si parlem de llibertat d’expressió? Si hagués fet un minuet la cosa seria diferent?\nSi bé les cançons de Pablo Hasel no entraran a la llista de les 500 millors de la revista Rolling Stone, l’autor no ha d’estar tancat per “injúries a la corona”. Que existeixi aquest delicte és només una lupa d’augment, un tallafocs enmig de l’incendi. Quan Suetoni diu “És necessari que els meus estiguin exempts tant de sospita com de crim” (és allò de “la dona del Cèsar”, que sempre s’atribueix al marit, a Juli Cèsar) no està pensant en aconseguir-ho mitjançant la inviolabilitat. Està pensant en que la inviolabilitat, justament, no calgui.\nLes protestes, aquests dies, han acabat amb una noia de dinou anys ferida per un tret de foam. Ha perdut l’ull i molt més. Han cremat contenidors i hem vist com, molt a prop de la redacció del The New Barcelona Post, saquejaven botigues de roba. Els vídeos dels contenidors cremant i dels lladres emportant-se’n camises amb els penjadors inclosos denigren qualsevol causa.\nAra, des de qualsevol banda es poden escriure els textos predictius de Google. “Són capitalistes i no passa res perquè els trenquin l’aparador”, “Els contenidors es reposen, la vida d’aquesta noia, no”, “Quan no hi ha policia, les manifestacions transcorren sense incidents”, “Que estrany que la policia impedís el pas de manifestants i no impedís, justament, que robessin en aquesta botiga”. I també: “Pablo Hasél no és cap angelet”. I també: “Aquestes protestes no són només per Pablo Hasél, són la mostra d’un descontent general, els joves no tenen futur”, “No ens digueu que siguem pacífics; vosaltres ens heu ensenyat que ser pacífics i deixar-se apallissar no serveix de res”, “Si no cremem contenidors no ens mirareu”, “Si la policia no sap que les bales de foam han d’apuntar de cintura en avall o no pot garantir, pel que sigui, que apuntarà de cintura en avall, no ha de fer servir les bales de foam”.\nNo m’agrada veure com cremen motos, contenidors, com trenquen aparadors. M’agrada menys el motiu primigeni de la manifestació: que la lletra d’una cançó et pugui privar de llibertat. Penso, esclar, en altres cançons d’abans que, seguint aquest criteri, també podrien ser “delicte” avui en dia. Mata hippies en las Cíes, de Siniestro Total, cridava a torturar fins la mort aquesta pacífica minoria partidària de l’amor lliure (“lo saco de la tienda, le corto un brazo…”), que solia acampar a les illes de la desembocadura del Vigo, a Galícia. En fi, per no parlar de El preso número nueve, que ha interpretat, fins i tot, la pacifista Joan Baez. El presoner número 9 és a la presó acusat d’assassinat i la cançó arrenca just quan han d’afusellar-lo. Com que la cançó està composta pels mexicans hermanos Cantoral, i a Mèxic l’últim afusellament va ser l’any 57 (a la penitenciaria d’Hermosillo) és fàcil situar-la allà. Diu la lletra:\n“Y antes del amanecer la vida le han de quitar\nDice, así, al confesar\nLos maté, sí señor\nY si yo vuelvo a nacer, yo los vuelvo a matar.\nYo sé que allá en el cielo el ser supremo nos juzgará”\nDesprés ja ve allò del “Ay, ya, ya, ya…”.\nLa justificació de l’assassinat per infidelitat en realitat també la tenim a Cruz de Navajas, de Mecano, molt més recent. En aquest cas mor el banyut. Mario treballa al torn de nit del bar 33. Acaba a les cinc del matí, però com que ha de fer caixa, entre una cosa i l’altra, arriba a les sis. La seva dona, Maria, treballa en uns grans magatzems, de dia, de manera que es veuen només una estona. Això complica, esclar, les relacions sexuals (en Mario arriba massa cansat). Però un dia vet aquí que al 33 hi ha batuda policial i en Mario surt abans. Què es troba al portal? La Maria donant-se el bec amb un altre. I aquí tenim el desenllaç de la història.\n“Sobre Mario de bruces, tres cruces\nUna en la frente, la que más dolió\nOtra en el pecho, la que le mató\nY otra vez en el noticiero\nRoban y matan a Mario Postigo”\nI vostès, lectors, es preguntaran per quina estranyíssima raó l’autor de la lletra, un dels germans Cano, li atorga cognom —aquest cognom tan poc freqüent, Postigo— a Mario. Per la rima. Dient-se Mario Postigo Ana Torroja va poder cantar, com si res,\n“Mientras su esposa es testigo desde el portal”\nS’arriba a dir Mario Pérez i l’esposa s’ho fa amb un “alférez”.\nPer què la Sagrada Família està guanyant per golejada?\nDimecres passat a la tarda vaig ser testimoni, des del...


RECERCAT Principal > Universitat Oberta de Catalunya > Documents de recerca > Ciències socials > Economia i empresa > Turisme > Treballs, papers de recerca > Visualizar documento\nPara acceder a los documentos con el texto completo, por favor, siga el siguiente enlace: http://hdl.handle.net/10609/25541\nCañellas Frau, Vicente\nCualquier acción dinamizadora que tenga como objetivo la desestacionalización turística basada en la explotación del patrimonio de la finca pública de Son Real, debe sustentarse necesariamente en una política gestora explícita, dotada de contenidos e integral. Pero ante todo debe tener una base de conocimiento, de contextualización del territorio y debe recoger todas las incidencias que afectan al bien para desarrollar estrategias consecuentes destinadas al conocimiento, conservación y difusión de este patrimonio, ligándolo a las demandas y necesidades de la sociedad actual y futura.\nQualsevol acció dinamitzadora que tingui com a objectiu la desestacionalització turística basada en l'explotació del patrimoni de la finca pública de Son Real, s'ha de sustentar necessàriament en una política gestora explícita, dotada de continguts, i integral. Però per sobre de tot ha de tenir una base de coneixement, de contextualització del territori i ha de recollir totes les incidències que afecten al be per desenvolupar estratègies conseqüents destinades al coneixement, conservació i difusió d¿aquest patrimoni lligant-lo a les demandes i necessitats de la societat actual i futura.\nAny revitalizing action which has the objective of touristic deseasonalisation based on the patrimony use of the public property of Son Real, must be based on an explicit management policy, with contents, and integral. But the most important thing is to have a knowledge base, of the region contextualization and to collect all the incidences which affect the good, in order to prepare strategies focused on the knowledge, conservation and diffusion of the patrimony, linking them to the demands and needs of the nowadays and future society.\nFinca Púbica Son Real\nAcción interpretativa para la finca pública de son real Mallorca (Fecha de creación: 28-02-2014)\nIdentificación de sectores culturales y cuentas satélite\nCooperación y patrimonio


12 MAGNÍFICS PLANIFICADORS SENSE DATAR PER AJUDAR-VOS A ORGANITZAR-VOS ARA - ESTIL DE VIDA - 2019\n12 Magnífics planificadors sense datar per ajudar-vos a organitzar-vos ara\nLes Dones De Moda Del Club Estil De Vida 2019 12 Magnífics planificadors sense datar per ajudar-vos a organitzar-vos ara\nYou Bet Your Life: Secret Word - Door / Foot / Tree (Maig 2019).\nAra que hem sobreviscut a la temporada de neteja de primavera, estem fent tot el possible per fer TODOS els aspectes de la nostra vida poc més organitzat. Així que després d'haver utilitzat el mètode KonMari per ordenar el nostre armari i arruïnar les nostres cordes amb cinta adhesiva, pensàvem invertir en un planificador molt útil per ajudar-nos a mantenir-se al dia amb el nostre calendari agitat. Però, en comptes d'esperar fins al gener per començar un planificador de paper nou (o esborrar gairebé mig any de pàgines en blanc), estem destacant 12 simpàtics planificadors sense data AF que podeu començar demà.\n1. Paper Source Painted Petals Undated Planner ($ 18): Aquest * adorable * planificador pintat pràcticament crida les vibracions d'estiu. Amb obres d'art de l'artista escocès i la retratista de flors, Katy Smail, el planificador està bellament repujat i té la bonificació afegida de les vores daurades.\n2. DOZI FOUND Undated Planner ($ 28): Fabricat artesanalment per fabricant de San Francisco Wendy Chung, aquest sutil planificador de tapa dura és sens dubte un atordidor. Es tracta d'un planificador setmanal sense data que us durà un any natural complet, i, que inclou 18 pàgines llistes per a totes les notes del vostre geni.\n3. El mini planificador feliç no actualitzat ($ 20): Tres alegries per la positivitat! Aquest bonic planificador de discos està ple d'obres d'inspiració que faran que la motivació per mantenir-se organitzada sigui fàcil. Alguns elements del planificador es tracten amb paper d'alumini, i tot està completament sense data. Només has d'embalar-lo a la teva bossa i organitzar-lo.\n4. El diari de 52 setmanes, El planificador de la felicitat ($ 38): Si busqueu un planificador que faci un seguiment dels vostres objectius i d'humor, en comptes de les tasques setmanals, consulteu The Happiness Planner. En lloc d'obrir les llistes de treball, aquest planificador inclou la configuració setmanal d'objectius, una visió setmanal i pàgines de reflexió setmanals.\n5. SkandiDesign Gray Marbled Weekly Planner (23 dòlars): Des que va esclatar la tendència de marbre, hem anat afegint una mica de marbre a tots els racons de les nostres vides. Com que aquest sorprenent planificador sense datar és tan senzill, us dóna la flexibilitat per planificar i decorar les pàgines internes que vulgueu. Bonificació: aconseguirà * totalment * elevar el teu pis d'Instagram… només dius!\n6. Planificador de passions sense data de dilluns Classic Paradise Blue ($ 35): Sigui quina sigui la vostra passió, utilitzeu aquest planificador sense data per matar els vostres objectius. Juntament amb un mapa de pas de la passió que us ajudarà a definir i crear accions per assolir els vostres objectius, aquest planificador divertit té calendaris setmanals * i * mensuals per assegurar-vos que segueixes el camí, independentment de la vostra vida.\n7. Icònica Aprofita el dia Planificador diari sense connexió del dia ($ 24): L'elegante planificador diari sense data de connexió amb fils en color blau o blau fosc és definitivament una gran opció per als fanàtics dels planificadors organitzats tradicionalment.\n8. Rifle Paper Co Pink Floral Weekly Desk Pad ($ 12): Si els planificadors vinculats no són el vostre cas, consulteu aquest taulell d'escriptori bonic de color rosa floral de mega estrelles Rifle Paper Co.No només totes les pàgines estan completament sense data, però només podeu arrossegar una pàgina com una nota adhesiva i començar a fer-ho si els vostres plans canvien de sobte. Viatge de cap de setmana per a qualsevol persona?\n9. FeminineClub.com "Tot és possible" Planificador ($ 15): Els nostres planificadors exclusius de Target vénen en una varietat de colors i dissenys divertits, i la millor part és que podeu personalitzar-los completament amb adhesius, pegats i marcadors magnètics. Cada planificador inclou calendaris mensuals i setmanals, llistes de tasques pendents, pàgines d'activitats i pàgines en blanc per als vostres diaris moderns. Igual que els nostres kits de bricolatge, cada planificador inclou un servei gratuït.! EL MEU LLOC!! Classe en línia perquè pugui recollir qualsevol de les teves habilitats creatives ara que tens la teva vida organitzada.\n10. GEEHEY Fabulous Planner Pack ($ 28): La decoració del planificador és enorme en Instagram ara mateix, i aquest paquet de planificador econòmic i econòmic ve amb tots els objectes necessaris per començar. Inclou un planificador colorit, fulls adhesius a tot color, fulls de coberta recarregables i una bossa de cremallera clara i moderna per mantenir el botí.\n11. TheBigCalendar Pocket Weekly Small Planner ($ 20): Aquest petit planificador groc canari és perfecte per a la gal·la que no vol portar una bossa ginestra només per mantenir-se al damunt de les seves tasques pendents. Personalitzeu-lo seleccionant el mes inicial o opteu per un que no està datat.\n12. PlanMyEveryday Daily Planner Notebook ($ 9): Si no esteu segur de si podeu comprometre's durant un any sencer, feu un cop d'ull a aquest planificador de 50 dies per veure si podeu seguir la planificació en paper. Tens això, noia!\nÉs vostè un planificador de paper gal? Tria'ns @FeminineClub.com!


CCT- Comic Ciencia Tecnologia- Jordi Ojeda: Programa de les IX Jornades Comiqueres FNAC-SD\nDel 8 d’abril fins el 13 d’abril de 2013\nen els centres FNAC de Barcelona:\nTaula rodona sota el títol: RETRAT DE LA CRISI: LA VISIÓ DE L’AUTOR DE CÒMIC.\nAmb la presència de: Damián Campanario, Jordi Pastor, Manel Fontdevila, Marcos Prior i Rubén Del Rincón. Moderarà Jordi Ojeda.\nTaula rodona sota el títol: SUPERHEROIS MADE IN SPAIN.\nAmb la presència de: David Baldeón, Fernando Blanco, Pasqual Ferry, Pepe Larraz i Ramon F. Bachs. Moderarà Jordi Ojeda.\nPresentació del còmic: BEARTON CITY II. CRISIS EN TIERRAS DE CRUISING. Amb la presència de l’autor Daniel Mainé. La presentació es realitzarà a la secció de llibres.\nPresentació de les obres: EURO PESADILLA. ALGUIEN SE HA COMIDO A LA CLASE MEDIA i EUROMALSON. ALGÚ S’HA CRUSPIT LA CLASSE MITJANA. Després hi haurà sessió de dedicatòries amb l’autor Aleix Saló.\nTaula rodona sota el títol: SEDUINT EL MERCAT FRANCÈS.\nAmb la presència de: Álex Sierra, Sergio A. Sierra, Damián Campanario, Javier Hernández, Enrique Fernández, Raule i Roger Ibáñez. Moderarà Jordi Ojeda.\nDe 18h a 20h. Demostracions del joc X-WING de l’empresa EDGE. Hi podran participar i jugar totes aquelles persones que hi vagin.\nPresentació del còmic: VIRUS TROPICAL. Amb la presència de l’autora Power Paola i el dibuixant Liniers.\nTaula rodona sota el títol: HOMENATGE AL 75E ANIVERSARI DE SPIROU I FANTASIO. Amb la presència dels següents autors de còmics : Emile Bravo, autor de l’obra SPIROU LE JOURNAL D'UN INGÉNU, Fabrice Tarrin, autor de l’obra LE TOMBEAU DES CHAMPIGNAC i Serge Clerc, autor de l’obra SPIROU VERS LA MODERNITÉ. Moderarà la xerrada Jordi Sempere, professor de l’Escola Joso de Barcelona i dibuixant de còmics .\nPresentació oficial del nou àlbum nº 32 de ALIX: LA ÚLTIMA CONQUISTA per part de Netcom2 Editorial. Amb la presència de l’autor: Marc Jailloux.\nA les 12:30h: Sessió de dedicatòries amb la presència dels autors: Marc Jailloux, Régric i José Luis Povo. Els autors dedicaran les seves obres de ALIX, LEFRANC, ORION, ENREDADOS POR EL MINI, DOSSIER BARELLI i LES AVENTURES DE MIQUEL MENA.\n18h a 18:30h. Xerrada sota el títol PASSIÓ PER LA LÍNIA CLARA. Master class de l’autor Régric: com dibuixa els seus personatges, les seves influències i tècniques que utilitza. També presentarà una mini aventura de Barelli.\n18:30h a 19h. Taula rodona sota el títol INTRIGUES EN LA BARCELONA DE LA GRAN GUERRA . Xerrada dels autors del còmic “LES AVENTURES DE MIQUEL MENA” Pablo Herranz i José Luis Povo, sobre la seva obra, la seva producció i de la Barcelona del 1915, que és quan succeeix la seva història.\n19h a 21h. Sessió de dedicatòries amb la presència dels autors: Marc Jailloux, Régric i José Luis Povo. Els autors dedicaran les seves obres de ALIX, LEFRANC, ORION, ENREDADOS POR EL MINI, DOSSIER BARELLI i LES AVENTURES DE MIQUEL MENA.\nMacro sessió de dedicatòries amb la presència dels següents autors:


Watch Oh, Espanya! (1996) online. Free streaming\nOh, Espanya! (1996) - Watch Online.\nWriters Paco Mir (5 episodes)\nPlot ... search for Oh, Espanya! on IMDb\nOh, Espanya! (TV Series 1996–1997) - IMDb\n"Oh, Espanya!" (1996) - Episodes cast\nOh, Espanya! on IMDb: Movies, TV, Celebs, and more... IMDb. Movies, TV & Showtimes. MOVIES ...\nOh! Espanya - 17 Catalunya - YouTube\nEn 1996 Dagoll Dagom una prestigiosa compañía de teatro de Cataluña realizó una telecomedia "Oh! Espanya" en la que un grupo de catalanes deciden hacer un viaje por las 17 autonomías que conforman España, durante el viaje se viven momentos de gran tensión, aventuras, risas ...\nOh! Espanya - 09 Madrid - YouTube\nOh, Espanya! (TV Series) (1996) - FilmAffinity\nOriginal title Oh, Espanya! (TV Series) Year 1996 Running Time 30 min. Country Spain Director Joan Lluís Bozzo, Lluís Maria Güell, Jordi Frades Screenwriter\nOH ESPANYA! on Vimeo\nOH ESPANYA! from Ovideo PRO 1 year ago Not Yet Rated. Un grupo de turistas emprende un viaje a través de las diversas comunidades autónomas. ... Año: 1996 Reparto: Montserrat Carulla, Pep Cruz, Joan Ll.Bozzo y Marc Cartes. Follow Download.\n电视剧《Oh, Espanya! ... 首播日期：1996年9月16日 ...\nOh, Espanya! (1996) - Odcinki - Filmweb\nOdcinki serialu Oh, Espanya! (1996) - informacje o serialu w bazie Filmweb.pl. Oceny, sezony, odcinki, obsada, dyskusje wiadomości, ciekawostki oraz galeria.\nOh, Espanya! (1996) - Odcinki wg oceny - Filmweb\nRanking odcinków serialu Oh, Espanya! (1996) - informacje o serialu w bazie Filmweb.pl. Oceny, sezony, odcinki, obsada, dyskusje wiadomości, ciekawostki oraz galeria.\nOh! Espanya - Televisió de Catalunya\nOh! Espanya TV3 25 anys 16/09/1996 4.07 Oh! Espanya. TV3alacarta. Vídeo reduït; Vídeo expandit ...\nDAGOLL DAGOM Companyia de Teatre ... Fitxa Artística. DIRECCIÓ J.L.Bozzo / Lluís M. Güell (ep. 1 to 10) / Jordi Frades (ep. 10 to 17)\nOh! Espanya - Nº 714 de 775 Series españolas de TV\nOh! Espanya - Cadena: TV3. Año: 1996. Número de capítulos: 17. Duración por capítulo (minutos): 30. Idioma: Catalán. Comentarios: Secuela de Oh! Europa.\nDescargar y ver online Oh, Espanya! (Serie de TV)(1996)\nDescargar Oh, Espanya! (Serie de TV) dvdrip; Ver online Oh, Espanya! (Serie de TV)gratis ; Torrent Oh, Espanya! (Serie de TV) español; Oh, Espanya!\nOh, Espanya . Presentación ; REPARTO; Ficha Artística; Multimedia; Presentación. ... Año: 1996; Dirección J. L. Bozzo / Lluís M. Güell / Jordi Frades Guión J. L. Bozzo / Paco Mir / Jonathan Gelabert / Enric Gom ...\nOh, Espanya! (Serie de TV) (1996) - FilmAffinity\nTítulo original Oh, Espanya! (TV Series) Año 1996 Duración 30 min. País España Director Joan Lluís Bozzo, Lluís Maria Güell, Jordi Frades Guión\nVideo : Oh! Espanya - 06 Astúries\nEn 1996 Dagoll Dagom una prestigiosa compañía de teatro de Cataluña realizó una telecomedia "Oh! Espanya" en la que un grupo de catalanes deciden hacer un viaje por las 17 autonomías que conforman España, durante el viaje se viven momentos de gran tensión, aventuras, risas, tristeza ...\nOh, Espanya! - 豆瓣电影\nOh, Espanya!电影简介和剧情介绍,Oh, Espanya! ... 编剧: Paco Mir 制片国家/地区: 西班牙 语言: 加泰罗尼亚语 上映日期: 1996 IMDb链接: tt0400003 ...\n网易电视剧库提供Oh, Espanya!电视剧全集在线观看、Oh, Espanya!剧情介绍、Oh, Espanya!演员表、Oh, Espanya!幕后花絮、Oh, Espanya!剧照等信息，立即访问网易电视剧库观看Oh, Espanya!高清版。\nOh, Espanya! (Serie de TV) - Filmaffinity\nSerie de TV (1996-1997). 1 temporada. 17 episodios. Después de haber viajado juntos por Europa, y como la experiencia resultó satisfactoria, los personajes de "Oh!\nCarme Conesa: Oh, Espanya! (1996–1997)\nOh, Espanya! (1996–1997) ... Año 1996, Oh Espanya. Entrada más reciente Entrada antigua Página principal\nThose are web search results for "Oh, Espanya! 1996" and may change in time. We are not affiliate with any of these websites. If some of the links harm copyright laws please see our DMCA and Copyright page.


Avortament a l'Uruguai - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAvortament a l'Uruguai\nActualment l'avortament a l'Uruguai és completament il·legal. La pena per a una dona que realitza un avortament és de tres a nou mesos de presó i la pena per a un metge o una altra persona que realitza el procediment és de 6 a 24 mesos de presó. Un jutge pot atenuar la condemna de la dona en diferents circumstàncies, que inclouen problemes econòmics, risc per a la salut de la dona, violació o honor familiar.\nL'11 de novembre de 2008, el Senat de l'Uruguai va votar 17 a 13 per aprovar un projecte de llei que va legalitzar l'avortament a l'Uruguai. Aquest projecte però va ser vetat pel llavors president Tabaré Vázquez el 14 de novembre del mateix any.\n↑ «Uruguayan Ministers, Public Figures Join Internet Campaign To Legalize Abortion» (en anglès). [Consulta: 2009].\n↑ «Abortion in Uruguay - Law in force» (en anglès). [Consulta: 2009].\n↑ «Al Jazeera English - Americas - Senate 'ends' Uruguay abortion ban» (en anglès). [Consulta: 2009].\n↑ «BBC NEWS» (en anglès). [Consulta: 2009].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Avortament_a_l%27Uruguai&oldid=19368976»\nSanitat a l'Uruguai\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 des 2017 a les 16:36.


Futbol virtual per al confinament | comarquesnord\nFutbol virtual per al confinament\nS'ha disputat el I Torneig de l'Avellà Football PES2020 amb els 16 equips de la 2ª Regional Grup 1\nTema: CE Catí · CF Vilafranca · Coronavirus · Futbol · Inclou vídeo\nBernat Segarra, membre de la Junta Directiva del Racing Club Salsadella ha organitzat la primera edició del Torneig de l’Avellà Football PES2020 amb Futbol Pro i que serveix per a que el futbol de la 2ª Regional estiga viu de forma virtual en aquesta situació de confinament a les nostres cases pel coronavirus.\nEl CF Albocàsser va ser el guanyador de la final, superant al CF Vilafranca a la pròrroga després d’un partit molt disputat. Bernat Segarra ja fa anys que crea competicions per a jugar ell al Futbol Pro amb els equips de la zona i esta vegada s’ha llançat a fer-ho obert per tothom.\nBernat Segarra volia que la competició amb tots els equips de 2ª Regional Grup 1 tinguera el nom d’un torneig de la zona. D’alguna competició que ens fora propera i no va dubtar en parlar amb el CE Catí per adoptar el nom del Torneig de l’Avellà. Els clubs també li van facilitar tota la informació per a la competició.\nFutbol regional virtual per al confinament\nS'ha disputat el primer torneig de l'avellà football pes2020\nBernat Segarra és Creador del I Torneig de l’Avellà Football PES 2020\nLa idea inicial d’aquest jove aficionat al futbol regional de La Salsadella era fer un torneig amb un representant de cada equip, com es va fer en un torneig virtual a la 1ª Divisió. El fet era tècnicament inviable i finalment va optar per que fora el propi joc el que enfrontara als equips de 2ª Regional. Els partits es van jugar des del dijous al diumenge de la passada setmana.\nLa iniciativa ha tingut gran èxit amb gran recolzament per part dels clubs i Bernat Segarra està estudiant la possibilitat de fer una altra competició amb més equips de les comarques dels Ports, Alt i Baix Maestrat i Plana Alta. Una iniciativa que pretén animar a la gent i que no genera cap benefici per a l’organitzador.\nLa I edició del Torneig de l’Avellà virtual ha comptat amb els 16 equips de la 2ª Regional Grup 1, proclamant-se campió el CF Albocàsser. El quadre d’honor es completava amb el CF Vilafranca en segon lloc, el CE Catí tercer i en quarta posició la Unió Esportiva Benassal.


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - ERC, CiU i CUP impugnen el fons i la forma del ROM\n15-03-2016 / 14:16:51\n15-03-2016 / 15:28:45\nEl portaveu del grup municpal d'ERC, Ramir Roger, ha explicat que haurien volgut "demorar l'aprovació del ROM per treballar el Reglament de Participació Ciutadana", que ja l'inclouria.\nEl regidor convergent Jofre Serret ha mostrat el seu desacord amb el procediment que s'ha dut a terme a l'hora de crear el ROM. Serret creu que primer s'hauria d'haver constituït la Comissió d'Estudi, després els tècnics l'haurien hagut d'avaluar i, finalment, s'hauria d'haver enviat el document a la ciutadania.\nFinalment, Paco Márquez, regidor de la CUP, ha lamentat que no es tingués en compte a l'hora d'elaborar al ROM a altres partits polítics, entitats o altres persones que en puguin donar la seva opinió. Márquez considera que aquest fet "tanca moltes portes que sigui un ROM funcional i que realment dinamitzi la vida política de l'Ajuntament".\nERC, CiU i CUP esperen que el govern (PSC i Junts per Malgrat) obri una línia de diàleg per tal de replantejar, tant la forma com el fons del ROM. Els tres grups polítics municipals també han mostrat el seu desacord amb qüestions com, per exemple, que només es puguin presentar mocions en clau municipal o els torns de rèplica.\nERC, CiU i CUP han explicat les al·legacions al ROM aquest migdia a la sala de plensa.\nReglament Orgànica Municipal ROM al·legacions ERC CiU CUP


Investigadors creen un cor en una impressora 3D amb teixit humà - Diari de Girona\nInvestigadors creen un cor en una impressora 3D amb teixit humà\nL'estudi ha estat liderat per una universitat israeliana\nredacció 15.04.2019 | 18:52\nEl cor 'imprès' pels investigadors israelians Reuters\nEl cor 'imprès' pels investigadors israelians\nInvestigadors israelians han imprès un cor en 3D utilitzant les pròpies cèl·lules d'un pacient, fet que obre la porta a la cura de malalties cardíaques i transplantaments ocmplets.\nEl cor que va imprimir l'equip de la Universitat de Tel Aviv en unes tres hores és massa petit per als humans: aproximadament 2,5 centímetres, o la mida del cor d'un conill. Però és el primer que s'imprimeix amb tots els vasos sanguinis, ventricles i càmeres, utilitzant una "tinta" feta dels materials biològics del pacient.\n"És completament biocompatible i coincideix amb el pacient", el que redueix les possibilitats de rebuig dins del cos, va dir Tal Dvir, el professor que va dirigir el projecte.\nEls investigadors van usar teixit gras d'un pacient i després el van separar en components cel·lulars i no cel·lulars. Les cèl·lules després es 'reprogramar' per convertir-se en cèl·lules mare, que es van convertir en cèl·lules cardíaques.\nEls materials no cel·lulars es van convertir en un gel que va servir com a tinta biològica per a la impressió, va explicar Dvir.\nFins avui, només s'havien imprès teixits simples, sense els vasos sanguinis que es necessiten per viure i funcionar, segons un comunicat de premsa de la universitat.\nEls cors impresos podrien provar-se en animals, però no hi ha un calendari per provar els cors en humans.\nLa impressió d'un cor de mida humana podria trigar tot un dia i requeriria milers de milions de cèl·lules, en comparació amb els milions que es utilitzen per imprimir aquests minicorazones, van explicar els investigadors.\nTot i que no està clar que una impressora pugui produir cors que siguin superiors als humans, 'potser imprimint pedaços puguem millorar o eliminar àrees malaltes al cor i reemplaçar-les per alguna cosa que funcioni' a la perfecció, van afegir.


Al darrer punt de l’ordre del dia del Ple del Parlament, s’ha procedit a la comunicació de la designació dels diputats i diputades encarregats de defensar en el Congrés dels diputats la Proposició de llei, de modificació de la Llei 4/2013, de 27 de setembre, de suport als emprenedors i la seva internacionalització que s’aprovà la setmana passada.\nDavant la proposta presentada pels grups parlamentaris, la Mesa d'acord amb la Junta de Portaveus designaren la diputada Núria Riera (Popular) i els diputats Enric Casanova (Socialista) i Nel Martí (MÉSxMenorca), per defensar l’esmentada iniciativa davant el Congrés dels Diputats.\nCal recordar que a la sessió plenària de la setmana passada, el Ple del Parlament aprovà per assentiment l’esmentada Proposició de llei. La iniciativa legislativa de modificació d’aquesta llei estatal fou presentada conjuntament pels grups parlamentaris MÉS per Menorca, Socialista, MÉS per Mallorca, El Pi-Proposta per les Illes Balears i les diputades Silvia Tur i Montserrat Seijas del Grup Parlamentari Mixt.\nLa iniciativa legislativa està encaminada a donar suport als entrenadors, esportistes i professionals que de manera altruista i voluntària treballen a l’esport base i proposa la modificació de la Disposició Addicional setzena de l'esmentada llei estatal que quedaria redactada de la manera següent:\na)En el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta norma, el Consell Superior d'Esports i les comunitats autònomes, amb participació de les federacions esportives nacionals i autonòmiques, i el teixit associatiu del sector, acordaran un Pla de Suport Econòmic i de Millora de l’Esport Base, en la prestació de tot tipus de serveis esportius que desenvolupen els clubs i entitats esportives sense ànim de lucre.\nb)Aquest Pla de Suport Econòmic i Millora de l’Esport Base, contindrà i proposarà les alternatives necessàries, per regular convenientment i d'acord amb la legalitat vigent en l'àmbit laboral i les peculiaritats de cada modalitat esportiva, les activitats remunerades que es realitzen en el si dels clubs i entitats esportives; així com les mesures oportunes per assegurar el manteniment de la consolidada xarxa de voluntariat en l'esport, que realitzen una labor altruista i la compensació econòmica que reben per les despeses que els ocasiona l'activitat desenvolupada, de cap manera se poden considerar com a salari. L'esmentat pla també haurà de contemplar la formació específica adequada dels voluntaris per a poder desenvolupar les seves tasques.\nc)Establert aquest pla, es desenvoluparà la normativa de seguretat social a l'efecte de que les quantitats pagades en compensació per les despeses en què incorrin els voluntaris en els clubs de base no tinguin la consideració de salari. A aquests efectes, la normativa de seguretat social determinarà les quantitats màximes que puguin percebre els voluntaris i a els que es pugui adjudicar una presumpció de ser pagaments no salarials, excepte prova en contrari. Dirigir a la Inspecció de Treball i Seguretat Social les oportunes instruccions perquè en les seves actuacions apliquin aquests criteris.


Author anyAchard, C. Aldoma, Aitor Alemany, Jaime Alemany, J. Alemany, Jaime Alvarez Sánchez, J.R. Antonelli, Marco Antonelli, Marco Arenal, Alejandro Arias, Monica Asada, M. Asfour, Tamim Baek, Seoin Balaguer, C. Balkenius, Christian Bergstrom, N Bernabe, Jose Berry, F. Berton, B. Beuth, Frederik Boedecker, J. Bohg, Jeannette Bohg, Jeannette Bohg, J. Bonsignorio, F. Bosco, A. Cabestany, J. Canessa, Andrea Cardin, Daniel Carloni, Raffaella Carloni, R. Casañ, G. A.Casañ, Gustavo A.Casañ, Gustavo Castelló, Vicente Castilla, Diana Cervera, Enric Cervera, Enric Cervera, Enric Chang, Hyun JoonChen, Mei Chessa, Manuela Chessa, M. Chinellato, Eris Chinellato, Eris Cho, Hyungsuck Coelho, Helder Correll, N. Costa, A. de la Paz, F. DeGloria, A. del Pobil, Angel Pdel Pobil, Angel P.del Pobil, Angel P. del Pobil, A.P. Diankov, Rosen Diaz, Cristina Díaz-Montilla, C. Dillmann, Rüdiger Do, Martin Duch, Włodzisław Duran, Angel JEgerstedt, M. Érdi, Péter Ersbøll, B.K. Escrig, M.T. Esteller, Roger Esteller-Curto, Roger Fagg, A.H. Fattori, Patrizia Felip, Javier Felip, Javier Ferrandez, J. M.Gandhi, D. Garcia, Nicolas García, Juan CarlosGarcia, J. C.Garcia, Azucena Garcia-Aracil, Nicolas Garcia-Arancil, N. Garcia-Espallargas, R. Gazi, V. Gazi, Veysel Gibaldi, Agostino Glas, S. Gomez, D. Goriatcheff, Bjorn Gracia, Luis Gratal, X. Gratal, X Grzyb, Beata J. Hafez, A. H. AabdulHafez, A. H. AbdulHallam, John Hamker, F Han, Taeil Hsieh, M. A.Ieee, Ieee Igual, FranciscoD. Iñesta, J.M. Iserte, José L.Jane, M. R.Jarque-Bou, Néstor J.Jawahar, C. V.Johansen, P. Johnson-Roberson, M. Kaminski, W. A.Kassawat, Majd Kim, Min-Gil Kim, Ki JoonKim, Heetae Korkealaakso, Pasi Kragic, Danica Krapp, Holger G.Kuffner, James Kwon, Sang JibKyrki, V. Laaksonen, J. Lee, Sanghoon Lee, Jangmyung Lee, Sukhan Leibe, Bastian León, B. León, Beatriz León, Beatriz E.Lepora, NathanF. Leupold, J. Madry, Marianna Mallick, Arijit Marin, Raul Marín, R. Marini, D. Marta, E. Martí, Higinio Martí, Jose V.Martinet, P. Martinet, Philippe Martinet, Philippe Martinez-Martin, Ester Martinez-Martin, Ester Martinez-Martin, E. Martinoli, A. Marzocchi, Nicoletta Masulli, Francesco Melchiorri, Claudio Melchiorri, C. Mermoud, G. Messina, E. Mezouar, Y. Michel, Olivier Mira, J. Mira, J. Miralles, Ignacio Moisio, Sami Mondada, F. Mora, Marta C.Morales, Antonio Morales, Antonio Morales, A. MorenoDiaz, R. Moughlbay, Amine AMoughlbay, Amine AbouMura, Anna Na, Wongi SNebot, Patricio Nebot, P. Nechyporenko, Nataliya Neumann, Bernd Nomdedeu, L. Nomdedeu, L. Nomdedeu, Leo Novais, P. Ohm, Jay YOhm, Jay Y.Palm, Günther Park, Eunil Parker, L. E.Peña, L. Penders, J. Perez, Javier Perez-Aragon, J. Pérez-González, Antonio Perez-Vidal, Carlos Pobil, Ángel P.Prats, M. Prescott, Tony J. Przybylski, Markus Puche, Gustavo Ramo, Maria PilarRamos, Francisco Recatala, G. Recatala, Gabriel Recatala, Gabriel Roa, Máximo A.Rodriguez, Sergio Rodríguez-Cervantes, Pablo J.Rubert, Carlos Rubert, C. Rucci, Michele Sabatini, SP Sabatini, S.P. Saintluc, G. Sales, J. Sales, Jorge Sancho-Bru, J. Sancho-Bru, Joaquín L.Sancho-Bru, J.L. Sandoval, F. Sanfeliu, A. Sansebastiano, Emanuele Sanz, P.J. Sanz, P. J.Sanz, Pedro J.Sanz, P. J.Sebastia, R. Serna, M. A.Simoes, R. Smith, Linda B.Solari, F Solari, F. Song, Dan Sorg, M. Speth, J. Stoy, K. Subedi, Dipendra Tellez, Ricardo Toledo, J. Traver, V.J. Trevelyan, J. Ulbrich, Stefan Vasilev, Ilia Vergara, Margarita Verschure, Paul F. M. J.Villa, AlessandroE.P. Vincze, Markus Welke, Kai Wohlkinger, Walter Wojcik, G. M.Yang, Taeyong Yoo, Kyeongsik Yoon, Kwang-Joon Ziemke, Tom


L’Ajuntament atorga un total de 36 ajuts per a estudis postobligatoris - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nAmb aquests ajuts el consistori pretén fomentar la formació postobligatòria i superior.\nL’Ajuntament de Masquefa ha atorgat un total de 36 ajuts per a estudis postobligatoris per al curs 2017-2018 dirigits als masquefins empadronats al municipi. El nombre d’ajuts concedits enguany, doncs, ha augmentat notablement respecte el curs passat, quan es van atorgar fins a 20 ajuts econòmics.\nL’objectiu d’aquests ajuts, que ascendeixen aquest curs fins als 13.7000€, era que els masquefins que estan cursant grau universitari, diplomatura o llicenciatura, CFGM, CFGS, Batxillerat, ensenyaments professionals de música i dansa, o estudis artístics superiors, poguessin sufragar les despeses generades d’aquests estudis.\nCategoria: Butlletí, Educació, GeneralPer Ajuntament de Masquefa 28/05/2018\nAnteriorPrevious post:La Diputació entrega a l’Ajuntament el projecte de construcció de la passarel•la que enllaçarà Can Quiseró i El MasetSegüentNext post:Nou període d’inscripció al Casal d’Estiu de Masquefa 2018


L’Arxiu de Lloret (SAMLM) presenta el projecte ’La dona i la perspectiva de gènere als arxius’”, un projecte per incloure la dona i la perspectiva de gènere als arxius — Ajuntament de Lloret de Mar\nSou a: Inici / Ajuntament / Comunicació i publicacions / Sala de Premsa / L’Arxiu de Lloret (SAMLM) presenta el projecte ’La dona i la perspectiva de gènere als arxius’”, un projecte per incloure la dona i la perspectiva de gènere als arxius\nL’Arxiu de Lloret (SAMLM) presenta el projecte ’La dona i la perspectiva de gènere als arxius’”, un projecte per incloure la dona i la perspectiva de gènere als arxius\nLa presentació del projecte es farà avui a les 19 h a la Sala de Plens de l’Ajuntament de Lloret\nL’Arxiu de Lloret presenta aquesta tarda, en motiu del 8 de març, el projecte “La dona i els arxius”. Una iniciativa que ha de permetre incloure la dona i la perspectiva de gènere a l’Arxiu Municipal de Lloret (SAMLM).\nAnalitzar els condicionants que permeten estudiar cadascun d’aquests casos des d’un punt de vista interseccional: l’activitat professional, el grau de marginació, l’extracte social, el nivell econòmic, la formació, el temperament i la manera de ser...\nAmb veu pròpia: testimonis i experiències: en aquest apartat es recullen, en forma de relats breus o microhistòries, els testimonis i les experiències de les dones lloretenques. Com es van sentir quan iniciaven una determinada activitat que fins llavors estava reservada als homes; quins retrets van haver suportar; quines satisfaccions van tenir; quines vexacions; quins maltractes...\nA partir d’aquest marc conceptual es pot entendre com succeeix la injustícia sistemàtica i la desigualtat social des d'una base multidimensional. I des d’aquest punt de vista, l’arxivística s’ha convertit en un terreny fèrtil per al debat sobre la interseccionalitat de les identitats. En un moment en què la definició identitària adquireix protagonisme en el debat polític i social, els arxius tenen l’oportunitat de convertir-se en espais segurs que fomentin la investigació, el coneixement i, en darrera instància, el diàleg per canalitzar i moderar els conflictes entre aquestes identitats; uns conflictes que, fins i tot, poden arribar a generar violència entre diferents comunitats.\nTot plegat es presenta avui a les 19 h a la Sala de Plens de l’Ajuntament de Lloret. L’acte també es podrà seguir en directe a través del Facebook Live i el YouTube de Nova Ràdio Lloret.\narxivat sota: Actualitat, SAMLM, Ciutadania


D´arxius i memòria històrica\nAl llarg de l´any ha perdurat la polèmica dels papers de Salamanca. La Generalitat Catalana reclama la propietat de la documentació robada a la guerra civil. Des d´ací les autoritats no tenen intenció en demanar el fons de la Comunitat Valenciana.\nMalgrat la manca d´interès a Castelló no tenim un arxiu provincial que puga admetre les caixes de Salamanca que ens pertany. L´arxiu de Rafalafena té un fons important -com el de Govern Civil-,però no té les instal.lacions adeqüades per noves adquisicions.\nCastelló necessita un arxiu provincial per obrir les portes al fons documental i ser un centre de difusió de la història provincial. Reclamen els papers de la guerra civil a Salamanca o les caixes de ‘Regiones Devastadas’ que són a l´Arxiu Central de València.\nDemanem un edifici modern per protegir la nostra història i difondre-la. Es la defensa de la nostra cultura i el sentiment del poble. Cal que les inversions públiques cobreixen necessitats reals;no fer castells d´artifici com ‘La ciutat de les Llengües’ o ‘Mundo Ilusión’ que manquen de contingut.\nEn juliol la Universitat Jaume I va aprovar el pressupost per un centre per la memòria que es situaria a la biblioteca. Un centre públic obert a la història i la investigació sempre està bé mentre siga còmplice amb tota la societat castellonenca. Un lloc pels professionals però obert a la participació de tothom en fer les històries de Castelló.Deuria ser portaveu de les veus –d´ara i d´abans- fent un lloc actiu i atractiu per xiquets i grans. No fer un magatzem de dates i papers. Cal que la història siga als carrers,puga ser comentada als instituts i no tancar-la en llibres i articles només per erudits. Omplir el programa amb continguts,iniciatives i propostes pràctiques per la gent com cursets o tallers d´història.\nL´arxiu provincial amb el centre d´estudis deuria fer front a les mancances d´infraestructures culturals que pateix la ciutat. A més s´hauria de completar amb un àmplia xarxa d´arxius municipals en la província. L´arxiu municipal de Vila-real és un exemple a seguir amb un gran equip i la informatització del material. Un avanç en la protecció de la nostra memòria és progrès en lletres majúscules.\nEs temps perquè el govern –de la comunitat,mancomunitat o local- afronti nous reptes per ser una comunitat davantera en Cultura i no en especulació urbanística.\nDes de l´associació reclamen noves instal.lacions per custodiar i difondre la nostra història.La majoria de la història contemporània de Castelló està per dir i escriure.\nEl Grup per la Recerca de Memòria Històrica de Castelló aten les demandes en les comarques castellonenques per saber més del seu passat. Així en desembre ens presentarem en Almassora i la Vall d´Uixó per recollir les històries i suggerències de la gent.


“Pau Casals és enormement popular però molt poc conegut” | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nMarta Casals, vídua del violoncel·lista, reivindica el nom i el llegat del músic\nBarcelona 15 JUN 2018 - 20:21\tCEST\nMarta Casals, vídua del compositor català, al Palau de la Música. JUAN BARBOSA\nDiplomàtica, Marta Casals (Humacao, Puerto Rico, 1936) vídua de Pau Casals, evita donar una resposta compromesa a la pregunta de quina posició tindria el músic sobre la situació política catalana o que El cant dels ocells –l'Himne per la pau– sigui una de les cançons que s'interpreten en actes que reivindiquen la llibertat dels polítics a la presó preventiva: “Jo no puc contestar per ell però estic segura que miraria de trobar i ajudar a buscar la millor solució per al seu país i de millorar les condicions de la convivència. I l'himne va molt més allà perquè té un missatge més ampli, és universal. Tan universal que tothom se'l fa seu”.\nEl ‘mestre’ –com ella li diu sempre– va ser un intel·lectual compromès amb l'activisme democràtic i la reivindicació de les llibertats fins al punt que va renunciar a tocar a la Unió Soviètica pel règim comunista el 1917, va fer el mateix el 1933 amb l'arribada al poder d'Adolf Hitler a Alemanya i el 1936 a Espanya: “Per la defensa de les seves idees es va anar autolimitant com a músic. A poc a poc s'ho va posar difícil ell mateix. Ell deia que la seva única arma era el violoncel i la utilitzava imposant el seu silenci com a forma de protestar encara que això fos el sacrifici més important que podia fer”, afegeix. La seva vídua és vicepresidenta de la Fundació Pau Casals, que aquest any ha estat reconeguda pel Premi Nacional de Cultura de Catalunya que atorga el Consell Nacional de Cultura i dels Arts (CoNCA): “És una gran satisfacció perquè el premi reconeix una de les coses que més ens ocupa i preocupa: que la Fundació sigui el vehicle de transmissió de l'obra i el llegat del mestre”.\nL'epicentre de la Fundació, engegada pel músic i la seva dona el 1972, és la Casa Museu natal del violoncel·lista al Vendrell que defineixen com un dels sis millors museus de músics d'Europa, del nivell de la Casa Natal de Mozart a Salzsburgo. La Fundació té una important funció pedagògica i musical, està oberta a visitants i organitza activitats entorn de la música i concerts. Fa 34 anys, a través d'ella es va instituir la beca Pau Casals –el compositor català va rebre una beca de la reina Regent el 1893 que va ser decisiva per a la seva formació musical– que a partir del 2016 es va obrir a tots els països de la Unió Europea i Puerto Rico, on es va establir el violoncel·lista després de marxar de l'Espanya franquista. Una beca que té la intenció de créixer més i d'ampliar-se a altres països. La Diada Pau Casals és una de les cites anuals que també organitza la Fundació que té forma de concert –aquest any va ser la setmana passada al Palau de la Música– sempre amb la música de l'univers del compositor i un acte popular, també musical, que aquest any es va fer aquest dijous a la plaça del Rei. Una vetllada que va comptar amb la participació de diverses formacions musicals entre les quals van destacar 44 violoncels dirigits per Josep Pons, director de l'Orquestra del Liceu. Per descomptat, no va faltar la interpretació del Cant de l'Ocells.\n“Ja no és només la seva música. La gent ha de conèixer moltes altres coses del mestre. És curiós, es dona la circumstància que és un personatge enormement popular però, alhora, molt poc conegut. Es podria dir que la popularitat pot ser enemiga del coneixement”, reivindica la seva vídua, tota una agent cultural que ha estat al capdavant de diverses institucions: directora artística del John F. Kennedy Center o de l'Escola de Música de Manhattan. Del compositor català és més conegut la seva I’m a catalan del discurs que va pronunciar a la seu de les Nacions Unides el 1971, que la seva vessant com a creador i promotor de l'orquestra que va portar el seu nom en la dècada dels vint del segle passat –pràcticament va ser la primera formació musical amb seu gairebé permanent en el Palau de la Música– “i no amb poques dificultats, perquè no li va resultar gens fàcil”, apunta la seva vídua. Una altra iniciativa molt singular d'aquell període va ser la creació de l'Associació Obrera de Concerts que Casals va crear per facilitar la formació musical dels treballadors i l'assistència de concerts: “Ell pensava que la música era universal i que tothom tenia el mateix dret a accedir-ne”. La vídua es queixa del tractament que, en general, té l'ensenyament i la cultura musical: “És comú a molts països. Ara amb la tecnologia i internet estem massa distrets en coses que no enriqueixen l'esperit, sinó tot el contrari. Em preocupa sobretot el jovent que estan sent educats per internet i això jo trobo que no està bé, es tracta d'una cultura molt superficial, que no té base. Bé, així ho veig jo”.


14a edició del Triatló de muntanya i la 2a del Quadratló a Balaguer | Revista GROC. Balaguer. Lleida\n14a edició del Triatló de muntanya i la 2a del Quadratló a Balaguer\nDiferents proves esportives de gran nivell celebrades a Balaguer i rodalies amb bona participació\nEl passat dissabte 24 d’agost, es va celebrar a la comarca la 14a edició del triatló de muntanya de Balaguer, i la 2a edició del Quadratló Balaguer a càrrec de l’Associació Piragüista, l’Ajuntament de Balaguer i sota la supervisió de la Federació Catalana de Triatló.\nVan ser prop d’uns 150 participants, 100 del triatló i 50 en el quadratló; els que es van atrevir a vèncer el total del circuit, no tan sols per la duresa dels circuit de bicicleta d’ambdues disciplines, compensada pels paratges i espais magnífics que es donen entre el trajecte de Sant Llorenç a Balaguer; sinó per les altes temperatures que es van suportar durant la jornada.\nAquestes modalitats presenten una certa dificultat, en la triatló els participants van fer 750 metres nedant; 22 km en bicicleta i 5 km de cursa a peu, a més dels 4 km en piragua per la modalitat del Quadratló.\nLa triatló va tenir un circuit traçat conjuntament l’ajuntament amb el Club Esportiu Pedala.cat, essent una de les proves més dures i tècniques a nivell de BTT, no per la distància sinó pel tipus de recorregut, tot i que aquesta exigència la fa més atractiva pels participants. Pel que fa al Quadratló, era prova puntuable per la Copa del Món de Quadratló.\nA part el passat 1 de setembre també es va organitzar a Balaguer, de la mà del Pedala.cat, el Triatló Internacional, essent la 12 edició (tot i que l’any passat no es va poder fer). Una prova limitada a 200 inscrits i amb dos modalitats, la distància Half (1.900 m de natació, 90 km de BTT i 21 km cursa a peu, amb 69 metres de desnivell positiu). Per altra banda la distància Short (950 metres nedant, 50 km de bici i 7 km de cursa a peu amb 69 metres de desnivell positiu).


2021 - Page 4 of 49 - Antifraucv\nL’Agència Valenciana Antifrau participa en la docència del Màster de Gestió Cultural de la Universitat Politècnica de València\nCursos-VaBy Departamento Prevención 3 de December de 2021 Leave a comment\n#FormacióAVAF L’Agència Valenciana Antifrau (AVAF) va formalitzar en 2021 un conveni marc de col·laboració amb la Universitat Politècnica de València (UPV) per a la col·laboració cultural, educativa i científica. L’objectiu central i prioritari de l’activitat formativa de l’Agència és la formació ètica i cívica de la ciutadania valenciana. En el marc d’aquesta col·laboració, el 2…\nCursos-VaBy Departamento Prevención 1 de December de 2021 Leave a comment\n#PrevencioAVAF L’Agència Valenciana Antifrau va participar, el passat 30 de novembre, en el “III Congrés de Compliance en el Sector Públic” celebrat a Madrid i organitzat per la World Compliance Association. La celebració d’aquest Congrés va coincidir en el temps amb l’entrada en vigor de l’Ordre HFP/1030/2021, de 29 de setembre, per la qual es…\nNotes de PremsaBy Gabinete 30 de November de 2021 Leave a comment\nValència, 29 de novembre de 2021.- L’Agència Valenciana Antifrau ha organitzat un seminari amb motiu de la celebració del 5é aniversari de l’aprovació de la Llei 11/2016, de creació de l’Agència que ha sigut seguit per més de 150 persones de manera presencial i en línia. El President de les Corts Valencianes, Enric Morera i…


Cava & Ibèrics - Caves Nadal\n1 al 6 de gener, 24 juny, 25 i 26 de desembre.\nUNA EXPERIENCIA IBÈRICA\nSeñorio de Aldeavieja neix en la segona meitat del segle XIX, els seus avantpassats ja recorrien les terres d’Espanya venent porcs. Una experiència de vàries generacions de ramaders i del saber fer d’una família de xarcuters artesans de Guijuelo. Controlant el 100% del cicle de l’animal: genètica, reproducció, cria i engreixament fins arribar a l’elaboració de productes ibèrics. Del productor a la taula tot maridat amb els millors vins i caves Nadal.\nSeguirem amb un recorregut per les principals etapes del procés d’elaboració del cava. Visitarem la cava a més de 20m de profunditat on veurem reposar les ampolles i serem testimonis de la segona fermentació.\nSalvatge Rosé Brut & Pernil Ibèric de gla.\nSalvatge Brut Gran Reserva & Llom Ibèric.\nNadal 1510 Botritys Noble 2001 & Xoriç Ibèric.\nT’ensenyem a gaudir de les diferents textures i olors del formatge en perfecta harmonia amb el cava, buscant contrastos o complementarietats. Més informació


Els mons diminuts: CHURCH GIRLS. Thousand lives\nChurch Girls són de Philadelphia i no és un grup femení. Són quatre components i la cantant si que és una dona, na Mariel Beaumont, amb una veu d'aquelles que et sedueixen a la primera, potent, dolça i vellutada. Tot i que algun tema és dels potents, la majoria són peces tristes com diuen a Philebrity.com són temes posseïts pels fantasmes del passat. Personalment m'agraden més els dos primers temes "Thousand lives" i "Avalanche" on exploren terrenys més salvatges però hem de reconèixer que quan es posen malenconiosos també són interessants.\nIn their new album, Thousand Lives, Philly’s Church Girls find themselves possessed by the ghosts of the past. “All my idols, they are dead and buried, and I think you should bury me,” declares singer Mariel Beaumont on the blistering track “Dead,” and the album ends with the cooing declaration that “you’ll always be alone” in “Smoke Signals.” Ouch. Despite the melancholy and occasional kissoffs, listeners will find nothing but contentment from the group’s post-Drop Nineteens songcraft. (Especially on the gloriously poppy “Slow”). Church Girls will play Johnny Brenda’s on February 19th with Queen of Jeans and Madalean Gauze, which will give you the chance to hear this early contender for year’s best LP in a live setting where you most definitely won’t be alone, despite what they may say.(Philebrity.com)\nPublicado por Damià Boscana en dimecres, de febrer 03, 2016\nEtiquetas: 2016, Church Girls


PROJECTE RIUS - Institut Montserrat - Barcelona\nAquest curs a l’alternativa de 4t d’ESO, el departament de Biologia i Geologia hem decidit participar com a voluntari al projecte Rius, reconegut com a projecte d’aprenentatge i servei, per poder conèixer, compartir i conservar els ecosistemes fluvials.\nEls alumnes han analitzat un ecosistema fluvial que en el nostre cas ha estat la riera de Vallvidrera al seu pas per les Planes. Les dades que han recollit formaran part de la xarxa de voluntariat més gran de Catalunya, contribuint a la redacció de l’Informe RiusCat, sobre l’estat ecològic del rius de Catalunya.\nEls alumnes podran decidir després si fan un pas més i dissenyen un projecte de conservació fluvial. A la sortida de camp vam realitzar diversos tests per avaluar la qualitat d’un tram de la riera de Vallvidriera.\nTest de Qualitat Hidromorfològica (vegetació, llera del riu, etc.)\nTest de Qualitat Biològica: identificació dels organismes macro invertebrats que són indicadors de la qualitat de les aigües.\nUna vegada obtinguts i analitzats els resultats dels dos tests anteriors, coneixerem l’Estat Ecològic de la riera de Vallvidriera . Posteriorment enviaren les dades a l’Associació Hàbitats que és la que gestiona el projecte Rius, com a projecte de Servei Comunitari en l’àmbit del Medi Ambient.\n20 de novembre de 2017 /0 Comments/by Institut Montserrat\nhttps://i0.wp.com/www.institutmontserrat.cat/wp-content/uploads/2017/11/BONA-1.jpg?fit=2184%2C902&ssl=1 902 2184 Institut Montserrat https://www.institutmontserrat.cat/wp-content/uploads/2020/02/Logo-web-actualitzat-2-300x87.png Institut Montserrat2017-11-20 18:52:152017-11-20 19:35:13PROJECTE RIUS\nPresentació dels equips de l’AEE Institut Montserrat de la temporada 201... Taronges imperfectes


Antoni de Vilanova: de maig 2020\nPublicat per antonia a 2:08 Cap comentari:\nLes dues són empreses capitalistes. És veritat, però una fa eines de matar i l’altra eines de curar. La diferència és més que considerable, és infinita. Per què tenen més mala premsa les empreses farmacèutiques que les d’armes?\nCertament el capitalisme té tares profundes i fa necessària una depuració. Es farà.\nLa guerra, en canvi, és una pura aberració, molt més vella que el capitalisme, i desgraciadament utilitzada per capitalistes i anticapitalistes. Universal i de tot temps.\nPer cada monument que hi ha al món dedicat a un metge o similar n’hi ha milers dedicats a militars o similars.\nDes de Gengis Kan a Napoleó. Des de l’estepa primària de Mongòlia fins als súmmum de la cultura europea de París.\nQui pot donar lliçons a qui…?\nLa guerra no és un art, per més que ara s’hagi posat de moda citar Suntzi el xinès que fa 2500 anys ho deia. La guerra és el principal error monstruós que totes les civilitzacions han comès.\nFins que no s’eradiqui aquella dita romana “si vis pacem, para bel.lum” de la profunditat del conscient i de l’inconscient humà -i falta molt temps per fer el primer pas- mentre es continuïn exaltant les virtuts del guerrer oblidant la brutalitat inherent…\nSorprèn que sigui l’espècie humana, de la qual estem tan orgullosos de pertànyer, l’única espècie animal dedicada amb tan entusiasme a autodestruir-se i a sobre gloriar-se’n.\nAmb la meva infantil innocència de vell, m’agradaria pensar que estaria bé, aprofitar les característiques de l’actual pandèmia per començar a pensar en tot això.\nDiguem que la pandèmia:\nÉs universal. Tota la humanitat està amenaçada.\nÉs equitativa. Tracta a tothom igual.\nÉs assassina i cruel. No té cap compassió.\nRespecta més els joves que els vells.\nPosa nerviosos a tots els governs del món.\nNo molesta ni animals ni plantes.\n…I unes quantes qualitats més, que no m’atreveixo a escriure per no ferir sensibilitats.\nDoncs, au, pensadors de tot el món, de totes les ciències, de totes les ideologies, de totes les religions, agafeu un paper en blanc i encapçaleu-lo: Pandèmia/Guerra, i a veure que en surt.\nI sobretot seguint l’anàlisi útil per a cada país i cada circumstancia històrica, d’atacar la primera pedra del seu camí que impedeix avançar correctament, suggeriria a la primera potencia mundial que esborrés del seu tarannà mental l’actitud mental que respon a la paraula agressivitat. Quan ets massa poderós, la suposada autodefensa es converteix gairebé sempre en violència agressiva.\nAmericans, benvingudes les vostres farmacèutiques per capitalistes que siguin, poseu en quarantena les vostres armamentístiques, per defensives que semblin.\nI darrera dels americans tots els altres.\nQue el maleït coronavirus ens doni un cop de mà.\n16 d’abril de 2020.\nPublicat per antonia a 5:20 Cap comentari:\nPublicat per antonia a 1:46 Cap comentari:


Gorgs del Ripollès\nJaciments de fòssils\n— Main Menu —La Casa\t- Can Soler - Les Teules - La Gallina Preus i Reserves Ubicació L’Entorn\t- Ruta del Ferro i del Carbó - Gorgs del Ripollès - Mines d’Ogassa - Jaciments de fòssils\nEn qualsevol moment podrà exercir el seu dret de desactivació o eliminació de cookies d’aquest lloc web. Aquestes accions es realitzen de forma diferent en funció del navegador que esteu utilitzant. Aquí li deixem una guia ràpida per als navegadors més populars..


Unicef demana que les polítiques d'infància siguin una "prioritat" durant la propera legislatura\nPublicat 05/02/2021 17:07CET\nUnicef Comitè Catalunya ha reclamat aquest divendres que les polítiques d'infància siguin una prioritat tant en el debat electoral del 14-F com al llarg de la propera legislatura, ha informat en un comunicat.\nHa subratllat la necessitat d'un "compromís polític transversal, actiu i ferm" amb els drets dels menors, no només per reduir l'impacte de la crisi sanitària actual, sinó per avançar en el seu compliment.\nHa plantejat propostes com un pla de lluita contra la pobresa infantil, que estigui dotat dels "recursos pressupostaris necessaris", com també un pla específic d'atenció a la salut mental dels menors.\nAixí mateix, ha demanat que s'impulsi un pacte que "augmenti i blindi" la inversió en educació i garanteixi la gratuïtat real de l'ensenyament i també en institucions inclusives i compromeses amb la infància, en les seves paraules.\nTambé inclou avançar en un sistema de protecció de la infància en el qual "la cura i el bon tracte estiguin al centre" i augmentar la dotació econòmica de l'Ajuda Oficial al Desenvolupament per arribar al 0,7%.