Berto - C.D. Choco :: Fútbol de Galicia ::\nMartes 12 de Noviembre de 2019 | 118534150 visitas | 151 usuarios conectados\nAlberto Suárez Mato\nFECHA DE NACIMIENTO: 18/02/1993\nBerto (Choco, C.D.) - 2014/2015\nBerto (Choco, C.D.) - 2012/2013\n2019/2020 C.D. Choco 6º Tercera División Grupo 1 Pivote Defensivo\n2018/2019 C.D. Choco 7º Tercera División Grupo 1 Pivote Defensivo\n2017/2018 C.D. Choco 8º Tercera División Grupo 1 Pivote Defensivo\n2016/2017 C.D. Choco 10º Tercera División Grupo 1 Pivote Defensivo\n2015/2016 C.D. Choco 4º Tercera División Grupo 1 Pivote Defensivo\n2014/2015 S.D. Sarriana 16º Preferente Norte Gallega Pivote Defensivo\n2014/2015 C.D. Cultural Áreas 18º Tercera División Grupo 1 Pivote Defensivo\n2013/2014 C.D. Cultural Areas 16º Tercera División Grupo 1 Pivote Defensivo\n2012/2013 U.D. Atios 9º Preferente Sur Gallega\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.2 Rápido de Bouzas 0 - C.D. Choco 1 No 28 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.3 C.D. Choco 3 - Polvorín F.C. 2 No 17 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.4 U.D. Ourense 0 - C.D. Choco 1 Si 46 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.5 C.D. Choco 1 - C.D. Estradense 0 Si 55 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.6 C.D. As Pontes 2 - C.D. Choco 3 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.7 C.D. Choco 0 - Silva S.D. 2 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.8 Racing C. Villalbés 1 - C.D. Choco 0 Si 90 0 1 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.9 C.D. Choco 1 - Casino S.D. Arzúa 2 No 28 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.10 U.D. Paiosaco 0 - C.D. Choco 2 Si 85 0 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.11 C.D. Choco 3 - Arosa S.C. 3 Si 77 1 0 0\n3ª Div. Gr. 1 Senior J.12 C.D. Pontellas 0 - C.D. Choco 0 Si 90 0 0 0\n2019/2020 C.D. Choco Senior 11 11 8 696 1 4 0\n2018/2019 C.D. Choco Senior 16 16 14 1.225 0 6 0\n2017/2018 C.D. Choco Senior 37 37 36 3.099 0 4 0\n2016/2017 C.D. Choco Senior 34 34 33 2.830 0 7 0\n2015/2016 C.D. Choco Senior 36 36 27 2.429 0 6 0\n2014/2015 S.D. Sarriana Senior 29 29 22 2.071 1 4 1\n2013/2014 C.D. Cultural Áreas Senior 25 25 14 1.481 1 3 0\n2012/2013 U.D. Atios Senior 33 33 32 2.818 2 10 0\nLa ficha de este jugador ha sido vista 3464 veces desde el 22 de Enero de 2010\n1. Segunda Andaluza Jaén Gr.2\t 2362\n2. Tercera División Grupo 9\t 1707\n3. División Honor Andaluza Gr.2\t 1364\n4. Tercera División Grupo 10\t 1334\n5. Segunda División B Grupo 4\t 1130\n6. Primera Andaluza Jaén\t 1101\n7. Liga Nacional Grupo 13 Juvenil\t 1034\n8. División Honor Grupo 4 Juvenil\t 888\n9. División Honor Andaluza Gr.1\t 806\n10. Primera Andaluza Málaga\t 766\n12. Tercera División Grupo 1 721\nTiempo de carga: 2.0530281066895 segundos


Eva D. Island: “Busco un home sensible i que funcioni al llit” | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEva D. Island: “Busco un home sensible i que funcioni al llit”\nL'enigmàtica escriptora barcelonina recorre la seva ciutat a través d'una noia que persegueix el seu príncep blau a ‘Sonia y el ladrón de besos’\nBarcelona 29 MAI 2018 - 09:49\tCEST\nUna dona llegeix el llibre al Port Olímpic. Titania\n“Utilitzo un nom artístic. Eva, per la meva àvia; D., de Dominica, per la meva mare; i Island, per la meva gosseta, que es diu Illa”. L'escriptora, que debuta en la literatura amb aquesta novel·la romàntica vibrant, eixelebrada i divertida, tampoc dona la cara: “L'important és la novel·la, el que s'hi explica i els personatges que hi apareixen. Jo soc només la seva ploma. Espero que les lectores i lectors sentin i visquin la història i que empatitzin amb la Sonia i les seves amigues. Per això vaig decidir fer un pas enrere i cedir-los tot el protagonisme”.\nÉs possible que ens puguem fer una idea de com és l'Eva a través de la Sonia, la protagonista, una noia que recorda (molt) la Bridget Jones i que s'envolta d'un grup d'amigues que ens fan pensar en Sexo en Nova York. "Simplement va sortir així", diu l'escriptora. "És possible que les aspiracions, les il·lusions i les inquietuds de les noies de la meva generació siguin les mateixes a Barcelona, a Nova York i a Vladivostok". Potser el mateix motiu justifica els elements autobiogràfics de la novel·la: "He ficat la Sonia al meu piset i porta el seu gos, el Tiger, al mateix pipicà que la meva. I recorre la Barcelona que jo freqüento, una Barcelona una mica icònica, no? El Port Olímpic, la Sagrada Família, el pont de Vallcarca…"\nLa protagonista recorda (molt) la Bridget Jones i s’envolta d’un grup d’amigues que ens fan pensar en Sexo en Nueva York\nEl resultat és una novel·la absolutament propera, amb escenes a les quals podríem assistir des del balcó de casa, tot i que ens planteja un repte important: "Només quan surtis del camí marcat trobaràs nous horitzons", diu l'autora. De fet, la protagonista emprèn una recerca ansiosa per la ciutat d'un paio que coneix en una popular discoteca i que se li esmuny en la nit. "El busca guiada per un sisè sentit i està disposada a tot per trobar-lo i enamorar-lo: fa dieta, va al gimnàs, canvia de look..."\nLa recerca és delirant i exagerada, una mica almodovariana: "Això de la Sonia li pot passar a qualsevol però ella, entre il·lusió i coratge, molt de coratge, afronta un viatge que unes altres no s'arribarien a plantejar", explica Eva D. Island. "Totes hem vist un tio una nit de farra i hem fantasiat amb que podria ser l'home de la nostra vida, però la Sonia no defalleix i fa un pas, i un altre, i un altre en la direcció del seu amor. Aquest és el seu mèrit".\nLes seves amigues, les pipicaneres (companyes de passejos canins), el veí anglès gai, tafaner i encantador, la joveníssima i espaviladíssima neboda d'una de les amigues munten "un puzle de dones d'entre 20 i 50 anys que es complementen i s'estimen". Les peces principals són la càndida i tendra Sonia, que "va rebre un pal sentimental que li va costar superar moltes tauletes de xocolata i manyagues del seu veí"; la Paz, "l'amiga desllenguada"; l'Estefi, l'argentina, "una tia canó, la devoramangos de la Pampa, gran professional de la publicitat, atractiva i triomfadora però que no aconsegueix l'amor"; la Carlota, que també trobarà algú; i la Marta, la casada, presumptament feliç i poruga.\nTotes hem vist un tio una nit de farra i hem fantasiat amb la idea que podria ser l’home de la nostra vida, però la Sonia no defallirà en la seva recerca\n"Totes pateixen i gaudeixen de l'amor", insisteix l'escriptora. Són autèntiques, un cant a la sinceritat i a l'amistat. "Es despullen entre si, fora màscares! Aconsegueixen un clima de confort en què realment són elles mateixes. Perquè entre amigues dones i reps sempre que hi hagi veritat". I, encara que molts pocs homes pul·lulen per la novel·la, l'Eva remarca que són el fonamental: "El concepte home està molt present. És el que busquen totes!"\nEva D. Island, descobrint-nos més coses de la seva misteriosa vida, admet sense embuts que també és el que busca ella: "M'agrada viure aventures, encara que la de la Sonia és la seva i no l'hi xafaré. Jo també soc una persona oberta de ment i disposada a descobrir què hi ha per aquí. Igual que Sonia, jo també busco un home sensible i que em regali flors, però també que funcioni al llit i que m'encasti contra la paret. És tan important el cor com el sexe".


Esquerra? Dreta? Globalització! (Miquel Puig)\nEl Brexit continua tenint un suport molt sòlid entre els perdedors de la globalització\n4 min. 12/04/2019 20:30\nL’actitud envers la globalització va determinar el sistema de partits britànic del XIX. Els perjudicats per les importacions de cereals –el camp– van aconseguir imposar uns forts aranzels que protegissin els seus preus; el seu campió era el Partit Conservador. Els industrials tenien molt a guanyar amb la reducció del preu del pa, perquè determinava el salari que havien de pagar, i van acabar formant un partit, el Liberal, a l’entorn d’un únic punt: l’abolició dels aranzels. El que estava en qüestió no eren només interessos econòmics: per als conservadors, es tractava de preservar la societat tradicional; per als liberals, es tractava que els treballadors assolissin un nivell de vida digne i que la Gran Bretanya consolidés la seva hegemonia política.\nL’èxit del Brexit i les dificultats per implementar-lo posen de manifest que la globalització és la qüestió al voltant de la qual s’articularà el sistema de partits del segle XXI.\nDes d’aquí no ens cansem de desqualificar el Brexit com el resultat d’una campanya de mentides i d’apel·lacions a una ridícula nostàlgia imperial: els líders de la campanya serien uns pocavergonyes i els votants uns imbècils. Aquesta apreciació és poc solvent. El Brexit continua tenint un suport molt sòlid entre els perdedors de la globalització: les zones que han estat desindustrialitzades en benefici de les importacions i que la nova indústria –concentrada a les grans ciutats– està marginant.\nLes dificultats d’implementació del Brexit posen de manifest que el sistema de partits britànic és anacrònic\nD'altra banda, les dificultats d’implementació del Brexit posen de manifest que el sistema de partits britànic és anacrònic. Al Partit Conservador són majoria els euroescèptics, però una cosa és ser euroescèptic i una altra és representar els interessos dels 'brexiters'. Aquests voldrien tornar a un estat protector dels febles, però el que pretenen els conservadors que més estan batallant per un Brexit dur –els Rees-Mogg, els Boris Johnson...– és una globalització encara més enèrgica: convertir la Gran Bretanya en una mena de Singapur, oberta al món i sense les regulacions que imposa Brussel·les. Per al 'brexiter' mitjà això seria sortir del foc per caure a les brases.\nPel que fa al Partit Laborista, els euròfils hi són majoria, però per a molts –començant pel mateix Jeremy Corbyn– la solució preferida és una unió aranzelària amb la Unió Europea sense llibertat de moviment de treballadors, perquè consideren que la immigració perjudica els salaris.\nEn definitiva, segons com s’implementi, el Brexit pot esdevenir una benedicció per al votant 'brexiter' –si s’acaben imposant els 'brexiters' laboristes– o una maledicció –si s’imposen els 'brexiters' conservadors.\nTot fa pensar que a curt termini –i d’una manera o altra– Theresa May aconseguirà que el seu acord sigui aprovat pels Comuns. Ara bé, aquest acord no és cap solució: estableix que el Regne Unit deixarà de ser membre de la Unió Europea, però que durant un temps indefinit continuarà estant subjecte a la seva normativa. En definitiva, el BINO ('Brexit in name only') que tant temen els 'brexiters'. La cosa, doncs, no acabarà aquí.\nDes de casa nostra no ens cansem de ridiculitzar l’embolic en què s’han ficat els britànics. En la meva opinió, al que assistim és a les primeres convulsions del part d’un nou sistema polític que acabarà dominat per un partit pro globalització i per un partit antiglobalització. La Unió Europea constituirà per a tots dos una opció indesitjable, però un mal menor si l’alternativa és el triomf del rival.\nPreferim ignorar que si els partits antiglobalització tenen una base electoral creixent no és perquè la imbecil·litat vagi a l’alça, sinó perquè la globalització té perdedors\nAl continent, mentrestant, es consoliden els partits antiglobalització, que aquí sí que s’identifiquen amb l’anti Unió Europea. Tampoc en aquest cas no ens cansem de desacreditar-los identificant-los amb la xenofòbia i el feixisme. També en aquest cas tendim a preferir ignorar que si tenen una base electoral creixent no és perquè la imbecil·litat vagi a l’alça, sinó perquè la globalització té perdedors, i aquests, a manca de millors alternatives, abracen qui els promet que tornaran a un estat nació que els protegirà.\nI a casa nostra, entre tots hem aconseguit que Barcelona hagi esdevingut una “ciutat global”: una ciutat atractiva per als estrangers a l’hora d’estudiar, de viatjar, de treballar o d’iniciar una 'start-up'. Ara bé, una de les conseqüències d’aquest èxit és l’augment del preu dels habitatges, de manera que si fins fa poc els desnonaments afectaven gent a l’atur, ara comencen a afectar gent que té feina.\nEn aquestes circumstàncies, els partits poden triar entre fer política per a una part –pro turisme, antiturisme; pro immigració, antiimmigració–, o bé tractar de construir un nou contracte social que sacrifiqui alguna part de la globalització per protegir els que queden enrere. És molt important que entre tots prenguem la decisió correcta.


01/19/2019 01:28:47 PM\nEn els tràmits d'autorització ambiental, llicència municipal ambiental o llicència municipal recreativa, es diferencien dos moments en que poden presentar-se al·legacions:\n- Tràmit d'informació públicamitjançant la publicació en el tauler d'anuncis i d'Informació veïnal mitjançant notificació a cadascun dels veïns que confronten amb l'activitat; obrint-se termini per consultar el projecte i presentar al·legacions, les quals es tindran en compte a l'hora d'informar el projecte tècnic.\n- Tràmit d'audiènciauna vegada aprovada la proposta de resolució, per tal que les persones interessades presentin les al·legacions que considerin pertinents.\nTràmit d'informació pública i veïnal:\n-Totes aquelles persones que tinguin la condició d'interessades en el procediment- Si deleguen en una altra per a què els representi, a més de les dades de la persona s'han d'indicar les dades corresponents a la persona representant.- La representació ha d'estar degudament justificada amb els corresponents documents acreditatius.\n- Si deleguen en una altra per a què els representi, a més de les dades de la persona s'han d'indicar les dades corresponents a la persona representant.\nFacilitar el número d'expedient.\nTràmit d'informació pública:30 dies des de la data de publicació de l'edicte al tauler d'anuncis de l'Ajuntament.\nTràmit d'informació veïnal:10 dies des de la data de publicació de l'edicte al tauler d'anuncis.\nTràmit d'audiència a les persones interessades:15 dies des de la data de recepció de la notificació.


El Consorci de la Zona Franca, HP i Leitat dissenyen el primer respirador fabricat en 3D | Tecnologia | EL PAÍS Catalunya\nEl dispositiu ha estat validat per experts de l'Hospital Parc Taulí de Sabadell\nBarcelona 23 MAR 2020 - 11:13\tCET\nEl prototip de respirador.\nUn projecte amb el suport del Consorci de la Zona Franca de Barcelona, en col·laboració amb l'empresa HP, la tecnològica Leitat, a través del Consorci Sanitari de Terrassa i l'Hospital Parc Taulí de Sabadell, ha desenvolupat el primer respirador de campanya industrialitzat per donar suport als hospitals i les UCI en la crisi provocada per l'epidèmia del coronavirus. L'empresa Leitat ha dissenyat un respirador fabricat en 3D per posar-lo a la disposició del sistema sanitari, que no té prou respiradors a causa de les urgències actuals i per la concentració de pacients que necessiten aquests dispositius.\nEls autors del projecte expliquen en una nota que s'ha pogut provar la funcionalitat del primer model dissenyat. Un dels avantatges del dispositiu és que la seva producció és escalable, “de manera que es pot arribar a una capacitat de producció d'entre 50 i 100 unitats al dia la setmana vinent”. El nom del respirador dissenyat és Leitat 1 i el descriuen com un instrument mèdic robust, d'utilitat i de poca complexitat que facilita la seva producció i assemblatge. El disseny l'ha fet l'enginyer de Leitat Magí Galindo i ha estat validat mèdicament per Lluís Blanch, director d'Innovació de l'Hospital Parc Taulí i expert en ventilació mecànica.\nLa producció del respirador s'iniciarà immediatament i ajustant-se als requeriments pendents de l'Agència Espanyola del Medicament. I per a la seva producció industrial es disposarà de les infraestructures del Consorci de la Zona Franca, dels equips de producció d'HP, així com el suport del Hub 3D (del DHUB). Les empreses Airbus i Navantia s'han sumat a l'aliança amb l'objectiu d'incrementar la capacitat de producció en breu.


Explicar el vxl perquè hi participi tothom: el Roberto i l’Alícia, parella lingüística de Tordera | Voluntariat per la Llengua\nInici | Notícies | Explicar el vxl perquè hi participi tothom: el Roberto i l’Alícia, parella lingüística de Tordera\nExplicar el vxl perquè hi participi tothom: el Roberto i l’Alícia, parella lingüística de Tordera\n15/05/2018 - CNL del Maresme\nEl Roberto Rivas fa un curs de català a l’Oficina de Català de Tordera. I, des de fa cinc mesos, participa en una parella lingüística, amb l’Alícia Pujol, la seva voluntària.\nEl Roberto, procedent de l’Argentina, explica que fa 12 anys que va arribar a Catalunya, però el català no se li havia fet necessari, perquè viatjava molt per feina i era poc per aquí.\nAra, reconeix que li costa parlar-lo, però també afirma que té ganes de fer aquest esforç, i s’hi ha posat de ple: el curs de català, la parella lingüística i escoltar les notícies i mirar la televisió en català.\nL’Alícia diu que està contenta quan algú vol aprendre el català, per això es va apuntar a fer de voluntària lingüística, per ajudar a qui ho vol fer. Explica que és fàcil trobar temes per fer aquesta hora setmanal de conversa que tenen per compromís les parelles lingüístiques.\nTots dos havien de participar en directe en un programa de Ràdio Tordera per Sant Jordi, però al final no van poder fer-ho, per això van enregistrar el que ja s’havien preparat una mica, per explicar com funciona el programa, i animar la gent de Tordera a participar-hi.\nEscolteu l'enregistrament que van fer explicant la seva experiència:\nEntrevista a Ràdio Tordera


Un port de creuers sense moll per atracar - Diari de Girona\nL'Ajuntament de Roses recorda a Ports que fondejar té inconvenients i si es vol potenciar aquest turisme cal avançar\nroses | carme vilà 28.07.2016 | 07:18\nEl darrer vaixell que ha fondejat a Roses, el «Silver Cloud», el 15 de maig · Rosana Vidal\nL'Ajuntament de Roses ha insistit de nou a Ports de la Generalitat que comencin a preveure com resoldre la impossibilitat actual que els creuers, a excepcions d'alguns de petits, atraquin al port perquè no hi ha fondària suficient. Consideren que el fondeig té els seus inconvenients i si es vol continuar apostant per aquest sector s'ha de resoldre. L'Ajuntament ha aprovat renovar l'acord marc per la promoció de la indústria dels creuers.\nEl regidor de Promoció Econòmica i Turisme, Fèlix Llorens, va explicar a la resta de membres del consistori al ple de dilluns que van posar de manifest davant ports que a la població s'ha de tenir en compte que els vaixells de grans dimensions es veuen obligats a fondejar i que «creiem interessant que comencin a preveure què faran» si es vol potenciar el turisme de creuer. Segons Llorens, els van reconèixer que «són conscients de la necessitat que s'ha de fer alguna cosa per avançar en el tema de creuers».\nRoses va aprovar dilluns l'acord marc de col·laboració per al desenvolupament econòmic i turístic i la promoció de la Costa Brava Cruise Ports en la Indústria. És la renovació del que es porta a terme des de fa uns anys. Es tracta d'un acord institucional per promocionar l'activitat de creuers als ports de Palamós i Roses. En el protocol hi participen els ajuntaments, Ports de la Generalitat, el Patronat de Turisme Costa Brava-Girona i les cambres de comerç.\nRoses es va estrenar com a destí de creuers el 2010, tot i que de forma estable dos anys més tard. El vaixell The World va arribar a les tres de la tarda a la badia amb cinc-centes persones. Amb 12 pisos d'alçada i 196 metres d'eslora, va haver de fondejar a la badia. Es va decidir apostar- per aquest tipus de turisme malgrat que no es disposava de cap moll on poder atracar.\nEl 2008 el Departament de Política Territorial i Obres Públiques havia aprovat l'especial del Port de Roses que incloïa l'ampliació del dic. Un any després es va anunciar un estudi per trobar la millor ubicació, però fins avui no se n'ha sabut res més. Al port pesquer la fondària és insuficient i a l'esportiu el sistema del moll, en piràmide, amb el fons més ample que a la superfície, també ho fa impossible. Fa sis anys, la llavors alcaldessa, Magda Casamitjana, ja anunciava que esperaven de la Generalitat un compromís per trobar el millor lloc on situar un moll nou. El 2013 es va explicar per part de l'Ajuntament que s'havia encarregat un estudi per trobar una solució. El llavors regidor del govern, Manel Escobar, apuntava que costaria entre cinc i sis milions i que es finançaria conjuntament amb la Generalitat. Però el projecte s'ha anat quedant aparcat. Des de l'Ajuntament han tornat a recordar a Ports que s'hauria de plantejar de nou si es vol avançar un pas més en l'aposta de creuers.\nLa temporada del 2016 comptarà amb cinc vaixells i l'arribada de 2.000 passatgers. Són cinc cents passatgers més que l'any passat però no és la millor temporada en nombre de vaixells. L'alcaldessa, Montse Mindan, amb l'arribada del primer vaixell va reclamar el moll i el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, va dir que una vegada «estabilitzada» la situació financera de la Generalitat i «en un termini raonable» de temps, el Govern pretén afrontar la inversió.


Dist – Ciutat Vella | Barcelona al Dia\nArchive for the 'Dist – Ciutat Vella' Category\nSóc besnét d’una de les poques famílies que sobreviuen del comerç a Barcelona, concretament a la ronda de Sant Antoni. Dic sobrevisc perquè en aquesta ciutat les històries humanes estan en greu perill d’extinció. Davant de la nostra botiga octogenària han talat un arbre plataner centenari i altres.\nAquests arbres, que són impersonals per a les autoritats ciutadanes, per a nosaltres eren uns companys vius de la nostra història, uns éssers dels quals generació rere generació hem tingut cura. I, tot plegat, per instal•lar un mercat provisional, el de Sant Antoni. Un mercat únic, bell per la seva vellesa, i que modernitzaran amb comerços impersonals. Suposo, que on eren els nostres arbres, tard o d’hora ens hi posaran uns parquímetres en senyal de record. Com a eslògan podríem dir: Barcelona recaptatòria, ciutat estèril, aparador de turistes… Ara, el cap de setmana ja poden anar contents a gaudir dels arbres i de la natura, i si fa mal temps sempre poden comprar roba clonada en centres comercials clonats.


Aprenentatge basat en projectes – Escola Baldiri Reixac\nAprenentatge basat en projectesadmin2021-08-04T21:43:41+02:00\nHem de vetllar per una formació integral de la persona en el desenvolupament de les competències per a la vida.\nEls aprenentatges que s’han de realitzar han d’estar adreçats a resoldre situacions de la vida quotidiana des d’un enfocament globalitzador.\nL’educació ha d’incidir sobre la capacitat d’organitzar, interpretar, donar sentit i assimilar críticament valorant la gran quantitat d’informació que rebem constantment, així com també ha de vetllar en el learnhability per donar resposta a l’aparició de nous perfils professionals.\nL’aprenentatge basat en projectes esdevé una eina útil en aquesta societat perquè potencia l’aprenentatge de presa de decisions, de tractament de la informació i d’autoavaluació per conèixer què sabem, què no sabem i com podem plantejar-nos nous objectius.\nSegons la neurociència i amb els estudis de com aprenem les persones, l’’aprenentatge és una necessitat vital: des que naixem, les persones explorem, investiguem, regulem els nostres aprenentatges i les nostres conductes, aprenem al nostre ritme…\nL’aprenentatge, però perquè es doni de forma natural ha de ser quelcom significatiu, funcional, en societat, compartit, emocional.\nAixí doncs, cal utilitzar un procediment didàctic basat en la singularitat de l’aprenentatge que permeti atendre els diferents estils i ritmes d’aprenentatge. La metodologia d’aprenentatge basat en projectes procura promoure l’autoaprenentatge, l’autonomia personal i el treball en equip, aspectes claus per potenciar les capacitats personals.\nSovint ens basem en problemes o preguntes desafiants; que impliquen els alumnes en activitats de disseny, de resolució de problemes, d’investigació i de presa de decisions; que donen als alumnes l’oportunitat de treballar d’una manera relativament autònoma durant un període de temps ampli, i que culminen en una presentació o un producte real.\nfomentar l’autonomia dels infants, que aquests siguin els principals protagonistes del seu propi aprenentatge,\nbasar-se en un tema significatiu per a l’alumnat i guiat per una pregunta marc vinculada a la realitat,\nimplicar una investigació, així com l’ús de les noves tecnologies,\ncentrar-se en el treball interdisciplinari, atendre la diversitat,\nque tingui en compte una avaluació formativa,\nque es desenvolupi a través de l’aprenentatge cooperatiu i que potenciï habilitats socials com aprendre a pensar i saber estar.\nLa nostra escola ha fet una reflexió i ha tret les següents conclusions:\nEls projectes poden partir de: els interessos dels alumnes, l’escola i imprevistos com noticies, naixement d’un germà, un hort en construcció, …\nHan de ser interdisciplinaris.\nHan de partir d’una BONA PREGUNTA.\nPartim dels coneixements previs dels alumnes: què sabem ja del tema?\nFarem una reflexió sobre el ROL DEL MESTRE I ROL DE L’ALUMNE.\nMETODOLOGIA: usarem investigació (mètode científic), observació, experimentació/ manipulació. Farem hipòtesis de treball, buscarem dades, verificarem i treurem conclusions o resoldrem la BONA PREGUNTA. Si no es pot resoldre, també pot ser una bona resposta. Potenciarem el treball cooperatiu.\nAVALUACIÓ: coavaluació, autoavaluació. Rúbriques, bases d’orientació, carpetes d’aprenentatge, proves competencials…\nPRODUCTE FINAL: acabar amb una explicació, un experiment, resolució del dubte plantejat, conclusió final que s’ha de transmetre: revista, bloc de l’escola..\nTot aquest plantejament es basa en:\npromoure constantment una relació entre el pensar, el fer i el comunicar, en les diferents parts del cicle d’un projecte,\nobrir la possibilitat a introduir activitats de diversa índole que promoguin el mètode científic real, fer-se preguntes, fer prediccions, buscar evidències, experimentar, mesurar, analitzar, treure conclusions, comunicar-les…,\nafavorir la transferència dels models teòrics treballats, a través de l’ús d’eines i fonts variades,\npotenciar tant el treball individual com el treball cooperatiu i\nestimular la reflexió i l’autoavaluació de forma sistemàtica.


El centrocampista holandés se mostró muy satisfecho por el triunfo ante el Betis y admitió que el equipo “está progresando”\nDe Jong, ante Mendi, en una acción del Betis-FC Barcelona\n09/02/2020 23:56 Actualizado a 10/02/2020 09:41\nFrenkie de Jong acabó muy satisfecho por el triunfo del equipo ante el Real Betis en el Benito Villamarín, que sirvió para que el equipo azulgrana se coloque a tres puntos del Real Madrid en LaLiga. “En Bilbao jugamos bien pero perdimos en el último minuto, poco a poco vamos progresando”, destacó el centrocampista holandés ante Barça TV.\nEl Barça remonta en el Villamarín con carácter y a balón parado\nEl 1x1 del Barça en el Villamarín al descanso\nLenglet : gol y expulsión\nDe Jong cuajó uno de sus mejores partido con el FC Barcelona, con el que anotó su segundo gol como azulgrana, tras estrenarse como goleador el pasado mes de septiembre frente al Valencia. El ex del Ajax logró igualar el 1-0 de inicial de Canales de penalti. “No me corresponde a mí decir si fue mi mejor partido aquí, pero sí que jugué mucho mejor que en los dos últimos partidos”, señaló.\nSobre su posición en el campo, De Jong explicó que “parto como interior en el campo, pero en función de cómo presiona el rival, acabo presionando y pisando más el área rival”, destacó.


La llengua dels avis – Francesc-Marc Álvaro\nFrancesc-Marc Álvaro | La llengua dels avis\npost-template-default,single,single-post,postid-4880,single-format-standard,mikado-core-2.0.4,ajax_fade,page_not_loaded,,mkd-theme-ver-2.1,vertical_menu_enabled, vertical_menu_width_290,smooth_scroll,side_menu_slide_from_right,wpb-js-composer js-comp-ver-6.0.5,vc_responsive\n28 nov La llengua dels avis\nMarcos Álvaro, el meu avi patern, no va parlar mai en català però l’entenia; va venir a Catalunya provinent de Múrcia, de ben jove, durant els anys vint del segle passat. El meu avi matern, Francisco Vidal, nascut al Principat, parlava habitualment en català i coneixia perfectament el castellà, idioma en què redactava la majoria dels papers de la seva feina com a representant d’una companyia d’assegurances. El meu pare va néixer en una llar purament castellanoparlant i va fer una immersió natural en el català gràcies a les amistats, la feina, la família de la meva mare i l’afició al teatre amateur, quan la dictadura va començar a tolerar una mica la representació d’obres d’alguns autors autòctons. Ni el meu pare ni la meva mare van aprendre mai la llengua catalana a l’escola, perquè el franquisme els ho va impedir, com a tantes persones. El català formava part del substrat de la catalanitat social que, malgrat les polítiques repressives destinades a esborrar-lo, es transmetia oralment al marge de les lleis del règim. Aquesta catalanitat prepolítica -reforçada per la resistència cultural catalanista i pel paper d’organitzacions clandestines com el PSUC- va impedir que triomfés completament l’espanyolització cultural planificada pels ideòlegs de Franco. Madrid no ha pogut repetir el que, fa segles, va aconseguir París amb la Catalunya Nord. Afortunadament.\nAvui, el meu pare parla amb els seus germans -els meus oncles- en castellà i en català mentre els meus cosins i jo parlem en català. Les trobades familiars -casaments, bateigs, funerals- constitueixen una bona foto de la realitat lingüística de la Catalunya que alguns, des de lluny, volen ignorar, des del ministre Wert fins al cantant Bosé, a qui jo feia més civilitzat: fem servir les dues llengües sense cap problema, amb naturalitat, en funció de l’edat dels parlants, del costum i d’altres circumstàncies. Tot i que jo penso en català, i els meus pares em parlaven sempre només en català, i vaig ser escolaritzat en una de les primeres escoles de la ciutat que feien servir el català com a llengua vehicular, el castellà no és per mi una llengua estrangera, com sí que ho són, en canvi, l’anglès i el francès. Amb el castellà hi tinc una relació intel·lectual i afectiva més que propera, encara que no sigui el meu idioma matern ni amb el qual escriuria poemes.Tota aquesta narració personal ve a tomb perquè, arran del debat sobre la independència de Catalunya, sorgeixen opinions contraposades sobre el paper que hauria de tenir el castellà en un futur Estat català. En un país on sembla que tothom vol ser una mica filòleg i una mica sociolingüista, no és un assumpte fàcil, sobretot perquè hi ha inèrcies i apriorismes que, en determinats cercles, no s’han revisat des de fa temps. També hi ha persones que perden la perspectiva general del que ara està passant i es limiten a observar la seva parcel·la com si el 2013 fos el 1983.\nPer resumir-ho. D’una banda, hi ha sobiranistes que pensen que el castellà, en una Catalunya independent, hauria de tenir una consideració legal d’acord amb el que representa socialment i culturalment, sense que això impliqui canviar les polítiques d’immersió escolar i de suport a la llengua catalana, que pateix encara febleses importants, com reflecteix l’Informe de Política Lingüística 2012, presentat recentment. De l’altra, hi ha sobiranistes que no veuen necessari que el castellà sigui un idioma també assumit per un futur Estat català, tot i que és la llengua materna de més del 50% de la població. Jo estic amb la primera posició, perquè constato que l’atractiu del projecte sobiranista és, precisament, el seu caràcter cívic més que el cultural o identitari. A més, l’aparició de plataformes de catalans castellanoparlants partidaris de la independència posa en evidència una nova societat, en la qual els plantejaments clàssics del nacionalisme català no serveixen per forjar una majoria que faci possible un canvi històric d’statu quo.


Un gué est un endroit où l'on peut traverser un cours d'eau à pied, à dos d'animal ou en véhicule sur le fond, sur des pierres de gués ou sur un radier ou une chaussée immergée construite par l'homme, sans s'embourber ni être emporté par le courant. C'est aussi l'endroit que les animaux sauvages ou domestiques empruntent pour traverser les cours d'eau.\nEen voorde (Middelnederlands: vort of vorda), drecht (in Friesland en soms in West-Friesland ook dracht genoemd), trecht of tricht is een doorwaadbare plaats, meestal in een beek of rivier. een brugconstructie waar het water in periodes met hoge afvoeren gedeeltelijk overheen stroomt, wordt ook met de term voorde aangeduid een plaats waar men tussen de zandduinen door het strand kan bereiken zoals Zandvoort een begaanbare strook door het veen zoals Eexterzandvoort een in het land inspringend, inlopend gedeelte van een zee; baai, bocht, inham, inwijk mogelijk heeft het ook de betekenis van een recht op doorgang.Net als een brug heeft een voorde vaak een eigen naam.\nA ford is a shallow place with good footing where a river or stream may be crossed by wading or in a vehicle. A ford is mostly a natural phenomenon, in contrast to a low water crossing, which is an artificial bridge that allows crossing a river or stream when water is low.\nБрод — неглубокое место в реке или ручье, по которому можно пересечь их пешком, верхом или на автомобилях.Возле бродов, особенно в Средние века, часто возникали города. Многие географические названия связаны с бродами (нем. фурт; англ. форд): Франкфурт-на-Майне Франкфурт-на-Одере Эрфурт Клагенфурт Штайнфурт Оксфорд Стратфорд-на-Эйвоне Стратфорд-на-Слейни Броды Гавличкув Брод Вифавара\nUn guado è un punto, lungo un corso d'acqua, in cui la poca profondità permette l'attraversamento a piedi, a cavallo o su un veicolo.\nUn vado (del latín vadus) es un lugar de un río, arroyo o corriente de agua con fondo firme y poco profundo, por donde se puede pasar.También tiene otros significados como: un espacio modificado de la vía pública, rebajando el bordillo en la acera, que se destina al libre acceso de vehículos a locales o fincas situadas junto al mismo.Punto del mar donde pueden fondear barcos.\nBród – płytszy odcinek koryta rzecznego, często o twardszym podłożu i spokojniejszym nurcie, umożliwiający przy niskich i średnich stanach wody przekroczenie rzeki – piesze lub kołowe, bez użycia mostu czy łodzi. Także płytka cześć innego akwenu, umożliwiająca przejście lub przejazd konno/wozem.W przeszłości obecność brodu była jedną z ważniejszych atrakcji osadniczych, wokół nich rozwijały się osady handlowe i obronne (Zawichost, Brodnica lub Athlone).W terminologii wojskowej: jest to płytkie miejsce przeszkody wodnej, przez które można przejść lub przejechać na drugi brzeg bez użycia środków przeprawowych. Dopuszczalne głębokości brodu określają instrukcje użytkowania bojowego sprzętu technicznego.\nUn gual és un indret on es pot travessar un riu a peu, a cavall o amb un vehicle perquè l'aigua és prou baixa i el fons prou sòlid.Per a la seva importància militar i econòmica, en èpoques a les quals els ponts eren rars, la presència d'un gual sovint va ser la raó de l'establiment de pobles i ciutats. Això va ser el cas de Navarcles al Bages, de Salamanca, o de Roma. A Catalunya moltes carreteres de pagès encara tenen guals en lloc de ponts per a creuar les rieres de règim pluvial, a les quals el nivell d'aigua és baix, si més no són seques a l'estiu. Hom hi trobarà sovint un passatge amb pedres per a facilitar el camí als vianants. A la comarca del Moianès els guals solen ser denominats pas o passant.Quan el pas està consolidat - més sovint amb una capa de formigó posada arran el llit i forada de tubs per a deixar passar l'aigua es parla d'un passallís. El mot passallís és absent al Diccionari de la llengua catalana però és molt freqüent als diaris.\nBrod je mělký úsek řeky nebo potoka vhodný k překonání tohoto vodního toku pěšky, na koni či jiném zvířeti nebo vozidlem. Největší hloubka vody pro brodění je (v závislosti na rychlosti toku a dalších parametrech) kolem jednoho metru[zdroj?]. Brody jsou většinou přírodní útvary. V současnosti bývají brody pro dopravu stavebně upraveny zarovnáním dna, v některých případech jeho zpevněním výdřevou, dlážděním nebo panely.\nБрод е форма на релефа, представляваща място, където може да бъде прегазена река. В миналото около бродовете често възникват селища и затова името брод се носи от много населени места в славяноговорещите държави (вижте Брод, Бродец). Същото важи и за съответствията му в други езици - немският когнат фурт (Франкфурт, Ерфурт, Клагенфурт), английският форд (Оксфорд, Стратфорд) и така нататък.\nUm vau é o trecho de um rio, lago, mar com profundidade suficientemente rasa para passar a pé, a cavalo ou com um veículo.A toponímia de várias línguas registra localidades cujos nomes têm origem num vau: Vau (concelho de Óbidos, Portugal), Frankfurt (Alemanha) ou Oxford (Inglaterra). kk:Брод (Хасково облысы)\nBród – płytszy odcinek koryta rzecznego, często o twardszym podłożu i spokojniejszym nurcie, umożliwiający przy niskich i średnich stanach wody przekroczenie rzeki – piesze lub kołowe, bez użycia mostu czy łodzi.\nEen voorde (Middelnederlands: vort of vorda), drecht (in Friesland en soms in West-Friesland ook dracht genoemd), trecht of tricht is een doorwaadbare plaats, meestal in een beek of rivier.\nUn gual és un indret on es pot travessar un riu a peu, a cavall o amb un vehicle perquè l'aigua és prou baixa i el fons prou sòlid.Per a la seva importància militar i econòmica, en èpoques a les quals els ponts eren rars, la presència d'un gual sovint va ser la raó de l'establiment de pobles i ciutats. Això va ser el cas de Navarcles al Bages, de Salamanca, o de Roma.


Categories de programari lliure i no lliure - Projecte GNU - Free Software Foundation\nAquesta traducció no reflecteix els canvis fets des de 2019-02-21 a l' original anglès.\nVegeu també Paraules confuses que convé evitar.\nAquest diagrama original de Chao-Kuei i posteriorment actualitzat per altres il·lustra les diferents categories de programari. Està disponible en els formats Scalable Vector Graphic i XFig, sota els termes i condicions de les llicències GNU GPL v2 o posterior, GNU FDL v1.2 o posterior i Creative Commons Attribution-Share Alike v2.0 o posterior.\nProgramari lliure és aquell programari que concedeix a tothom permís per utilitzar-lo, copiar-lo i distribuir-lo amb o sense modificacions i de forma gratuïta o a canvi d'una quota. Això implica, particularment, que el codi font ha d'estar disponible: «Si no és codi font, no es programari». Aquesta és una definició simplificada; vegeu també una definició completa.\nSi un programa és lliure pot ser inclòs en un sistema operatiu lliure com GNU o les versions lliures del sistema GNU/Linux.\nHi ha moltes maneres diferents de fer un programa lliure. Molts detalls poden ser resolts en més d'un sentit, i encara així el programa pot ser lliure. Algunes de les possibles variacions es descriuen més avall. Per informar-vos específicament sobre les llicències de programari lliure, vegeu la llista de llicències.\nL'essència del programari lliure és la llibertat, no el preu. Les empreses de programari privatiu sovint utilitzen el terme free software per referir-se només al preu. De vegades volen dir que podeu tenir de franc una còpia del fitxer binari; de vegades volen dir que hi ha inclosa una còpia a l'ordinador que esteu comprant. Tot això no té res a veure amb el que entenem per programari lliure al projecte GNU.\nA causa d'aquesta potencial confusió, quan una empresa de programari diu que el producte és programari lliure, hauríeu de comprovar els termes i condicions de la distribució per veure si els usuaris realment tenen tots els drets que comporta el programari lliure. De vegades és realment programari lliure; d'altres, no.\nA diferència de l'anglès, on free pot significar tant «lliure» com «gratuït», moltes llengües tenen dues paraules diferents per referir-se a aquests conceptes. Per exemple, el català té «lliure» i «gratuït». En anglès hi ha també el mot gratis , que només fa referència al preu, però no hi ha un adjectiu que només es refereixi a la llibertat. De manera que, si el vostre idioma no és l'anglès, us suggerim que traduïu free perquè quedi ben clar. Vegeu la nostra llista de traduccions de l'expressió free software a altres idiomes.\nEl programari lliure és sovint més fiable que el que no ho és.\nAlgunes persones utilitzen l'expressió «programari de codi obert» per referir-se més o menys al mateix que nosaltres entenem per programari lliure. No és exactament la mateixa classe de programari: s'accepten llicències que nosaltres considerem massa restrictives, i es rebutgen certes llicències de programari lliure. No obstant, les zones que cobreixen les dues categories són semblants: gairebé tot el programari lliure és de codi obert, i gairebé tot el programari de codi obert és lliure.\nNosaltres preferim l'expressió «programari lliure» perquè fa referència a la llibertat, cosa que no fa «codi obert».\nEl programari de domini públic és programari que no té copyright. Si el codi font es troba en el domini públic, es tracta d'un cas especial de programari lliure sense copyleft, la qual cosa implica que algunes còpies o versions modificades poden no ser lliures.\nEn alguns casos, un programa executable pot trobar-se en el domini públic sense que el seu codi font estigui disponible. En tal cas no seria programari lliure, ja que l'accés al codi font és un dels requisits per ser-ho. Per altra banda, la major part del programari lliure no és de domini públic, sinó que té un copyright, tot i que els titulars del copyright, mitjançant un llicència de programari lliure, han donat legalment permís a tothom per utilitzar-lo lliurement.\nDe vegades s'utilitza l'expressió «de domini públic» de manera ambigua, donant a entendre que vol dir «lliure» o «de franc». Malgrat això, «domini públic» és un terme legal que significa, exactament, «sense copyright». Per raons de claredat, recomanem utilitzar «de domini públic» només en el seu sentit estricte i utilitzar altres termes per expressar altres significats.\nD'acord amb la Convenció de Berna, que han signat la majoria dels països, qualsevol cosa que s'escriu té automàticament un copyright. Això inclou els programes. De manera que, si voleu que un programa que heu escrit estigui en el domini públic, heu de seguir una sèrie de passos legals per renunciar als vostres drets d'autor; si no ho feu, el programa continuarà tenint un copyright.\nEl programari amb copyleft és aquell programari lliure els termes de distribució del qual estableixen que totes les futures versions han de continuar sent programari lliure. Això significa, per exemple, que les llicències de copyleft generalment no permeten afegir termes o condicions addicionals al programari (tot i que es pot permetre afegir una sèrie limitada de requeriments per protegir-los) i estableixen que el codi font ha de continuar estant disponible. Això protegeix el programa i les seves versions modificades de algunes de les maneres habituals de convertir un programa en propietari.\nAlgunes llicències amb copyleft, com ara la versió 3 de la GPL, bloquegen altres maneres de convertir el programa en propietari, com ara la tivoització.\nAl projecte GNU publiquem amb copyleft gairebé tot el programari que escrivim, perquè el nostre objectiu és donar a tots els usuaris les llibertats que comporta l'expressió «programari lliure». Vegeu Què és el copyleft? per a una explicació més detallada sobre com funciona i per què el fem servir.\nEl copyleft és un concepte general; per publicar un programa amb copyleft, haureu d'utilitzar un conjunt específic de termes de distribució. Hi ha moltes maneres possibles d'exposar uns termes de distribució amb copyleft, o sigui que, en principi, pot haver-hi moltes menes de llicències de programari lliure amb copyleft. No obstant, a la pràctica, gairebé tot el programari amb copyleft utilitza actualment la Llicència Pública General de GNU. Dues llicències de copyleft diferents són normalment «incompatibles», la qual cosa implica que pot ser il·legal combinar codi sota una llicència amb codi sota una altra. Per aquesta raó, és bo per a la comunitat que tothom utilitzi la mateixa llicència de copyleft.\nEl programari lliure sense copyleft ve amb el permís de l'autor per modificar-lo i distribuir-lo, però també amb el permís d'afegir-hi restriccions addicionals.\nSi un programa és lliure però no té copyleft, llavors algunes còpies o versions modificades poden no ser lliures. Una empresa de programari pot compilar el programa, amb o sense modificacions, i distribuir el fitxer executable com un producte de programari privatiu.\nEl Sistema X Window il·lustra aquest fet. El X Consortium va publicar el X11 amb uns termes de distribució que en feien un programa lliure sense copyleft. Una còpia que tingui aquests termes de distribució és lliure. Però també hi ha versions no lliures, i existeixen al mercat (o al menys van existir) estacions de treball i targetes gràfiques per a PC que només funcionen amb les versions no lliures. Si utilitzeu aquest tipus de maquinari, sapigueu que X11 no és programari lliure. Els desenvolupadors del X11 fins i tot van fer un X11 no lliure en cert moment; van poder fer-ho perquè altres havien contribuït amb el seu codi sota la mateixa llicència sense copyleft.\nProgramari amb llicències àmpliament permissives\nLes llicències àmpliament permissives inclouen la llicència X11 i les dues llicències BSD. Aquestes llicències permeten gairebé qualsevol ús del codi, incloent la distribució d'executables propietaris canviant o sense canviar el codi font.\nLa GNU GPL (Llicència Pública General) és un conjunt específic de termes de distribució per publicar un programa amb copyleft. El Projecte GNU utilitza aquests termes de distribució a la major part del programari GNU.\nIdentificar el programari lliure amb el programari cobert per la llicència GPL és per tant un error.\nEl sistema GNU és un sistema operatiu a l'estil de Unix completament lliure. L'hem estat desenvolupant al Projecte GNU des de 1984.\nUn sistema operatiu a l'estil de Unix consta de molts programes. El sistema GNU inclou tots els paquets oficials de GNU. Inclou a més molts altres paquets que no són programari GNU, com el sistema X Window i TeX.\nLa primera versió de prova d'un sistema GNU complet es va publicar el 1996. Incloïa GNU Hurd, el nucli que vàrem desenvolupar des de 1990. Al 2001 el sistema GNU (amb el nucli Hurd) va començar a funcionar amb una fiabilitat raonable, però a Hurd encara li mancaven algunes prestacions importants, de manera que s'utilitzava poc. Mentrestant, el sistema GNU/Linux, una variant del sistema GNU que se servia com a nucli de Linux en lloc de Hurd, havia tingut un gran èxit durant els 90. Això mostra que el sistema GNU no és un estàtic paquet de programes; els usuaris i els distribuïdors poden seleccionar diferents paquets segons les seves necessitats i desitjos. El resultat encara és una variant del sistema GNU.\nCom que el propòsit del sistema GNU és ser lliure, cada component individual del sistema GNU ha de ser programari lliure. No cal, però, que tots ells tinguin copyleft. S'hi pot incloure qualsevol tipus de programari lliure des del punt de vista legal si ajuda a assolir els objectius tècnics.\n»Programes GNU» és el mateix que programari GNU. El programa Nothifixis és un programa GNU si és programari GNU. De vegades també diem que és un «paquet GNU».\nEl programari GNU és programari publicat sota els auspicis del Projecte GNU. Si un programa és programari GNU, també diem que és un programa GNU o un paquet GNU. El manual o el Llegeix-me d'un paquet GNU ha de dir que ho és; per altra banda, el Directori de Programari Lliure identifica tots els paquets GNU.\nLa major part del programari GNU té copyleft, però no tots el tenen. Malgrat això, tot el programari GNU ha de ser programari lliure.\nPart del programari GNU va ser escrit per la plantilla de la Free Software Foundation, però la major part del programari GNU prové de molts voluntaris. (Alguns d'aquest voluntaris cobren de companyies o universitats, però per nosaltres són voluntaris.) De vegades el titular del copyright d'aquest programari és la Free Software Foundation i de vegades els col·laboradors que el van escriure.\nProgramari GNU amb copyright de la FSF\nEls desenvolupadors del paquets GNU poden transferir el copyright a la FSF o retenir-lo. L'elecció és seva.\nSi han transferit el copyright a la FSF, llavors el programa és programari GNU amb copyright de la FSF, i la FSF pot fer complir la llicència. Si han retingut el copyright, fer complir la llicència és la seva responsabilitat.\nCom a norma, la FSF no accepta cessions de copyright de programes que no són paquets oficials de GNU.\nProgramari no lliure es qualsevol programa que no és lliure. El seu ús, distribució o modificació està prohibit, o requereix que demaneu permís, o conté tals restriccions que no es pot distribuir o modificar lliurement.\nProgramari privatiu (propietari)\nEl programari propietari és una altra designació per al programari no lliure. Abans subdividíem el programari no lliure en «programari semilliure», que podia ser modificat i distribuït de forma no comercial, i «programari propietari», que no podia ser modificat ni distribuït. Però hem prescindit d'aquesta distinció i ara utilitzem «programari propietari» com a sinònim de programari no lliure.\nLa Free Software Foundation segueix la regla de no instal·lar cap tipus de programari de caràcter privatiu als seus ordinadors, amb l'excepció d'aquells que s'instal·lin temporalment amb la intenció concreta d'escriure'n un substitut lliure. Fora d'aquest cas pensem que no hi ha cap excusa per instal·lar un programa privatiu.\nPer exemple, estava justificat instal·lar Unix en els nostres ordinadors als anys 80 perquè el fèiem servir per escriure un substitut lliure d'Unix. Actualment, com que ja hi ha sistemes operatius lliures, aquesta excusa ja no val; hem eliminat tots els sistemes operatius no lliures, i cada ordinador nou ha de funcionar amb un sistema operatiu completament lliure.\nNo insistim que els usuaris o col·laboradors de GNU segueixin aquesta regla. és una norma que vàrem crear per a nosaltres. Però tenim l'esperança que també decidiu seguir-la, pel bé de la vostra llibertat.\nEl terme «freeware» no disposa d'una definició acceptada unànimement; s'utilitza normalment per referir-se a programes que permeten la distribució però no la modificació (i el seu codi font no està disponible). Aquests paquets no són programari lliure; per tant, si us plau, no feu servir la paraula «freeware» per referir-vos al programari lliure.\nEl shareware és aquell programari que autoritza la distribució de còpies, però que adverteix que per fer-ne un ús continuat cal pagar una llicència d'ús.\nEl shareware no és programari lliure ni semilliure, per dues raons:\nA la major part del shareware, el codi font no està disponible, i per tant no es pot modificar el programa.\nEl shareware no permet fer una còpia i instal·lar-la sense haver de pagar una llicència, ni tant sols a particulars sense ànim de lucre (a la pràctica, la gent sovint no fa cas dels termes de distribució i el fan servir igualment, tot i no estar permès).\nEl programari privat o personalitzat és aquell programari dissenyat per a un usuari (normalment una empresa u organització). L'usuari en qüestió l'utilitza i el custodia, sense fer-ne públic ni l'executable ni el codi font.\nEn un sentit molt trivial, un programa privat és lliure si el seu únic usuari té les quatre llibertats. Particularment, si l'usuari té tots els drets sobre el programa privat, el programa és lliure. No obstant, si l'usuari distribueix còpies a altres i no els proporciona els quatre drets sobre aquestes còpies, les còpies no seran programari lliure.\nEl programari lliure és una qüestió de llibertat, no de possibilitat d'accés. En general, no creiem que sigui un error desenvolupar un programa i no publicar-lo. Hi ha casos en què un programa és tan útil que mantenir-lo inèdit és tractar malament la humanitat. No obstant, aquests casos són aïllats. La major part dels programes no són tan meravellosos, i no publicar-los no és particularment perjudicial. Per tant, no hi ha cap contradicció entre el desenvolupament de programari privat o personalitzat i els principis del moviment per al programari lliure.\nGairebé tots els llocs de treball per a programadors són per desenvolupar programari personalitzat; per tant, la major part de les feines de programació es fan o es podrien fer d'una manera compatible amb els principis del moviment per al programari lliure.\n«Comercial» i «privatiu» no és el mateix! El programari comercial és aquell programari que ha estat desenvolupat per empreses com a part del seu negoci. La major part del programari comercial és privatiu, però hi ha programari comercial que és lliure, i hi ha programari no comercial que no és lliure.\nPer exemple, el GNU Ada el desenvolupa una companyia. Es distribueix sempre sota els termes de la Llicència Pública General de GNU, i totes les còpies són programari lliure, però els seus desenvolupadors venen contractes de suport. Quan els seus venedors parlen amb clients potencials, de vegades els clients diuen: «Ens sentiríem més segurs amb un compilador comercial.» La resposta dels comercials és: «GNU Ada és un compilador comercial, però alhora és lliure.»\nPel Projecte GNU, les prioritats tenen un altre ordre: l'important és que el GNU Ada sigui programari lliure; si és o no comercial no és més que un detall. Malgrat això, el desenvolupament addicional del GNU Ada que prové del fet de ser comercial és clarament beneficiós.\nSi us plau, ajudeu a difondre que és possible l'existència de programari comercial lliure. Podeu fer-ho evitant referir-vos a «comercial» quan voleu dir «privatiu».\nCopyright © 1996, 1997, 1998, 2001, 2006, 2007, 2009, 2010, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 Free Software Foundation, Inc.\nTraducció: David, 24 d'abril de 2000\nDarrera revisió: puigpe, 28 de setembre de 2012.


Avís legal i LOPD e masovers 2014-07-03T10:26:13+00:00\nCONDICIONS LEGALS, PRIVACITAT I DRETS\nCondicions legals – Qualsevol transmissió, distribució o emmagatzematge, total o parcial, dels textos, de les imatges i altres continguts inclosos en aquesta web ha de comportar el previ i exprés consentiment per escrit de e·masovers. Queden expressament prohibides, quan aquestes tinguin finalitats comercials, la reproducció, còpia, comunicació pública, distribució, manipulació, i qualsevol altra forma d’utilització, de tot o part d’aquest web o qualsevol dels seus continguts, sense la prèvia i expressa autorització per escrit de e·masovers.\nAquest web pot contenir enllaços a pàgines externes de les quals e·masovers no es responsabilitza ni dels continguts ni de qualsevol altre aspecte relacionat amb aquests llocs. e·masovers pot modificar sense previ avís les característiques i les especificacions dels seus serveis, així com qualsevol altra informació aquí recollida, i no està subjecta a cap garantia de cap tipus. D’altra banda, e·masovers no és responsable de cap dany directe o indirecte que pugui ocasionar l’exactitud, veracitat o exhaustivitat de la informació, o l’ús que se’n pugui fer. L’accés a aquest web no dota l’usuari de llicència o autorització per utilitzar, més enllà de l’ús estrictament personal, cap contingut, informació o servei existent en el web ni sobre cap dret que estigui relacionat amb aquest, especialment els de propietat intel·lectual i industrial .\nPrivacitat i LOPD – Les dades facilitades pels usuaris podran quedar recollides en el fitxer automatitzat anomenat “màrqueting” i registrat en e-masovers.com, el responsable del qual és empordà masovers S.C, Carrer Aigüeta, 2, 17100 – La Bisbal d’Empordà (Girona), telèfon +34 609 216 224 i la finalitats dels quals és només de suport a consultes, gestions, màrqueting i publicitat als comunicants. Els interessats podran exercir el dret d’accés, rectificació , cancel·lació i oposició de les dades, enviant una sol·licitud escrita i signada amb el nom, cognoms i DNI, amb les instruccions precises per a aquest efecte a l’adreça abans indicada o al correu electrònic hola@e-masovers.com. La tramitació dels formularis inclosos al web implicarà el consentiment exprés de l’usuari perquè e·masovers faci les cessions de les dades de caràcter personal de l’usuari comunicant a totes les persones que siguin necessàries per dur a terme les finalitats del fitxer automatitzat. Qualsevol informació, idea o material, de qualsevol tipus, que sigui remès a e · masovers per l’usuari serà considerat públic i no confidencial, i podrà ser utilitzat lliurement per e · masovers.\nDrets – El copyright i els drets sobre el contingut de la web pertanyen a e·masovers.\nBaixa de la llista de correu electrònic: si desitgeu donar-vos de baixa de la llista de correu electrònic, només heu d’enviar un correu a hola@e-masovers.com i fer la sol·licitud de baixa de la llista de correu.\nDret d’accés – Totes les persones que ho desitgin poden exercir el dret d’accés per saber quina informació, de caràcter personal, disposen els fitxers de e·masovers. (*)\nDret de rectificació Totes les persones que ho desitgin poden exercir el dret de rectificació de les dades de caràcter personal que hi ha dipositades en els fitxers de e·masovers. (*)\nDret a oposició – Totes les persones que ho desitgin poden exercir el dret d’oposició de les dades de caràcter personal que hi ha dipositades en els fitxers de e·masovers. (*)\nDret a cancel·lació – Totes les persones que ho desitgin poden exercir el dret de cancel·lació de les dades de caràcter personal que hi ha dipositades en els fitxers de e·masovers. (*)\nAquesta pàgina web ha estat estructurada mitjançant l’aplicació de gestió de continguts lliure WordPress i es troba allotjada en Pop Ecomm.


Centre de Documentació d'Atenció a les Persones catalog › Details for: Programa comunitari de prevenció de les adiccions :\nDetails for: Programa comunitari de prevenció de les adiccions :\nMaterial type: BookPublisher: Igualada Ajuntament d'Igualada 2015Description: 68 p.Subject(s): Igualada Ajuntament | Dependència (Psicologia) | Drogoaddicció - Prevenció -- Igualada Online resources: Accés al document Summary: L’Ajuntament d’Igualada, amb el suport de la Diputació de Barcelona, ha elaborat un Programa Comunitari de Prevenció de les Addiccions 2016-2019. El document inclou un estudi actualitzat de les addiccions al municipi, destaca necessitats i mancances i proposa accions per a reduir-les.\nBenestar social 616.892 (Browse shelf) Available 0000950071150\nL’Ajuntament d’Igualada, amb el suport de la Diputació de Barcelona, ha elaborat un Programa Comunitari de Prevenció de les Addiccions 2016-2019. El document inclou un estudi actualitzat de les addiccions al municipi, destaca necessitats i mancances i proposa accions per a reduir-les.


CRÒNICA DEL 9 AL 15 | apinyofix\n← CRÒNICA 2-8 MARÇ: LA 5A SORTIDA DE GERMANOR A PUIGCERVER\nCRÒNICA 16-22 DE MARÇ: PRIMAVERA??? →\n2 responses to “CRÒNICA DEL 9 AL 15”\nJosep Saladié | Març 23, 2015 a les 9:49 pm | Respon\nus podrieu pensar el vindre a Tivissa aquest proper diumenge 12 d’abril, fem la 8ª cursa de BTT, aquest any més femines que mai, he estat per MARINE i m’han dit que us podria interesar, moltes gracies i felicitats per ser tant especials.\nmireu l’enllaç si us plau: http://www.aperlacabra.blogspot.com\nesmorzar,dinar,bossa de regals,castells inflables,musica en viu i gran sorteig de regals. tel:contacte Josep:667 51 57 67\nrosana | Març 24, 2015 a les 10:32 am | Respon\nmoltes gràcies pel teu comentari, Josep! passo la info per whatsapp i facebook, a veure si algú s’anima! 🙂


Joseph Luns - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(nl) Joseph Marie Antoine Hubert Luns\n28 d'agost de 1911\n13 d'octubre de 1956 – 6 de juliol de 1971\n← Jan Willem Beyen\nNorbert Schmelzer →\n5è Secretari General de l'OTAN\n1 d'octubre de 1971 – 25 de juny de 1984\n← Manlio Brosio\nPeter Carington →\nNationaal-Socialistische Beweging in Nederland (NSB) i Partit Catòlic del Poble (KVP)\n(4 maig 1967) Premi Internacional Carlemany\noficial de l'Orde Militar de Crist\n3 Secretari General de l'OTAN\nVa néixer el 28 d'agost de 1911 a la ciutat de Rotterdam. Va estudiar jurisprudència a la Universitat d'Amsterdam i Leiden, i posteriorment augmentà els seus estudis a la London School of Economics i la Universitat de Berlín.\nEl 1938 aconseguí una plaça de funcionari al Ministeri d'Afers Estrangers, però durant la Segona Guerra Mundial va treballar en el govern neerlandès exiliat a Londres, així com a diplomàtic pels aliats a Suïssa, Portugal i el Regne Unit.\nMorí el 18 de juliol de 2002 a la ciutat belga de Brussel·les.\nEntre 1933 i 1936 fou membre del Partit Nacionalsocialista dels Països Baixos (Nationaal-Socialistische Beweging in Nederland, NSB), un partit de tendència nazi però que encara no parlava obertament del seu posterior antisemitisme.\nEntre 1949 i 1952 fou el representant del seu país a l'Organització de les Nacions Unides amb seu a Nova York.\nPosteriorment fou membre del Partit Catòlic del Poble (Katholieke Volkspartij, KVP) i l'any 1956 fou nomenat Ministre d'Afers Estrangers, càrrec que ocupà fins al 1971, sota els governs successius de Willem Drees, Louis Beel, Jan de Quay, Victor Marijnen, Jo Cals, Jelle Zijlstra i Piet de Jong. Durant els seus mandats refusà lliurar la Nova Guinea Occidental, la part occidental de l'illa de Nova Guinea sota mandat neerlandès, a les autoritats d'Indonèsia fins que va ser forçat a realitzar aquesta cessió per l'administració del president nord-americà John F. Kennedy. L'any 1967 li fou concedit el Premi Internacional Carlemany, concedit per la ciutat d'Aquisgrà, pels seus esforços en favor de la unitat europea.\nSignatari per part neerlandesa del tractat de Roma que marcà la fundació de la Comunitat Econòmica Europea (CEE), bloquejà posteriorment diverses temptatives de Charles de Gaulle i Konrad Adenauer de crear una unió política per por de crear un "condomini franco-alemany europeu".\nSecretari General de l'OTANModifica\nL'octubre de 1971 fou nomenat el cinquè Secretari General de l'OTAN en substitució de l'italià Manlio Brosio. Durant la seva etapa al capdavant de la Secretaria General de l'OTAN va advocar per un rearmament a gran escala europeu mitjançant la instal·lació de míssils de creuer per fer front al bloc comunista.\nEl seu suport explícit a la política colonial del portugués Antonio de Oliveira Salazar en les colònies de Moçambic i Angola li féu valer les crítiques de molts països africans, però alhora rebé el suport dels Estats Units d'Amèrica.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Joseph Luns\n(neerlandès) Biografia a la pàgina del Parlament neerlandès\nJan Willem Beyen Ministre d'Afers Estrangers\n1956–1971 Succeït per:\nManlio Brosio Secretari General de l'OTAN\n1971–1984 Succeït per:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joseph_Luns&oldid=21094895»\nLast edited on 9 maig 2019, at 18:00


Obrim l’aixeta freda, primer clatellot de la temporada i possible baixa mediterrània – Àlex Meteo\nObrim l’aixeta freda, primer clatellot de la temporada i possible baixa mediterrània\n2 de novembre de 2021 / alex / 0 Comentaris\nJa som a novembre i pels aficionats a la meteo comencem la temporada alta, l’esperada cada hivern, la que volem neu i fred i que nevi a cota zero. Doncs bé no nevarà a cota zero, de fet nevarà al Pirineu & el Montseny i amb una cota que pot rondar els 1000 m o per sota a la serralada pirenaica i uns 1400/1300 m al Montseny, però tindrem un clatellot fred dels bons de fet un clatellot que el podríem considerar que solament passa un 13,6% en climatologia, per tant tampoc tan normal. #caminatesblancos are coming!!!!\nComencem per situar-nos, al llarg d’aquesta matinada i part de la tarda del dimecres ens creua un front fred que ens portarà aire fred i precipitacions, en forma de neu i pluja amb una entrada de mestral i tramuntana afavorida per al vent del NW que tindrem sobretot en superfície, ja que en alçada ens creuarà un solc amb un JET stream (300hp) molt baix de latitud afectant-nos en un primer moment la part-prefrontal per després afectar-nos la branca ascendent del JET, per tant cap nevada típica de nord on el JET haurà d’anar perpendicular a la serralada pirenaica i d’acumular barbaritat de cm de neu.\nSolc que ens creuarà\nAquest solc farà baixar més de 6/8 graus les temperatures que tenim avui i provocarà una sensació de fred hivernal, al vindre de cop la sensació tèrmica serà molt més notable, mireu com les isòbares venen directament del Pol, per tant estem parlant d’una massa polar que en alçada portarà nuclis de fins a -28 a 500hp a Catalunya i fins a -1/-2 al Pirineu a 850hp, observeu el mapa isobàric d’on arrenquen del Pol amb amor, caminateblancos on the ice.\nUns mapes en #meteo molt interessants són els que ens mostren la desviació típica representada per la lletra grega sigma, si és baixa (prop del zero) significa que la majoría de valors estan agrupats en la seva mitjana, entre 0-1 sigma (+ o -) agafaria un 34,1% x tant res extraordinari, de fet si sumem els dos extrems sumarien un 68% què és el que s’anomena lo normal (d’aquí la paraula distribució normal) , a partir de valors 1-2 (+ o -) ja és poc habitual, en valors 2-3 és molt extraordinari, mireu anomalies a 850hp per divendres valors de 1-2 sigma per tant solament ha passat un 13,6% de vegades en climatologia. Gens malament\nAnem per les precipitacions, aquestes no seran abundants i generoses, però configurarà la primera nevada al Pirineu entre dimecres matinada, a la tarda i dijous, però més focalitzat Pirineu occidental, us deixo com a exemple acumulat que veu el model Arpege. On tindrem doncs el nucli més important de precipitacions? Pirineu i meitat nord , sumat al rebuf que pot agafar costa central, dimecres tarda punts NE poden ser més afavorits, dijous en principi nevades més localitzades Pirineu occidental i de caràcter més feble\nAcumulat precipitació Euro4:\nI a partir d’aquí sembla que l’embossament fred ens portaria a la configuració així ara per ara ho marquen els dos models de referència —el GFS i Europeu — projecten la formació d’una gota freda entre divendres i dissabte a la península Ibèrica, i com podeu imaginar podria portar les desitjades precipitacions, però aquest anàlisis el farem més endavant, ja que la incertesa a hores d’ara és elevadíssima.\nPer cert el Alps juguen un altre lliga, mireu acumulat a 5 dies a partir de dimecres…\nLa Meteo del Nerin i el Van der Laan a la setmana de la ciència 2021 a Viladecans


De pel·lícula! S'escapa de la presó de Fontcalent i el troben un mes després\nDetingut per escapar-se de la presó de Fontcalent i robar un cotxe a punta de navalla\nL'home ha estat fora de la presó durant tot el mes d'agost\ndilluns, 31 d’agost 2020 - 16:00h\nL'home es va escapar de la presó a principis d'agost | Google Maps\nAgents de la Policia Nacional han detingut en Almoradí, en el Baix Segura (Alacant), a un home de 47 anys per escapar-se de la presó de Fontcalent des de principis d'agost, i al que li constaven tres reclamacions judicials.\nEls fets van començar a principis d'agost quan el fugitiu va aprofitar un permís penitenciari i no va tornar en el termini que tenia establit, motiu pel que es va avisar a les Forces i Cossos de Seguretat, ha informat la Comissaria provincial este dilluns.\nDavant d'este fet, els agents pertanyents a la Brigada de Policia Judicial d'Elx van començar a fer les primeres gestions per a seguir-li el rastre. La investigació situava al fugitiu en la província d'Alacant, pel que van centrar els seus esforços en limitar l'àrea de busca.\nVa robar un cotxe per a poder escapar\nUns dies després, una dona va denunciar que havia patit el robatori del seu cotxe a punta de navalla. L'home l'havia espentada dins del vehicle mentres l'amenaçava. No obstant això, en el moment menys pensat, la dona va poder obrir la porta del copilot i demanar ajuda, el que va aprofitar l'assaltant per a fugir. Després d'escoltar-la en declaració, els agents van comprovar que coincidia amb la descripció de la persona que buscaven.\nD'eixa manera, mentres el buscaven en els llocs que podria freqüentar, es va saber que els agents de mobilitat havien tingut un incident amb un cotxe al que anaven a sancionar per estar estacionat en una plaça de minusvàlids i que, fent cas omís, es va donar a la fugida. D'eixa manera va començar una persecució, a la que es van unir les diferents policies per a evitar que s'escapara.\nDurant la fugida, l'home va intentar atropellar a diferents agents que li tallaven el pas. A pesar dels esforços, va conseguir escapar deixant darrere d'ell multitud de danys a diferents vehicles i, a demés, va xocar amb un autobús urbà.\nHavia canviat la matrícula\nEls policies van comprovar que el vehicle era el mateix que la dona havia denunciat dies abans, l'única cosa que no coincidien les plaques de matrícula per què l'home les havia canviades per unes altres que havia robat d'un altre cotxe, per a dificultar la investigació.\nNo obstant això, els agents ja havien tancat el dispositiu sobre el fugitiu i havien elaborat un dispositiu especial per a detindre'l a causa de la violència amb la que va actuar per a evitar el seu arrest. En el dispositiu van participar diferents agents de paisà que van anar seguint el cotxe robat fins que en Almoradí van assegurar el perímetre i van procedir a la seua detenció.\nAl detingut li constaven multitud d'antecedents en les bases de dades policials, a demés de ser buscat per tres delictes contra les persones decretats per l'Audiència Provincial d'Alacant. El detingut de 47 anys ha sigut posat a la disposició del Jutjat d'Instrucció de Guàrdia d'Orihuela, el que va decretar el seu ingrés a la presó.\n"8 ferits en un accident marítim entre Alacant i Santa Pola" "Homicidi menor Elx: Una veïna va sentir una guantada dies abans"


Hydristor - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSecció d'una bomba/motor Hydristor mostrant algunes parts mecàniques. La cinta flexible (en vermell) forma l'estator de la màquina. La seva forma pot ser modificada amb pistons exteriors.\nBomba de paletes excèntrica.\nBomba de paletes equilibrada, amb estator el·líptic.\nHydristor és el nom d'una màquina hidràulica rotativa del tipus volumètric, basada en la bomba de paletes equilibrada. El desplaçament o cilindrada escombrada és variable. En el sentit que pot ser regulat mitjançant un control exterior, manual o automàtic.\nEl terme Hydristor fou ideat pel seu inventor, Tom Kasmer, ajuntant les paraules “hydraulic” i “transistor”. Un Hydristor pot funcionar com a bomba o com a motor, treballant de forma aïllada. Però l'objectiu original era combinar una bomba Hydristor amb un motor Hydristor per a formar una transmissió hidroestàtica variable: un variador CVT.\n1.1 Bomba de paletes\n1.2 Bomba de paletes equilibrada\n2 Millores en el sistema Hydristor\n2.3 Transmissió variable contínua\nBomba de paletes[modifica]\nSegons alguns, la bomba de paletes fou ideada per Agostino Ramelli, d'acord amb un llibre que va publicar en 1588.\n« ... fa girar la roda excèntrica de metall (indicada per Z), que està fixada en el seu eix dins de la sobrecoberta (estator) indicada per Q, també construïda de metall, tancada i fixada per cargols...la sobrecoberta està immòbil i fixa juntament amb la bomba; dintre de la qual entra l'aigua per l'escletxa X i és forçada amb la roda ajudada de quatre paletes allotjades en la mateixa roda... »\n— Agostino Ramelli. Le Diverse Et Artificiose Machine... Cap.XXXVIII, fig, XXXVIII.\nLa primera patent fou de Charles C. Barnes (de Sackville, New Brunswick) en l'any 1874.\nLes bombes de paletes poden adoptar disposicions molt diferents. El seu problema principal és que, amb una entrada única i una sortida única, el rotor està desequilibrat.\nBomba de paletes equilibrada[modifica]\nFou inventada per Harry F. Vickers l'any 1923. Amb una cambra ovalada i dues entrades i sortides, el disseny resultava equilibrat pel que fa a forces dinàmiques i hidràuliques.\nMillores en el sistema Hydristor[modifica]\nEn la bomba equilibrada Vickers, les paletes freguen contra l'estator. En la pràctica presenten uns límits de pressió (2.500 psi = 172 bar) i de velocitat de gir (7.000 rpm). La màquina Hydristor incorpora una cinta metàl·lica flexible que crea un estator (la forma del qual es pot modificar) “flotant”. Les paletes freguen contra aquesta cinta, que és arrossegada a una velocitat lleugerament inferior a la del rotor. El fregament total és molt inferior al d'una bomba convencional. Els límits de pressió i velocitat de gir són molt més alts. El resultat és una màquina que, a igualtat de potència, és molt més petita i lleugera.\nHi ha quatre patents relacionades:\nEl primer prototipus va mostrar un rendiment del 95%. Les darrers versions assoliren rendiments superiors al 97%.\nTransmissió variable contínua[modifica]\nSeguint el projecte original, diverses transmissions foren construïdes i provades en automòbils reals. Els resultats, segons l'inventor, foren molt bons. No estan documentats eventuals estudis per part d'un organisme imparcial que confirmin les prestacions publicades. Tampoc no hi ha resultats confirmats sobre la durabilitat dels sistemes reals provats.\nLa mort de Tom Kasmer (27 d'octubre de 2011), inventor i promotor del projecte, va deixar sense continuïtat els intents de comercialització del seu producte.\n↑ Agostino Ramelli. Le Diverse Et Artificiose Machine Del Capitano Agostino Ramelli Dal Ponte Della Tresia, Ingegniero del Christianissimo Re di Francia et di pollonia: Nellequali si contengono uarij et industriosi Mouimenti, degni digrandißima Speculatione, per cauarne beneficio infinito in ogni sorte d'operatione : Composte in lingua Italiana et Francese. In casa del'autore, 1588.\n↑ The Canadian Patent Office Record and Mechanics' Magazine. Patent Office, 1874, p. 1–.\n↑ Steve Skinner. Hydraulic Fluid Power - A Historical Timeline. Lulu.com, 19 juliol 2014, p. 89–. ISBN 978-1-291-67689-1.\n↑ Hydristor a l'USPTO (anglès)\n↑ Paul Niemann. Invention Mysteries: The Little-Known Stories Behind Well-Known Inventions. Invention Mysteries Books, 2004, p. 120–. ISBN 978-0-9748041-0-1.\n↑ 21st Century Dynaflow. CHRISTOPHER A. SAWYER.\n↑ Thomas KASMER. Hydristor.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hydristor&oldid=25405431»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 nov 2020 a les 11:52.


L'Ajuntament subscriu convenis amb entitats de la ciutat | Cerdanyola del Vallès\nInici / Actualitat / L'Ajuntament subscriu convenis amb entitats de la ciutat\nL'Ajuntament subscriu convenis amb entitats de la ciutat\ndj., 05/11/2015 - 16:11\nEl govern local signa convenis de col·laboració amb la Fundació Autònoma Solidaria i l'Associació ASPADI\nEl conveni signat amb la Fundació Autònoma Solidària té l’o bjectiu d’implementar la col·laboració entre Ajuntament i la Fundació en el projecte “Programa de suport a estudiants universitaris amb discapacitat”.\nAmb aquesta col·laboració s’incrementarà el suport que dóna la Fundació als estudiants universitaris amb discapacitat que necessiten recursos pel seguiment de les classes, i a la vegada també permetrà conèixer als estudiants que donen suport.\nL’Ajuntament de Cerdanyola del Vallès contribueix al finançament del projecte esmentat mitjançant l’atorgament de la subvenció directa atorgada per Acord de la Junta de Govern Local..\nEl conveni l'han signat el regidor de Serveis Social, Ivan Gonzalez, i l’apoderat de la Fundació Autònoma Solidaria, Jordi Prat.\nConveni amb ASPADI El conveni subscrit té l’objectiu d’implementar la col·laboració entre l'Ajuntament i l’a ssociació ASPADI per a possibilitar el projecte Aspadi 2015 - projecte anual de l’associació - que conforma un ampli ventall d’activitats dirigides a persones amb discapacitat psíquica, sent un lloc de trobada i esbarjo per a tots els membres de l’e ntitat.\nASPADI és una entitat creada per treballar en favor de les persones afectades que pateixen discapacitat intel.lectual. Dóna suport terapèutic, informació i assistència tècnica als membres de l’associació en tot el que fa referència a les necessitats educatives, socials, laborals, mediques, i legals, entre d’altres. L’associació no té ànim de lucre i destina els seus beneficis a les finalitats associatives.\nEl document l'han signat el regidor de Serveis Social, Ivan Gonzalez, i el president d’ASPADI, Gabriel Ortega.


Bloc d´un Metge de Família: El tractament del cos extrany a l´ull\nEl tractament del cos extrany a l´ull\nNo existeix negligència mèdica.\nUn acte mèdic freqüent a la consulta mèdica i no exempt de complicacions i reclamacions per part de l´usuari: el tractament del cos extrany a l´ull.\nNo s´ha acreditat que l'acte mèdic realitzat fos inadeqüat en funció de les circumstàncies concurrents, ni la relació de causalitat entre aquest acte mèdic i el dany que es diu ocasionat per aquest acte mèdic.\nSentència en Castellà\nDOCUMENTS D´INTERÈS SOBRE\n1.- URGÈNCIES EN OFTALMOLOGIA (I)\n2.- URGÈNCIES EN OFTALMOLOGIA (II)\n3.- URGÈNCIES EN OFTALMOLOGIA (III)\n4.- PATOLOGIA OFTÀLMOLÒGICA MÉS FREQÜENT A L´AP\nEtiquetes de comentaris: legal, Oftalmologia, Pericial, Urgències


Nit gallega a La Hacienda | El Hogar Gallego\nNit gallega a La Hacienda\nEl 28 de novembre de 2015 celebrarem la Noche de Galicia – Nit gallega a La Hacienda, amb un menú irrepetible i música en viu fins a les 3.30 hores. En aquest enllaç trobareu tota la informació de la Nit gallega, que començarà a les 21.00 hores, amb una copa de cava de benvinguda, el sopar al menjador de La Hacienda del Hogar Gallego i música en viu.\nCopa de cava benvinguda\nSopar al saló\nOstres de Cambados\nMusclos gallecs amb vinagreta\n‘Berberechos’ de la ria\nPop estil feira\n‘Chuletón’ de vedella gallega\nCafè i aiguardents gallecs\nTot acompanyat del nostre celler. Copes a banda\nPreu per persona 85,00 € (IVA inclòs)\nMúsica en viu fins a les 3:30 hores\nPer més informació i reserves: Joan Valls (608110261) joan@lahacienda.cat / Oficina: 937662027


El Síndic recorre a la JEC la prohibició de l'expressió ''presos polítics'' als professionals de la CCMA La República\nEl Síndic recorre a la JEC la prohibició de l’expressió ”presos polítics” als professionals de la CCMA\nACN Barcelona.-El Síndic de Greuges ha traslladat a la Junta Electoral Central (JEC) la prohibició emesa per la Junta Electoral Provincial de Barcelona d’utilitzar determinades expressions com ara ”presos polítics” […]\nACN Barcelona.-El Síndic de Greuges ha traslladat a la Junta Electoral Central (JEC) la prohibició emesa per la Junta Electoral Provincial de Barcelona d’utilitzar determinades expressions com ara ”presos polítics” als professionals de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals. En el seu escrit, que també s’ha presentat al Defensor del Pueblo, Ribó argumenta que l’expressió està reconeguda al dret internacional i s’ajusta a la realitat dels líders empresonats per la qual cosa considera que no atempta contra els principis d’igualtat, pluralitat i neutralitat política. El Síndic també defensa la professionalitat i el criteri tècnic dels treballadors dels mitjans públics de la CCMA i que seria positiu incloure fórmules ”més flexibles” que les adoptades per la JEC.


FEM UNA EXPOSICIÓ: LA MORT VENIA DEL CEL - MMB Blog\nHome / Educació / FEM UNA EXPOSICIÓ: LA MORT VENIA DEL CEL\nEl procés realment ha estat el més interessant imaginar, pensar, prendre decisions, temporalitzar la feina a fer, entrevistar a un supervivent, escriure els textos, dissenyar els plafons, demanar permisos per poder utilitzar imatges que ens podien anar bé…. Els participants també han realitzat una visita a cadascun dels equipaments culturals i han pogut treballar l’edició del vídeo amb un professional especialitzat en aquest tema que treballa al Museu Marítim. Els alumnes han realitzat, amb l’acompanyament dels tècnics d’educació del Museu i una referent de la Casa de la Barceloneta , tot el recorregut des de la primera idea fins al discurs per inaugurar l’exposició.\nAquest projecte de col·laboració ha donat com a fruit l’exposició LA MORT VENIA DEL CEL, que podeu visitar a la Casa de la Barceloneta fins el 15 de juny de 2015.


Ràdio Sió Agramunt 107.9 FM | "L'Ajuntament d'Agramunt dissenya un programa d'activitats culturals per als mesos de juliol i agost"\nInici / Notícies / L'Ajuntament d'Agramunt dissenya un programa d'activitats culturals per als mesos de juliol i agost\nL'àrea de cultura de l'Ajuntament ha dissenyat una programació d'activitats i espectacles per als propers mesos de juliol i agost sota el nom ‘Estiu actiu'. La finalitat d'aquesta programació és, per una part, la reactivació del sector cultural i de les arts escèniques i, per l'altra, continuar oferint propostes de diferents disciplines artístiques per fer gaudir a la població i pensades per a tots els públics. La programació, a més de les propostes organitzades des de l'ajuntament, també inclou actes organitzats per entitats, establiments o fundacions locals, i la celebració de la Diada de Sant Jordi que enguany s'ha traslladat a l'estiu.\nTota la programació es podrà consultar de forma online al web www.agramunt.cat/estiu2020. De moment no es farà agenda en format paper i s'anirà ampliant a mesura que es tanquin noves activitats.\nDins de la programació, s'ha inclòs una nova edició del Cicle Racons que aquest any està format per tres espectacles musicals i les sessions de cinema a la fresca als pobles del municipi.\nEl primer concert del cicle tindrà lloc el proper dimecres, 8 de juliol, amb l'actuació del cantautor Xavier Mayora que presentarà el seu darrer disc ‘Anartista'. El concert es farà al carrer Sió i l'entrada serà gratuïta amb aforament limitat per això caldrà fer una reserva prèvia.\nMeritxell Gené acompanyada de Txabi Ábrego seran els encarregats de posar música al Sent Viladot d'enguany a la Masia Isidori el 17 de juliol, i el duet de guitarristes format per Maria Ribera i Jordi Sàbat oferiran un altre concert el 19 d'agost.\nEls pobles del municipi, Mafet, Montclar, La Donzell i Les Puelles oferiran diferents sessions de cinema a la fresca.\nTambé se celebrarà, aquest estiu, la Diada de Sant Jordi, que s'ha traslladat al 23 de juliol, i per celebrar aquest dia s'ha organitzat un programa detallat d'activitats. La jornada començarà amb un espectacle infantil que es farà a les 11h del matí al Parc de Riella. A la tarda a l'Espai Guinovart es farà l'entrega de premis del Certamen Literari de Sant Jordi 2020 en la categoria d'adults i la presentació de dos llibres: ‘Fer les amèriques de Tàrrega a Cartago', de Mª Tresa Anyé, i ‘Biografía de un poeta perdido', d'Enric Kahn.\nPer cloure la jornada, es farà l'espectacle inspirat en el ‘Llibre de les vellicositats' de Guillem Viladot. Aquest es farà a les 21.30h al Teatre Casal Agramuntí i el preu de les entrades serà de 6€. Aquest espectacle formava part del Cicle Brots, per aquest motiu les entrades ja adquirides per aquest espectacle que s'havia de fer el passat 4 d'abril, així com els abonaments del cicle, seran vàlids per aquest dia.\n20è aniversari de la mort de Viladot\nA finals de l'any passat 2019 van tenir lloc els actes de commemoració del 20è aniversari de la mort de Guillem Viladot. Uns actes que també estaven previstos per al primer trimestre d'aquest any 2020 però que es van haver de posposar en motiu de la crisi sanitària. Des de l'ajuntament s'ha recuperat els actes previstos i es faran el proper 25 de juliol.\nA les 12h del migdia a Lo Pardal tindrà lloc la conferència-recital La poesia de GV que anirà a càrrec del crític literari Xavier Garcia. A la tarda, es farà la presentació de la ruta "Els tòtems de Guillem Viladot". Un conjunt de 18 tòtems formats per elements visuals, textos i poesia visual de l'artista agramuntí que estaran ubicats en diferents punts d'Agramunt formant una ruta poètica.\nTots els espectacles i activitats organitzats des de l'Ajuntament compliran amb les mesures sanitàries i de seguretat previstes per a la contenció de la Covid-19. Per aquest motiu els aforaments de les activitats seran limitats per poder garantir la distància interpersonal i serà necessari fer una reserva prèvia per a cada esdeveniment. A més, a les entrades i sortides dels espectacles hi haurà dispensadors de gel hidroalcohòlic i serà obligatori l'ús de la mascareta per entrar i sortir i sempre que no es pugui garantir la distància de seguretat. Els espais on es facin les activitats estaran senyalitzats amb indicacions perquè les entrades i sortides es puguin fer de manera esglaonada per evitar aglomeracions.


Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu | Emili Agulló | SANT FELIU DE GUÍXOLS | Medi ambient | El Punt Avui\nAliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu + Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu E-mail\nSANT FELIU DE GUÍXOLS - 6 març 2020 2.00 h\nAliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu\nGuíxols des del Carrer vol que el PDU inclogui Punta Brava, la Volta de l’Ametller i les Penyes, amb ERC, MES i entitats\nLa costa guixolenca, entre les Penyes i Punta Brava, que les al·legacions volen protegir E.A.\nAliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu Aliança per protegir tres sectors més al litoral de Sant Feliu E-mail\nL’aprovació inicial del pla director urbanístic (PDU) de sòls no sostenibles al litoral de la Costa Brava va passar de puntetes sobre moltes poblacions amb plans generals (POUM) adaptats a la nova normativa, com és el cas de Sant Feliu de Guíxols. S’hi van incloure dos sectors: SUD-10 Enamorats –davant l’estació de bus, per ser desclassificat– i SUD-2 Mas Cabanyes, al peu de les Bateries, per reduir edificació. Però el grup municipal de Guíxols des del Carrer reclama, en dues al·legacions, que s’hi incloguin tres sectors més per desclassificar: Punta Brava i les Penyes, sobre els primers penya-segats que separen el mar del massís de l’Ardenya, i la Volta de l’Ametller –el tram de litoral que va, a llevant, del port guixolenc cap a la platja de Sant Pol.\nEn el cas de Punta Brava, on el grup ha criticat les llicències concedides a dos nous xalets en primera línia, defensen que encara s’hi conserva una traça forestal que caldria preservar, que hi ha pendents superiors al 20% i que està afectada per les zones PEIN de l’Ardenya-Cadiretes i una zona de protecció d’ocells i la seva nidificació (ZEPA). Per bé que el govern local defensa que les llicències s’han donat amb una reducció de l’edificació i respectant els períodes de cria dels ocells. A les Penyes, a més dels pendents, i la Volta de l’Ametller, amb possibilitat de construir-hi “edificis multiresidencials aïllats”, també creuen que cal adoptar directrius protectores.\nLes al·legacions, que el portaveu del grup, Jordi Lloveras, va exposar al ple, van rebre només l’adhesió dels grups d’ERC i MES-UPM. Fora de la corporació, ja s’hi han adherit públicament el Centre Excursionista Montclar i la cooperativa La Manduca. I han obert una campanya perquè s’hi sumin més entitats i ciutadans .


Pàgina web referencia dels Ports esportius de Catalunya\nInformació dels diferents ports associats, amb els seus serveis i mapes.\nInformació sobre serveis técnics per especialitats i marques.\nPossibilitat de contractació de amarradors on-line.


1700 PERSONES ES MULLEN PER L'ESCLEROSIS MÚLTIPLE AL CIRCUIT\nL’objectiu del Mou-te és conscienciar a la població sobre aquesta malaltia, que afecta actualment 7.500 persones a Catalunya.\nCircuit de Barcelona-Catalunya (Montmeló)- Prop de 1.700 persones van participar ahir al Mou-te per l’Esclerosi Múltiple, la cursa solidària que la Fundació Esclerosi Múltiple organitza al Circuit de Barcelona-Catalunya. L’objectiu del Mou-te és conscienciar a la població sobre aquesta malaltia, que afecta actualment 7.500 persones a Catalunya.\nLa jornada va començar a les 9h i ho va fer amb la cursa de bicicletes de 20 km, després la de patins de 10 km i finalment les curses atlètiques. A la cursa de 5 km, els guanyadors van ser Eloi Cabezas i Bea Cantero, i Enrique Luque i Ana Abuin van arribar els primers a la cursa de 10km.\nL'Ajuntament de Montmeló col·labora de manera activa en aquest esdeveniment solidari any rere any. L'alcalde Antoni Guil ha corregut un any més la cursa atlètica en la distància de 5 km i també ha estat present durant l'entrega de premis.\nData de modificació: 02/05/2018 14:05:44


Comencen les activitats esportives del Mutipack, que organitza el Patronat d'Esports de Valls\nValls.- A partir del pròxim dilluns, 1 de setembre, comencen les activitats del programa Multipack, organitzat pel Patronat Municipal d'Esports de Valls per fomentar l'esport entre la població. Es tracta d'un servei adreçat als majors de 18 anys. Amb un pagament mensual de setembre a juny, es poden gaudir de les activitats guiades proposades per a la temporada d'hivern, com aeròbic, 'aiguagym' o tai-txi, que s'organitzen a la piscina del Fornàs i d'altres espais, així com accedir lliurement a les instal·lacions esportives municipals. El període d'inscripcions s'obre el dia 1 de setembre.\n28/08/2008 - 08.31


El Racó de les emocions-Programa 4x01 LA TORNADA AL COL·LEGI en RADIO ARBOÇ-EL RACO DE LES EMOCIONS en mp3(05/10 a las 20:32:01) 31:50 13192934 - iVoox\nA continuación: El Racó de les emocions-Programa 4x02 SITUACIONES DIFICILES ¿cómo resolver? Cancelar 10\nDescripción de El Racó de les emocions-Programa 4x01 LA TORNADA AL COL·LEGI\nNo hi ha una ciència exacta de com afrontar els primers dies de col•legi, però saber escoltar als nens amb atenció i empatia, alegrar-se dels seus èxits i comprendre les seves petites dificultats pot ajudar al fet que siguin més suportables els primers dies.\nEscolta el programa per saber com afrontar aquests dies tant importat pels nostres nens...


Maniquí de senyora amb perruca inclosa, de trets molt atractius, fabricada en resistent fibra de vidre, lacada i maquillada molt real, compta amb una base quadrada de vidre temperat de 8 mm., Amb dos tipus de subjecció: al taló i al bessó que li permet calzarla. Té una estudiada postura que facilita el seu muntatge a l'hora de vestir per a l'exposició dels seus col · leccions. Les mesures del maniquí són: 181 cm d'alt, 40 cm d'espatlles, 85 cm de pit, 62 cm de cintura i 87 cm de malucs. Es subministra desmuntada, amb perruca i perfectament embalada en una reduïda caixa.


villa dei pini Ostuni Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 684 allotjaments a Ostuni.\ncontrada urselli - selva di ostuni, Campanile, Ostuni, Itàlia, 72017 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre villa dei pini\nConvenientment situat a Ostuni, villa dei pini és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Ostuni. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nL'ambient de villa dei pini es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de villa dei pini la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Ostuni.


Estem preparant la nova línia de marxandatge d'Adolescents.cat! Ens ajudes? | Adolescents.cat\nTU ETS ADOLESCENTS.CAT!\nEstem preparant la nova línia de marxandatge d'Adolescents.cat! Ens ajudes?\nper Redacció , 15 de març de 2017 a les 12:09 |\nEstem preparant nous dissenys per a la nostra nova línia de marxandatge (samarretes, tasses, bosses, etc.) i volem que sigui la més trencadora de la història! Per això necessitem la vostra ajuda! No volem fer les típiques samarretes que només portin el nostre logotip, sinó que la intenció és que el disseny principal sigui una frase divertida, creativa i sobretot vostra! Pot anar acompanyat d'un dibuix o el que cregueu i pot ser en l'idioma que vulgueu... Penseu que han de ser frases curtes i que es puguin imprimir sobre els diversos suports.\nPer això posem a la vostra disposició el següent formulari, que ens servirà per recollir les vostres propostes! En triarem les millors i començarem a treballar en els dissenys! Quan s'hagi fabricat el marxandatge, el posarem a la venda a través del portal i també en regalarem via els nostres concursos i a les festes que fem pels pobles de Catalunya! Perquè vosaltres sou Adolescents.cat, acompanyeu-nos en la nostra evolució constant! =)\nTENDÈNCIES, Marxandatge, Adolescents.cat, Samarretes\nPer Anònim el 15 de març de 2017 a les 15:53\nM'està perfecte que feu un marxandatge d'aquests d'adolescents.cat, però siusplau... no poseu el "símbol" de l'home en blau i el de la dona en rosa. Vosaltres sou els primers que diueu que a les nenes els pot agradar el balu i als nens el rosa, i el vostre logo diu tot el contrari! Us contradieu bastant eh😉\nTots la raó del món\nPer Anònima el 16 de març de 2017 a les 14:34\nHauria de ser de color blanc o lila ja que blau + Rosa = lila💜\nPer Anònima el 15 de març de 2017 a les 17:09\nEts el putu amo o pta ama\nPer Anònimaa el 15 de març de 2017 a les 16:49\nNo hi havia pensat mai però en realitat es veritat😅 Tot i així és per q quedi bé el logo i tampoc no passa res😂😂 però millor si ho eviteu pq si q es força contradictori la veritat😉 P.D: 21 de setembreee💪🔝🔝🔝\nVaig néixer el mateix dia que la Malú! 🎂🎂🎂❤❤❤\nPer Anònim el 15 de març de 2017 a les 13:17\nEm podrieu dir quin dia vau néixer, és per un treball! Jo vaig néixer el 15 de març! O sigui avui Pd:si voleu em podeu matar a dislikes, però es que em feia il.lusió\nPer Anònim el 16 de març de 2017 a les 13:49\nPer Anònimaa😍 el 15 de març de 2017 a les 22:17\nSort pel treball hahahha\nPer Anònima el 15 de març de 2017 a les 22:15\n29 de juuuliol\nPer Anònimaa el 15 de març de 2017 a les 16:24\n29 de març🙋\nPer Anònimaaa el 15 de març de 2017 a les 16:18\nPer Anònim el 15 de març de 2017 a les 15:56\nPer El Rbs el 15 de març de 2017 a les 15:55\nJo vaig néixer el 19 d'abril\nPer Anònim el 15 de març de 2017 a les 15:31\nPer Anònim el 15 de març de 2017 a les 15:10\n20 de maig 😂 a les 00:01 hores del mati xd\nPer Anònimaaa el 15 de març de 2017 a les 15:00\nA mi també mateu-me 27 d'Agost!!!\nPer Anònim el 15 de març de 2017 a les 14:32\nMateu-me a mí també 29 de Maig!


La Unesco decidirà en les properes setmanes si reconeix el Geoparc de Tremp | Pallars Digital\nLa Unesco decidirà en les properes setmanes si reconeix el Geoparc de Tremp\nLa distinció ajudaria els 19 municipis lleidatans a implementar una estratègia de desenvolupament local, utilitzant com a eix vertebrador la geologia\nper Redacció, 29 de març de 2018 a les 10:37 |\nEl projecte del Geoparc s'estén per 19 municipis de quatre comarques | Jordi Peró\nL’Organització de les Nacions Unides per a l'Educació, la Ciència i la Cultura (UNESCO) decidirà properament si inclou dins la seva xarxa de Geoparcs la zona de la Conca de Tremp-Montsec, territori format per 19 municipis de la demarcació de Lleida. En les properes setmanes es reunirà la seva Junta per a tractar aquest tema, i es preveu que la resolució oficial de la candidatura es conegui durant el mes de maig.\nLes poblacions que formen part del projecte Geoparc tenen clar que aquesta distinció serà un revulsiu per al territori, ja que permetrà atraure més visitants que vulguin conèixer el seu important patrimoni, tant científics com turistes. És per això que, davant la imminent resposta per part de la Unesco, s'està portant a terme una campanya informativa dirigida als habitants de la zona, amb pancartes per diferents municipis i comunicats a la població per part dels Ajuntaments.\nSegons el president del projecte Geoparc Conca de Tremp - Montsec i alcalde de Tremp, Joan Ubach, els habitants d'aquest territori estan vivint "amb molta il·lusió la candidatura perquè són conscients de la importància" d'aconseguir aquest reconeixement mundial.\nEls Geoparcs són una marca d'elevada qualitat de la Unesco, que per a mantenir-la requereix re-avaluacions quadriennals. Per Ubach, aquests controls periòdics incentiven el territori "a seguir treballant i avançant, seguint un sistema de desenvolupament sostenible en benefici de la població local".\nEl projecte Geoparc Conca de Tremp-Montsec, amb més de 2.000 quilòmetres quadrats, està integrat per 19 municipis de 4 comarques lleidatanes: el Pallars Jussà, la Noguera, el Pallars Sobirà i l’Alt Urgell.\nAquesta zona disposa d’elements que ajuden a explicar els orígens d’aquest indret i l’evolució de la vida a la Terra. El fet que hi visquessin els últims dinosaures d’Europa, el comptar amb una gran riquesa natural i amb un patrimoni miner molt ric, també donen sentit a la candidatura, així com el cel fosc, els reclams culturals i la riquesa arqueològica i arquitectònica.\nSobre l’Associació Geoparc Conca de Tremp-Montsec\nL’òrgan de gestió del projecte Geoparc Conca de Tremp-Montsec és una associació sense ànim de lucre, formada per tots els ajuntaments del Pallars Jussà; així com els municipis d’Àger, Camarassa i Vilanova de Meià (la Noguera); Baix Pallars (Pallars Sobirà); i Coll de Nargó (l'Alt Urgell). També en són membres els Consells Comarcals del Pallars Jussà i de la Noguera.\nL'Associació compta també amb el suport d'altres entitats, com el Comitè Espanyol de Geoparcs, la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Lleida, l'Institut per al Desenvolupament i Promoció de l'Alt Pirineu i Aran, l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), l'Institut de Paleontologia Miquel Crusafont, la Universitat de Lleida, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat de Barcelona i la Universitat Politècnica de Barcelona.\nEl projecte Geoparc disposa de tres seus, totes situades a Tremp. La seu científica al CST Pirineus del ICGC, la seu administrativa situada a l'Ajuntament de Tremp i el Centre de Visitants, l'Epicentre, com a punt neuràlgic d'informació turística i espai de benvinguda als visitants.\nEconomia i turisme, turisme geològic, UNESCO, estudi, Ajuntament de Tremp, Geoparc Orígens, geologia, turisme