Resolució de la directora general de Primera Infància, Innovació i Comunitat Educativa de 21 d’octubre de 2021, per la qual es crea la Comissió de Seguiment per dur a terme la supervisió de la creació del nou Arxiu i Museu de l’Educació de les Illes Balears (BOIB núm. 145, de 23/10/2021)\nResolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 28 de setembre de 2021 de delegació de competències en la directora general de Primera Infància, Innovació i Comunitat Educativa d’aquesta Conselleria (BOIB núm. 136, 5/10/2021)\nResolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 26 de maig de 2021 per la qual es reconeix, a efectes administratius, l’autonomia de gestió de l’Arxiu i Museu de l’Educació de les Illes Balears, AMEIB (BOIB núm. 72, de 3/06/2021)\nResolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 4 de març de 2021 de delegació de competències en el secretari general d’aquesta Conselleria (BOIB núm. 34, d'11/03/2021)\nResolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 4 de març de 2021 de delegació de la signatura de determinats documents comptables i administratius (BOIB núm. 34, d'11/03/2021)\nResolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 4 de març de 2021 de suplència dels òrgans directius de la Conselleria d’Educació i Formació Professional (BOIB núm. 34, d'11/03/2021)\nResolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 15 de febrer de 2021 per la qual es publica el nomenament de personal eventual de la Conselleria d’Educació i Formació Professional (BOIB núm. 23, de 16/02/2021)\nDecret 8 /2021, de 13 de febrer, de la presidenta de les Illes Balears, de modificació del Decret 9/2019, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i s’estableix l’estructura de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB núm. 020, de 14/02/2021)\nResolució del conseller d’Educació, Universitat i Recerca de 8 de novembre de 2019 per la qual es modifica la Resolució del conseller d’Educació, Universitat i Recerca de 26 d’agost de 2019 de delegació de competències en determinats òrgans d’aquesta Conselleria (BOIB 12/11/2019 núm. 154)\nResolució del conseller d’Educació, Universitat i Recerca de 16 de setembre de 2019 de delegació de determinades competències en matèria de gestió del personal docent en la directora general de Personal Docent (BOIB 21/9/2019 núm.129)\nDecret 21/2019, de 2 d’agost, de la presidenta de les Illes Balears, pel es modifica el Decret 12/2019 de 2 de juliol, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 2/8/2019 núm. 106)\nDecret 18/2017, de 2 de novembre, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 24/2015, de 7 d’agost, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 4/11/2017 núm. 135)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 21 de juny de 2017 per la qual es modifica la Resolució del conseller d’Educació i Universitat de 29 d’octubre de 2015 de delegació de determinades competències en matèria de gestió de personal en la directora general de Personal Docent, publicada en el Butlletí Oficial de les Illes Balears núm. 163, de 5 de novembre de 2015 (BOIB 6/7/2017 núm. 82)\nDecret 26/2016, de 13 de maig, d’aprovació dels nous Estatuts de l’Institut Balear d’Infraestructures i Serveis Educatius (IBISEC) (BOIB 14/05/16 núm. 61)\nDecret 11/2016, d’11 de maig, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 24/2015, de 7 d’agost, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 12/5/16 núm.60)\nDecret 5/2016, de 6 d’abril, de la presidenta de les Illes Balears, de modificació del Decret 8/2015, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i s’estableix l’estructura de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 7/4/16 núm. 44)\nDecret 1/2016, de 16 de febrer, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 24/2015, de 7 d’agost, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 28/2/2016 núm. 23)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 29 d’octubre de 2015 de delegació de determinades competències en matèria de gestió de personal en la directora general de Personal Docent (BOIB 5/11/2015 núm. 163)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 19 d’octubre de 2015 per la qual es deleguen determinades competències en el secretari general de la Conselleria d’Educació i Universitat (BOIB 27/10/2015 núm. 156)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 30 de setembre de 2015 per la qual es nomena el director de l’Institut d’Avaluació i Qualitat del Sistema Educatiu (BOIB 6/10/2015 núm. 146)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 25 de setembre de 2015 de delegació de la signatura de determinats documents comptables i administratius en la directora general de Personal Docent (BOIB 15/10/2015 núm. 149)\nResolució del president de l’Institut Balear d’Infraestructures i Serveis Educatius i Culturals (IBISEC) de 23 de setembre de 2015 per la qual es nomena el gerent de l’IBISEC (BOIB 1/10/2015 núm. 144)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 31 d’agost de 2015 per la qual es nomena la Directora de l’Institut per a l’Educació de la Primera Infància (BOIB 5/9/2015 núm. 132)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 5 d’agost de 2015 de suplència dels òrgans directius de la Conselleria d’Educació i Universitat (BOIB 6/8/2015 núm. 118)\nResolució del conseller d’Educació i Universitat de 3 d’agost de 2015 per la qual es nomena la directora de l’Institut per a la Convivència i l’Èxit Escolar de les Illes Balears (BOIB 20/8/2015 núm. 126)\nDECRET 24/2015, de 7 d'agost, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 8/8/2015 núm. 120)\nDECRET 69 /2015, de 17 de juliol, per al que es nomenen als delegats territorials d'Educació de Menorca i d' Ibiza i Formentera (BOIB 17/7/15 núm. 108)\nRESOLUCIÓ del conseller d’Educació i Universitat de 20 de juliol de 2015 per la qual es publica el nomenament de personal eventual de la Conselleria de d’Educació i Universitat (BOIB 23/7/2015 núm. 111)\nRESOLUCIÓ del conseller d’Educació i Universitat de 6 de juliol de 2015 per la qual es publica el nomenament de personal eventual de la Conselleria de d’Educació i Universitat (BOIB 8/7/2015 núm. 101 ext)\nDECRET 54/2015, de 3 de juliol, pel qual es nomenen els alts càrrecs i directors generals de la Presidència i de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 3/7/2015 núm. 98 ext)\nDECRET 53/2015, de 3 de juliol, pel qual es disposa el cessament d’alts càrrecs de la Presidència i de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears i es disposa la publicació en el Butlletí Oficial de les Illes Balears del cessament del personal eventual (BOIB 3/7/2015 núm. 98 ext)\nACORD del Consell de Govern de 3 de juliol de 2015 pel qual s’aprova la relació de llocs de treball corresponent al personal eventual al servei de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 3/7/2015 núm. 98 ext)\nDECRET 12/2015, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 2/7/2015 núm. 97 ext.)\nDECRET 10/2015, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es regula el règim de suplències del vicepresident, dels consellers i de les conselleres del Govern de les Illes Balears (BOIB 2/7/2015 núm. 97 ext)\nDECRET 9/2015, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es disposa el nomenament dels membres del Govern de les Illes Balears (BOIB 2/7/2015 núm. 97 ext)\nDECRET 8/2015, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i s’estableix l’estructura de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 2/7/2015 núm. 97 ext)\nDECRET 7/2015, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual es declara el cessament dels membres del Govern de les Illes Balears (BOIB 2/7/2015 núm 97 ext)\nRESOLUCIÓ de la directora general d’Ordenació, Innovació i Formació Professional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Universitats de 7 de novembre de 2013, per la qual s’estableix el règim de suplències del director de l’Institut de les Qualificacions Professionals de les Illes Balears en els supòsits d’absència, malaltia o vacant (BOIB 19/11/2013 núm. 159)\nORDRE de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 8 de novembre de 2013 per la qual es modifica i es regula la Comissió Tècnica d’Assessorament per a l’Ensenyament de i en Llengua Catalana (BOIB 9/11/2013 núm. 154)\nACORD del Consell de Govern de 14 de juny de 2013, núm 11658, mitjançant el qual s’aprova la modificació de la relació de llocs de treball a conseqüència de la reestructuració orgànica que es deriva del que disposa el Decret 15/2013, de 7 de juny, del president de les Illes Balears (BOIB 15/6/2013 núm. 85)\nACORD del Consell de Govern de 14 de juny de 2013, núm 11659, mitjançant el qual s’aprova la modificació de la relació de llocs de treball de personal laboral a conseqüència de la reestructuració orgànica que es deriva del que disposa el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears (BOIB 15/06/2013 núm. 85)\nACORD del Consell de Govern de 14 de juny de 2013, núm 11656, pel qual s’aprova la modificació de la relació de llocs de treball corresponent al personal laboral de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 15/06/2013 núm. 85)\nACORD del Consell de Govern de 31 de maig de 2013 mitjançant el qual s’aprova la modificació de la relació de llocs de treball a conseqüència de la reestructuració orgànica que es deriva del que disposa el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears (BOIB 04/06/2013 núm. 79)\nINSTRUCCIÓ 1/2012, de 28 de febrer de 2012, de la directora general de Funció Pública, Administracions Públiques i Qualitat dels Serveis per la qual es fixen els criteris per confeccionar les ordres de funcions dels llocs de treball del personal funcionari (BOIB 08/03/2012 núm. 36)\nDECRET 72/2009, de 23 d’octubre, de modificació del Decret 10/2008, de 25 de gener, pel qual es crea l’Institut per a la Convivència i l’Èxit Escolar de les Illes Balears (BOIB 29/10/2009 núm. 159)\nORDRE de la consellera d’Educació i Cultura de 26 de gener de 2009 per la qual es designa la Unitat Estadística de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 12/02/2009 núm.22)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació i Cultura d’1 d’agost de 2008 de delegació de determinades competències en matèria de gestió de personal en el secretari general de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 14/08/2008 núm. 113)\nDECRET 10/2008, de 6 de març, del president de les Illes Balears, pel qual es confereix a les conselleries l’exercici del protectorat de les fundacions en l’àmbit de les Illes Balears (BOIB 15/03/2008 núm. 37)\nDECRET 4/2008, de 4 de gener, pel qual s’assumeixen i s’ordenen les funcions i els serveis encomanats a l’Institut Social de la Marina en matèria d’educació, d’ocupació i formació professional ocupacional traspassats a la Comunitat Autònoma (BOIB 10/01/2008 núm. 5)\nRESOLUCIÓ del conseller d'Educació i Cultura de dia 12 de febrer de 2002, per la qual es crea la Comissió d'estadística de la Conselleria d'Educació i Cultura del Govern de les Illes Balears (BOIB 23/02/2002 núm. 24)\nDecret 12/2019, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 03/07/2019 núm.88) Decret derogat pel decret 21/2019 de 2 d'agost de 2019\nDECRET 12/2015, de 2 de juliol, de la presidenta de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 02/07/2015 núm. 97 ext)\nDECRET 17/2014, de 29 de desembre, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 22/01/2015 núm. 11)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 15 de desembre de 2014 de suplència dels òrgans directius de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 20/12/2014 núm. 174)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 15 de desembre de 2014 de delegació de determinades competències en matèria de gestió de personal en el director general d’Educació i Cultura (BOIB 20/12/2014 núm. 174)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 15 de desembre de 2014 de delegació de la signatura de determinats documents comptables i administratius en el director general d’Educació i Cultura (BOIB 18/12/2014 núm. 173)\nDECRET 54/2014, de 12 de desembre, pel qual es disposen el cessament i el nomenament d’alts càrrecs de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 13/12/2014 núm. 171)\nDECRET 53/2014, de 12 de desembre, pel qual es disposen el cessament i el nomenament d’alts càrrecs de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 13/12/2014 núm. 171)\nDECRET 15/2014, de 12 de desembre, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 12/12/2014 núm. 170)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 27 de novembre de 2014 de delegació de la signatura de determinats documents comptables i administratius en el director general d’Educació, Personal Docent, Universitats i Recerca (BOIB 6/12/2014 núm. 167)\nDECRET 51/2014, de 5 de desembre, pel qual es disposa el cessament del director general d’Educació, Personal Docent, Universitat i Recerca (BOIB 6/12/2014 núm. 167)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats d’11 de novembre de 2014 per la qual es deleguen determinades competències en el secretari general de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 22/11/2014 núm. 160)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 19 de novembre de 2014 de delegació de determinades competències en matèria de gestió de personal en el director general d’Educació, Personal Docent, Universitats i Recerca (BOIB 22/11/2014 núm. 160)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 23 d’octubre de 2014 de delegació de la signatura de determinats documents comptables i administratius en el director general d’Educació, Personal Docent, Universitats i Recerca (BOIB 25/10/2014 núm. 147)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 23 d’octubre de 2014 de suplència dels òrgans directius de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 25/10/2014 núm. 147)\nDECRET 44/2014, de 3 d’octubre, pel qual es disposa el cessament i el nomenament d’alts càrrecs de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 04/10/2014 núm. 135)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats d’11 de novembre de 2014 de delegació de la signatura de determinats documents comptables i administratius en el director general d’Educació, Personal Docent, Universitats i Recerca i en el director general de Planificació i Infraestructures Educatives (BOIB 22/11/2014 núm. 160) derogada per la resolució de 27 de novembre de 2014 (BOIB 06/12/2014 núm. 167)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 23 d’octubre de 2014 de delegació de la signatura de determinats documents comptables i administratius en el secretari general de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 25/10/2014 núm. 147) derogada per la resolució de 11 de novembre de 2014 (BOIB 22/11/2014 núm. 160)\nDECRET 11/2014, de 10 d’octubre, del president de les Illes Balears, pel qual es rectifica un error advertit en el Decret 10/2014, de 3 d’octubre, del president de les Illes Balears, i es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 10/10/2014 núm. 139)\nDECRET 10/2014, de 3 d’octubre, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 03/10/2014 núm. 134)\nDECRET 6/2014, de 12 de setembre, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 13/09/2014 núm. 124)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 23 de gener de 2014 de delegació de signatura de determinats documents comptables i administratius en el titular de la Direcció General de Planificació, Infraestructures Educatives i Recursos Humans (BOIB 30/01/2014 núm. 15) dorogada per la resolució de 23 d'octubre de 2014 (BOIB 25/10/2014 núm. 147)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de dia 27 de gener de 2014, per la qual es publica el nomenament com a personal eventual de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 30/01/2014 núm. 15)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de dia 25 de gener de 2014 per la qual es cessa a personal eventual de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 25/01/2014 núm. 013)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 9 de juliol de 2013 de delegació de determinades competències en matèria de gestió de personal en el director general de Planificació, Infraestructures Educatives i Recursos Humans (BOIB 20/07/2013 núm. 101) derogada por la resolució de 19 de novembre de 2014 (BOIB 22/11/2014 núm. 160)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de dia 11 de juliol de 2013, per la qual es publica el nomenament com a personal eventual de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats al lloc de feina d’Adjunta de Comunicació (BOIB 16/07/2013 núm. 99)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de dia 10 de juliol de 2013 per la qual es publica el cessament de personal eventual de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 13/07/2013 núm. 98)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 31 de maig de 2013 per la qual es deleguen determinades competències en la secretària general de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 15/06/2013 núm. 85) derogada per la resolució d'11 de novembre de 2014 (BOIB 22/11/2014 núm. 160)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 27 de maig de 2013 de suplència dels òrgans directius de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 04/06/2013 núm. 78) derogada per la resolució de 23 d'octubre de 2014 (BOIB 25/10/2014 núm. 147)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats, de dia 2 de maig de 2013, per la qual es publica el cessament del personal eventual de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 09/05/2013 núm. 66)\nRESOLUCIÓ de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats, de dia 3 de maig de 2013, per la qual es publica el nomenament del personal eventual de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats (BOIB 09/05/2013 núm. 66)\nDECRET 8/2013, de 3 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual es regula el règim de suplències del vicepresident, dels consellers i de les conselleres del Govern de les Illes Balears (BOIB 03/05/2013 núm. 61)\nDECRET 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i s’estableix l’estructura de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 02/05/2013 núm. 60) modificat pels decrets 6/2014, 10/2014, 11/2014 i 15/2014\nRESOLUCIÓ del conseller d'Administracions Públiques de 17 de febrer de 2012 per la qual es deleguen competències en matèria de gestió de personal (BOIB 10/03/2012 núm. 37)\nRESOLUCIÓ del conseller d’Educació i Cultura de 15 de desembre de 2009 de suplència dels òrgans directius de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 22/12/2009 núm. 186)\nRESOLUCIÓ del conseller d’Educació i Cultura de delegació de signatura en la secretària o el secretari general de la Conselleria de determinats documents comptables i administratius (BOIB 21/12/2009 núm. 185 EXT.)\nRESOLUCIÓ del conseller d’Educació i Cultura de 15 de desembre de 2009 de delegació de determinades competències en el secretari o secretària general de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 21/12/2009 núm.185 EXT.)\nRESOLUCIÓ del conseller d’Educació i Cultura de 15 de desembre de 2009 de delegació de determinades competències en matèria de gestió de personal en el director o la directora general de Personal Docent (BOIB 21/12/2009 núm.185 EXT.)\nRESOLUCIÓ del conseller d’Educació i Cultura de dia 16 de setembre de 2009, per la qual es publica el nomenament com a personal eventual de la Conselleria d’Educació i Cultura de la Sra. Rafaela Sánchez Benítez al lloc de feina de cap de Gabinet (BOIB 19/09/2009 núm. 137)\nORDRE de la consellera d’Interior per la qual es modifica l’Ordre de la consellera de la Funció Pública i Interior per la qual es deleguen atribucions pròpies de la Conselleria en el secretari general tècnic, en el director general de Personal i en el director general d’Interior (BOIB 18/09/2008 núm.131)\nORDRE de 24 de novembre de 2005, del conseller d'Educació i Cultura per la qual es deleguen en el director general d'Administració i d'Inspecció Educativa determinades competències en matèria d'habilitació de funcionaris de carrera del cos de mestres (BOIB 03/12/2005 núm. 182)\nORDRE de 5 de febrer de 2004, del conseller d'Educació i Cultura per la qual es deleguen en el director general d'Administració i d'Inspecció Educativa determinades competències en matèria de habilitació de professorat de centres privats (BOIB 14/02/2004 núm. 22)\nORDRE del conseller d'Educació i Cultura per la qual es disposa el començament d'activitats de l'empresa pública Institut d'Infraestructures i Serveis Educatius i Culturals de les Illes Balears – IBISEC. (BOIB 27/01/2004 núm. 13)\nORDRE del conseller d'Educació i Cultura, de suplència dels alts càrrecs de la Conselleria d'Educació i Cultura per a supòsits de vacant, absència o malaltia (BOIB 03/06/2000 núm. 69)\nDECRET 1/2014, de 31 de gener, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 04/02/2014 núm. 17)\nDECRET 20/2013, de 15 de juliol, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 20/07/2013 núm. 101)\nDECRET 15/2013, de 7 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 08/06/2013 núm. 82)\nDECRET 19/2013, de 3 de maig pel qual es disposa el nomenament d’alts càrrecs de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 03/05/2013 núm. 61)\nDECRET 18/2013, de 3 de maig, pel qual es disposa el cessament d’alts càrrecs de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 03/05/2013 núm. 61)\nDECRET 7/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual es disposa el nomenament de membres del Govern de les Illes Balears (BOIB 02/05/2013 núm. 60)\nDECRET 17/2013 de 2 de maig, pel qual es disposa el cessament d’alts càrrecs de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 02/05/2013 núm. 60)\nDECRET 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 02/05/2013 núm. 60) deroga el Decret 12/2011, de 18 de juny; el Decret 23/2011, de 5 d'agost; el Decret 33/2011, de 4 de novembre; el Decret 2/20121, de 2 de març; el Decret 8/2012, de 9 de maig; el Decret 19/2012, de 20 de juliol i el Decret 20/2012, de 5 d'octubre.\nDECRET 4/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual es disposa el cessament de membres del Govern de les Illes Balears (BOIB 02/05/2013 núm. 60)\nDECRET 41/2012, d'11 de maig, d'aprovació dels nous Estatuts de l'Institut Balear d'Infraestructures i Serveis Educatius i Culturals (IBISEC) (BOIB 17/05/2012 núm. 70)\nDECRET 20/2012, de 5 d’octubre, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 06/10/2012 núm. 146) derogat pel Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 02/05/2013 núm. 60\nDECRET 19/2012, de 20 de juliol, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 20/07/2012 núm. 105) derogat pel Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 02/05/2013 núm. 60\nDECRET 8/2012, de 9 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 22/05/2012 núm. 73) derogat pel Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 02/05/2013 núm. 60\nDECRET 2/2012, de 2 de març, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 03/03/2012 núm. 33) derogat pel Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 02/05/2013 núm. 60\nCORRECCIÓ d'errates advertides en la publicació de les versions catalana i castellana del Decret 2/2012, de 2 de març, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, en el BOIB número 33, de 3 de març de 2012 (BOIB 06/03/2012 núm. 35)\nDECRET 33/2011, de 4 novembre, del president de les Illes Balears, de modificació del Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 05/11/2011 núm. 166) derogat pel Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 02/05/2013 núm. 60\nDECRET 23/2011, de 5 d'agost, del president de les Illes Balears, pel qual es rectifiquen els errors materials i es modifica el Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 06/08/2011 núm. 119) derogat pel Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 02/05/2013 núm. 60\nDECRET 71/2011, de 22 de juny, pel qual es nomenen els alts càrrecs i directors generals de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 23/06/2011 núm. 94)\nDECRET 70/2011, de 20 de juny, pel qual es nomenen els secretaris generals de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 21/06/2011 núm.92)\nDECRET 10/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i s'estableix l'estructura de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 20/06/2011 núm. 91)\nDECRET 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 20/06/2011 núm. 91) derogat pel Decret 6/2013, de 2 de maig, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 02/05/2013 núm. 60\nDECRET 11/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual es disposa el nomenament dels membres del Govern de les Illes Balears (BOIB 20/06/2011 núm. 91)\nDECRET 2/2011, de 14 de març, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 10/2010, de 9 de març, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 02/04/2011 núm. 48) derogat pel Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 20/06/2011 núm. 91\nDECRET 36/2010, de 2 de novembre, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 10/2010, de 9 de març, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 4/11/2010 núm. 160) derogat pel Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 20/06/2011 núm. 91\nDECRET 18/2010, de 4 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i es modifica el Decret 10/2010, de 9 de març, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 05/06/2010 núm. 84) derogat pel Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 20/06/2011 núm. 91\nDECRET 10/2010, de 9 de març, del president de les Illes Balears pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 11/03/2010 núm. 40 EXT.) derogat pel Decret 12/2011, de 18 de juny, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableixen les competències i l'estructura orgànica bàsica de les conselleries de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, BOIB 20/06/2011 núm. 91\nCORRECCIÓ d’errada de composició en el Decret 6/2010, de 7 de febrer, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 11/2007, d’11 de juliol, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 09/02/2010 núm. 23 EXT.)\nDECRET 6/2010, de 7 de febrer, del president de les Illes Balears pel qual es modifica el Decret 11/2007, d’11 de juliol, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 08/02/2010 núm. 21 EXT.)\nDECRET 5/2010, de 7 de febrer, del president de les Illes Balears, pel qual es regula el règim de suplències dels consellers i conselleres del Govern de les Illes Balears (BOIB 08/02/2008 núm. 21 EXT.)\nDECRET 3/2010, de 7 de febrer, del president de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i s’estableix l’estructura de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 08/02/2010 núm. 21 EXT.)\nDECRET 93/2009, de 29 de desembre, pel qual es disposa el cessament i el nomenament del director general d’Innovació i Formació del Professorat de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 31/12/2009 núm.191)\nDECRET 76/2009, de 30 d’octubre, pel qual es disposa el cessament i el nomenament d’un alt càrrec de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 31/10/2009 núm. 160)\nDECRET 17/2009, de 9 d’octubre, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableix l’estructura orgànica bàsica de la Presidència i es modifica l’estructura orgànica bàsica d’algunes de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma (BOIB 15/10/2009 núm. 150)\nDECRET 58/2009, de 18 de setembre, pel qual es disposa el cessament i el nomenament d'alts càrrecs de la Consellería d'Educació i Cultura (BOIB 19/09/2009 núm.137)\nDECRET 15/2009, de 14 de setembre, del president de les Illes Balears, pel qual regula el règim de suplències dels consellers i conselleres del Govern de les Illes Balears (BOIB 15/09/2009 núm. 135 EXT.)\nDECRET 14/2009, de 14 de setembre, del president de les Illes Balears, pel qual es disposa el cessament i el nomenament de membres del Govern de les Illes Balears (BOIB 15/09/2009 núm. 135 EXT.)\nDECRET 13/2009, de 14 de setembre, del president de les Illes Balears, pel qual es determina la composició del Govern i s'estableix l'estructura de l'Administració Autònoma de les Illes Balears (BOIB 15/09/2009 núm. 135 EXT.)\nDECRET 14/2008, de 28 de març, del president de les Illes Balears pel qual es modifica el Decret 11/2007, d’11 de juliol, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 29/03/2008 núm. 43)\nDECRET 10/2008, de 25 de gener, pel qual es crea l’Institut per a la Convivència i l’Èxit Escolar de les Illes Balears (BOIB 31/01/2008 núm. 15)\nDECRET 92/2007, de 20 de juliol, pel qual es nomenen els delegats territorials d’Educació a Menorca i a Eivissa i Formentera (BOIB 21/07/2007 núm. 112)\nDECRET 91/2007, de 20 de juliol, pel qual es nomenen els alts càrrecs de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 21/07/2007 núm. 112)\nDECRET 77/2007, de 12 de juliol, pel qual es nomenen els alts càrrecs de la Conselleria d’Educació i Cultura (BOIB 13/07/2007 núm. 105 EXT.)\nDECRET 11/2007, d’11 de juliol, del president de les Illes Balears, pel qual s’estableixen les competències i l’estructura orgànica bàsica de les conselleries de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears (BOIB 12/07/2007 núm. 104)\nDECRET 1/2006, de 25 de gener, del president de les Illes Balears, pel qual es modifica el Decret 26/2004, de 21 de setembre, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Conselleria d'Educació i Cultura (BOIB 28/01/2006 núm. 13)\nDECRET 74/2005, d'1 de juliol, de modificació del Decret 57/2005, de 20 de maig, pel qual es crea l'Observatori i el Comissionat per a la convivència escolar en els centres educatius de les Illes Balears (BOIB 12/07/2005 núm. 104) derogat pel Decret 10/2008, de 25 de gener pel qual es crea l'Institut per a la Convivència i l'Èxit Escolar de les Illes Balears, BOIB 31/01/2008 núm. 15\nDECRET 57/2005, de 20 de maig, pel qual es crea l'Observatori i el Comissionat per a la convivència escolar en els centres educatius de les Illes Balears (BOIB 28/05/2005 núm. 82 EXT.) derogat pel Decret 10/2008, de 25 de gener pel qual es crea l'Institut per a la Convivència i l'Èxit Escolar de les Illes Balears, BOIB 31/01/2008 núm. 15\nDECRET 9/2005, de 30 de maig, del president de les Illes Balears, de modificació del Decret 26/2004, de 21 de setembre, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Conselleri d'Educació i Cultura (BOIB 02/06/2005 núm. 84)\nDECRET 26/2004, de 21 de setembre, del president de les Illes Balears, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Conselleria d'Educació i Cultura(BOIB 30/09/2004 núm. 136)\nDECRET 4/2004, de 16 de gener, de creació de l'Institut Balear d'Infraestructures i Serveis Educatius i Culturals (IBISEC) (BOIB 27/01/2004 núm. 13) derogat pel Decret 41/2012, d'11 de maig, d'aprovació dels nous Estatus de l'Institut Balear d'Infraestructures i Serveis Educatius i Culturals (IBISEC), BOIB 17/05/2012 núm. 70\nACORD del Consell de Govern de 12 de desembre de 2003, sobre la creació d'un comissionat per a la reforma educativa a les Illes Balears, derivada de la Llei orgànica 10/2002, de 23 de desembre, de qualitat de l'educació (BOIB 20/12/2003 núm. 175)\nDECRET 10/2003, de 4 de juliol, del president de les Illes Balears, de modificació del Decret 8/2003, de 30 de juny, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Vice-presidència i de les conselleries del Govern de les Illes Balears (BOIB 07/07/2003 núm. 97 EXT.)\nDECRET 8/2003, de 30 de juny, del president del Govern de les Illes Balears, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de la Vice-presidència i de les conselleries del Govern de les Illes Balears (BOIB 01/07/2003 núm. 93)


Enric I. Canela » 2010 » setembre » 29\nArchive for setembre 29th, 2010\nPosted in Articles Enric I. Canela, Política, Recerca on setembre 29th, 2010 No Comments »\nEnric I. Canela Avui durant la seva compareixença en la Comissió de Ciència i Innovació del Congrés dels Diputats, el secretari d’Estat de Recerca, Felipe Pétriz, ha reconegut dificultats a l’hora de contractar definitivament o estabilitzar als beneficiaris del programa Ramón y Cajal quan, als cinc anys, conclou la beca. Ha dit que aquesta situació […]\nPosted in Articles Enric I. Canela, Desenvolupament, Economia, Innovació, Recerca on setembre 29th, 2010 No Comments »\nEnric I. Canela El president del CSIC, rafel Rodrigo, deia al març del 2009: L’any 2009 serà també clau per a l’arrencada de CSIC K2B (CSIC “knowledge to Bussiness”), societat mercantil que impulsarà la transferència de coneixement al sector productiu i ajudarà als investigadors a crear empreses de base tecnològica. L’objectiu de Rodrigo era que […]\nEnric I. Canela Miquel Duran publica Alumni UB, creant xarxa amb exestudiants universitaris. Té raó en la seva valoració. Aquestes xarxes d’antics alumnes tenen molta tradició als EUA i aquí cap. La UPF, la UOC, IESE, etc. tenen un esquema o més modern o més semblant a l’americà i poden tenir més èxit. L’èxit d’Alumni […]


La mona de Pasqua ha passat de ser un simple tortell de pa, sucre i ous a convertir-se en una creació pastissera on la xocolata pren un gran protagonisme. La mona és un dels pastissos típics de Catalunya, però d’on ve exactament aquesta tradició de regalar-la i menjar-la el dilluns de Pasqua?\nL’existència d’aquest pastís dolç està documentada per primer cop al segle XV, tot i que molts historiadors asseguren que ja des d’abans es menjaven mones a Catalunya. La xocolata s’hi va afegir al segle XVI, amb l’arribada del cacau provinent d’Amèrica.\nAntigament, l’arribada de la Pasqua significava el retorn a la llibertat de menjar després de la quaresma, una època de reflexió i penitència. D’acord amb els preceptes cristians, el dilluns de Pasqua es convertia en una mena d’experiència catàrtica on els plats s’omplien novament de viandes abundants i variades. De postres, a les cases on hi havia mainada es menjava les que els padrins entregaven als fillols, generalment pastissos.\nLa forma i composició d’aquest pastís, que la tradició dicta que els padrins han de regalar en aquesta data als seus fillols, ha variat molt amb el temps; sembla que antigament, quan es feia a casa, tenia forma de tortell i era feta amb pasta de pa, possiblement una mica més pastada i enriquida, adornada amb ous durs amb la closca pintada, un per cada any de l’infant a qui li era lliurada.\nLes mones actuals, fetes amb una base de pa de pessic, mantega i xocolata, i adornades amb plomalls, fruita confitada i ous o altres figures de xocolata, no es van començar a fer fins al segle XIX.


Xirivella reactiva l'oferta cultural per a aquest estiu 2021 | Valencia Extra\nEl mes de juliol començarà amb el programa Estiu Jove, destinat a la joventut i organitzat pel Centre Jove de Xirivella. El 2 de juliol s’ha programat l’obra de teatre-rap Lázaro, una adaptació lliure del clàssic El Pigall de Tormes realitzada per l’actor i raper Roberto Hoyo i el compositor Marco Ferreira. El 9 de juliol serà el dia de la dansa, amb dos espectacles: Refugis habitats, d’ Entretantos Dansa; i Sénia, de Fil d’Arena Dansa-Teatre. A més, s’ha dissenyat un conjunt d’iniciatives per a les vesprades del 5 al 16 de juliol amb jocs de taula, youtuber, TikTok, hip-hop, taller de cuina, còmic manga… Totes les activitats es desenvoluparan en el Centre Jove.\nLa programació estival serà la bestreta del mes de setembre, que estarà carregat d’activitat en el municipi: “Tenim al davant uns mesos molt assenyalats: nits estiuenques, festes majors, falles i la Mostra Internacional de Pallasses i Pallassos. L’Ajuntament promourà tota classe d’actes i espectacles per a recuperar el to perdut durant la pandèmia i sincronitzar de nou al nostre públic amb l’agenda cultural”, afirma Roberto Romero, regidor de Cultura. Unes activitats que es faran a l’aire lliure, tenint en compte les mesures vigents i assegurant les majors condicions de seguretat sanitària.


Ser jove no és fàcil, i menys en un entorn humil i malaltís mancat d’afecte. Però sempre apareix alguna oportunitat de canviar, de triar un camí. El protagonista d’aquest magnífic còmic és en Gabriel, l’alter ego de l’autor Gabi Beltrán, que rememora a les pàgines d’aquest llibre la seva traumàtica adolescència. Una etapa gris, el color que predomina a les vinyetes tan ben elaborades de Bartomeu Seguí, que reflecteixen amb tot detall la vida quotidiana en un barri humil de Palma.\n«Ningú no està mai completament tot sol. Un sempre és amb un mateix. I no hi ha ningú que pugui fer-te més mal que qui coneix fins la teva por més profunda», diu el protagonista en un moment del relat. Després de viure uns anys en un internat i de tornar amb la seva mare, amb qui manté una relació traumàtica, en Gabriel acaba vivint amb la seva àvia. Ella posa el toc de cordura i tendresa en aquesta història crua i sense concessions i al seu costat el protagonista aprèn, d’una forma subtil, valuoses lliçons de canvi. «De vegades, els canvis, els que són importants de veritat, no succeeixen de forma abrupta». En Gabriel es troba perdut i sol enmig d’unes relacions familiars traumàtiques i una colla d’amics que es passen el dia al carrer fumant i bevent.\nFins que un dia coneix una noia sueca de passat misteriós per la qual comença a treballar fent feinetes de la casa. Serà ella qui li posi en safata l’oportunitat de canviar, de triar un nou camí menys gris, menys dolorós. Però la sang i l’enyorança familiar pesen sempre.\nGabi Beltrán i Bartomeu Seguí ja van publicar el 2011 el còmic Històries de barri, que va guanyar el I Premi de Còmic Ciutat de Palma i que es va publicar també a Alemanya i França. Amb aquest nou volum continuen captivant el lector per la seva honestedat i la seva destresa per incitar a la reflexió. Un còmic que agradarà sobretot un públic juvenil però també el lector adult, que de ben segur rememorarà en aquestes pàgines bocins del seu propi passat.


COCINA SIN ESTRÉS. SIN GLUTEN NI LACTOSA. PARRAGON. 9781474882620 Librería Árbol de Libros\nCOCINA SIN ESTRÉS. SIN GLUTEN NI LACTOSA


Video porno - segretaria milf | AmaPorn\nVideo porno - segretaria milf\nAggiunto: 5 years ago Durata: 6:51 Caricato da: Mike\n
Video porno - segretaria milf offerto da amaporn.com\nSegretarie troie arrapate - sono belle mignotte le interpreti dell'odierno clip hard gratis che riprende scene di scopate in ufficio. Queste calde puttane per ragioni di carriera non esitano a fare sesso con i loro capi a cui piace essere spompinati e poi sborrare addosso alle loro amanti.\n32:56 7019 Video porno - segretaria culona\n24:05 5109 Video porno - segretaria bionda\n4:01 13705 Video porno - segretaria ninfomane\n4:55 12881 Video porno - segretaria porca scopata in ufficio\n5:00 30886 Video porno - segretaria maiala fa sesso in ufficio\n3:02 27915 Video porno - segretaria tettona pompino al boss\n31:44 33905 Segretaria MILF inculata da un 20enne in sala d'attesa\n12:03 3394 Video porno - milf bionda\n7:11 2285 Video porno - milf tettona\n28:09 10432 Video porno - Milf si fa scopare


Ets a: Inici > Viure a Roda > Serveis i Medi Ambient > L'aigua\nL'entorn de Roda\nL'aigua a Roda\nEl nostre poble intervé d’una manera decisiva en el cicle natural de l’aigua. Depenem del riu i de les aigües freàtiques i hi retornem les nostres aigües residuals. La gestió responsable d’aquest element bàsic és una de les claus del respecte al medi ambient i de la sostenibilitat.\nEl procés comença als punts d’abastament, des d’on es condueix a les plantes potabilitzadores per tal de fer-la apta per al consum i distribuir-la. Les aigües utilitzades (residuals) són conduïdes per la xarxa de clavegueram fins a la planta depuradora on són tractades abans de ser abocades al riu.\nÉs el recurs més essencial que tenim i per aquesta raó, des del Punt d’Atenció Ambiental, treballem per al foment de l’estalvi d’aigua.\nDe forma continuada es realitza el control de les analítiques de l’aigua de xarxa i dels nivells de consum municipals. Aquests controls són clau per tal d’aplicar mesures correctores en cas necessari.\nTambé de forma continuada es controlen els consums d’aigua municipals. En els darrers anys i com a conseqüència del creixement del municipi, aquesta tendència ha anat augmentant tot i les mesures d’estalvi i les campanyes de sensibilització.\nAbastament i qualitat\nL’aigua al municipi prové d’una sola xarxa de distribució que consta de 2 dipòsits interconnectats que són de capçalera i que distribueixen uns 979 m3/dia. L’aigua d’aquests dipòsits prové de la xarxa Osona Sud i del Pou de la Prada (actualment representen el 10% de l’abastament del municipi).\nLa XARXA OSONA SUD, partint des de l’ETAP de Manlleu dóna servei a Roda de Ter i a 15 municipis més (total 45.000 habitants), amb un cabal de 13.000 m3/dia, que ara s’amplien fins a 26.000 m3/dia. Els cabals assignats per al nostre municipi, són de 3.645 m3/dia.\nL’àrea d’AIGÜES POTABLES del Consell Comarcal d’Osona s´encarrega de la gestió, funcionament i millora de l’estació de tractament d’aigua potable (potabilitzadora) amb la finalitat d’aportar els cabals complementaris que necessitem al municipi per tal de garantir el subministrament d’aigua potable a la població.\nDe la gestió, proveïment i controls de qualitat d’aquest servei municipal, se’n cuida l’empresa AQUALIA GESTIÓN INTEGRAL DEL AGUA, S.A.. L’oficina de Roda de Ter es troba al carrer Bac, 19 i està oberta al públic els dilluns i divendres de les 10:00 a les 12:00 i els dimecres de les 10:00 a les 13:00 i de les 16:00 a les 18:00 (Tel. Atenció al client: 900 81 40 81, de dilluns a divendres les 08:00 a les 20:00; Tel. Avaries: 900 81 40 82, 24h., 365 dies l'any; Tel. Lectures: 900 81 40 83, de dilluns a divendres de les 08:00 a les 20:00).\nSanejament a la depuradora\nEl Consell Comarcal d’osona a través de l’àrea de SISTEMES DE SANEJAMENT, és l’administració actuant pel que fa a la gestió dels sistemes de sanejament, depuradores urbanes i xarxa de col·lectors en alta, el control dels abocaments, la tramitació dels expedients de permís d’abocament al clavegueram i via camió cisterna, les inspeccions a indústries i les sancions corresponents. El clavegueram en baixa és competència municipal.\nLa depuradora municipal de Roda de Ter és biològica i tracta 1.378 m3/dia de mitjana. El funcionament de la depuradora és competència de l’empresa Depuradores d’Osona (Cabals tractats l’any 2006 - 501.291 m3) .\nMÉS ENLLÀ DE L'ESTALVI\nEs tracta d’una responsabilitat compartida. Necessitem modificar els nostres hàbits i assumir els canvis que estan arribant cada cop més de pressa pel que fa al clima. Ens referim a una nova manera d’entendre la relació amb el medi, que pel que fa a l’aigua, passa no tan sols per estalviar-ne perquè “no n’hi ha”, sinó per evitar-ne el malbaratament, amb independència de la quantitat d’aigua emmagatzemada als embassaments. Si entenem aquest concepte, ens adonarem que amb molta menys aigua de la que ara consumim en tenim prou i de sobres.\nAnàlisi de l'aigua del mes de març de 2019\npdf Arxiu PDF (982,18 Kb) - Data de publicació: 03.04.19\nAnàlisi de l'aigua del mes de desembre de 2018\npdf Arxiu PDF (62,99 Kb) - Data de publicació: 18.01.19\nAnàlisi de l'aigua del mes d'abril de 2018\npdf Arxiu PDF (62,98 Kb) - Data de publicació: 18.01.19\nAnàlisi de l'aigua del mes de novembre de 2017\npdf Arxiu PDF (62,90 Kb) - Data de publicació: 18.01.19\nAnàlisi de l'aigua del mes de juny de 2016\npdf Arxiu PDF (62,89 Kb) - Data de publicació: 18.01.19\nAnàlisi de l'aigua del mes de desembre de 2015\npdf Arxiu PDF (62,74 Kb) - Data de publicació: 14.12.15\nAnàlisi de l'aigua del mes de juny de 2015\npdf Arxiu PDF (62,89 Kb) - Data de publicació: 14.07.15\nAnàlisi de l'aigua del mes de desembre de 2014\nAnàlisi de l'aigua del mes de juliol de 2014\npdf Arxiu PDF (63,42 Kb) - Data de publicació: 11.08.14


e-colònies.cat : Famílies majors d’edat\nMarta Comas Sàbat | Actualitzat el 08/08/2013\nFa temps que sabem que l’escola és la institució socialitzadora per excel·lència. Que allà on les famílies transmeten diversitat de maneres de fer, de tarannàs segons els quals els infants es mouran en societat, comprendran el món i intervindran en l’entorn pel que circulin, l’escola genera motlles. I de fet, aquest és un dels principals encàrrecs que té l’escola: aconseguir emmotllar tots aquests infants tant diversos en un patró, que anomenarem cultura comuna o capital social, garantia de cohesió.\nTampoc diem res de nou evidenciant que educar, socialitzar, culturitzar, genera tensió entre una diversitat d’origen particular, cada casa és un món, i la força homogeneïtzadora de l’escola, pel bé comú. Diàriament a la porta d’entrada de l’escola, allà on els pares entreguen o recullen els seus fills, en les estones no lectives o en aquells espais on les famílies troben escletxes per a remoure la institució educativa amb la seva heterodòxia, es replanteja aquest equilibri precari entre institució educativa, en singular, i famílies, en plural. Mestres i professors, al seu torn, s’esforcen per donar pautes, reconduir i “ensinistrar” als pares i les mares per a que tots plegats es posin en línia en la tasca d’educar els alumnes d’uns, i els fills i filles dels altres.\nSegons l’estil de l’escola, aquesta negociació és realment una negociació, en la que adults compromesos amb l’educació, pacten i es posen d’acord, des del lloc que els correspon a cada ú, sobre les responsabilitats i les maneres de fer per a que aquests nens i nenes, adolescents o joves, visquin amb el màxim de coherència el trànsit família escola.\nEn l’altre extrem hi trobem institucions educatives amb un l’estil de relació distant i jeràrquic, en les que els professionals ostenten el lloc del saber i les famílies queden relegades en el lloc dels ignorants, de manera que, aquell possible encaix es pot desencaixar en forma d’adoctrinament, judici de valors o desqualificació generalitzada de la manera com les famílies exerceixen la seva parentalitat.\nEntre aquests dos extrems, el que entén que les propostes de la famílies són tan legitimes i autoritzades com les propostes dels docents, i el que infantilitza les famílies i pretén ensinistrar-les, trobem una gradació de models de corresponsabilitat molt àmplia. Experiències de gestió compartida, espais diversos de participació, les comissions de treball o la comunicació oberta, fluida i bidireccional són bons exemples del paper que poden arribar a jugar els familiars en moltes escoles catalanes. Atenció però que hi ha d’haver una intencionalitat real de l’escola d’empoderar (cedir poder i definir quotes de decisió compartida) a les famílies i anar més enllà de la simple encomana de feines concretes i pautades. No fa massa una mare de l’AMPA d’una escola de primària ho expressava amb claredat: “la direcció ha d’entendre que nosaltres, a més de mans, podem aportar idees”.\nEn aquest sentit una iniciativa interessant com són les escoles de pares poden apuntar cap a un model o cap a l’altre: com l’escola mateixa, poden haver quedat ancorades en la lliçó magistral, en la simple transmissió de coneixements o poden haver avançat cap a models innovadors i interactius d’educació entre iguals i pràctica reflexiva. La divisòria entre un o altre enfocament és el grau de reconeixement mutu que es professin les parts.\nTambé en d’altres iniciatives interessants promogudes per l’administració s’escapen massa sovint formulacions que infantilitzen les famílies, que pretenen ensenyar-les-hi allò que no saben, que les redueixen a l’àmbit de receptores de la informació, però no obren espais propositius. Que marquen pautes de criança i orienten l’educació segons un motlle únic en el que la diversitat és difícil d’encaixar.\nAmb tot plegat, una cosa està clara: qui estableix la cultura relacional d’una escola, l’estil de la comunicació, els marges d’autonomia d’uns i altres, el grau de coneixement i reconeixement, és el conjunt de la comunitat. Una comunitat que té tres potes: els mestres, les famílies i l’entorn. Si una falla, el tamboret coixeja.\nMassa vegades la inèrcia institucional acaba marcant unes pautes que silencien la veu de les famílies o es tanquen a les aportacions de l’entorn com si fossin soroll que entorpeix la tasca de l’escola. Per això aquest article pretén reivindicar la majoria d’edat, amb veu i vot, de les famílies. Reivindicar la capacitat per prendre decisions, per aportar idees, a més de mans, dels pares i mares d’alumnes.\nEn el context actual de crisi de les institucions, els nous moviments socials estan posant sobre la taula el fet que la democràcia real va molt més enllà del vot el dia de les eleccions. Reivindiquen tres nivells de democràcia, que salvant totes les distàncies, hauríem de trobar també en el sistema educatiu:\n-\tUn primer nivell comunitari, tan simple com interessar-se per la salut del veí, per aquells nenes i nenes que si no mengen a l’escola no menjaran a casa. Un primer nivell d’implicació i d’interès per l’altre que trenca l’ individualisme propi de la societat postmoderna i ens aboca a una esfera més social i compromesa. Avui moltes mares i pares que s’arremanguen al voltant de la pròpia escola per solventar la manca de recursos o per mantenir la qualitat de l’educació, estan fent un exercici de democràcia real de primer nivell.\n-\tHi ha un segon nivell, que comporta organitzar-se front un repte, trobar respostes, compartir idees, formular projectes i articular un discurs front uns interlocutors. Associar-se, crear xarxes, anar més enllà de la pròpia escola i sortir al barri: és pujar un graó en la practica democràtica.\n-\tPer últim en la democràcia representativa trobem el nivell institucional. El que descriuen les lleis, el que està formalitzat i permet seure la societat civil a les taules de l’administració i incidir en les polítiques publiques. Aquest espai, que sovint ha quedat massa allunyat de la vida real de les escoles, és el que podem ocupar en els consells escolars al centre, al municipi o al govern, és el que en les comissions de garanties de l’escolarització, els projectes educatius de ciutat i d’altres, es reserva a les famílies. És un espai que sovint no s’ha explotat prou i a hores d’ara, a les portes d’una reforma educativa centralista i autoritària com és la LOMCE poden quedar del tot mutilats. Però aquest seria objecte d’un altre article.\nMarta Comas SàbatDirectora del projecte Famílies amb veu


CCCB-Arxiu Xcèntric. Taller de projecció cinematogràfica (2022) Entradas, Dom, 29 may. 2022 a las 11:00 | Eventbrite\njue., 7 jul. 11:15 a. m.


Poesia Infantil i Juvenil: Un mundo de arco iris, poema infantil de colors\nHem començat a rebre poemes (molt bé... la creativitat al poder). Poc a poc anirem penjant-los al blog. Comencem per un poema de Florencio Santos Arranz, profe d'una colla d'alumnes ben eixerits. Un poema que ens ha agradat per la seua versificació i pel contingut: una barreja de colors a la natura i a la societat. Un poema infantil dels colors que volem compartir amb tots vosaltres i que Floren dedica a tots els seus alumnes i xiquets, amb molts versos i colors:\nUn mundo de arco iris\n(Florencio Santos Arranz)\nSi ves una rosa\ndice una mariposa.\ndice un arroyo.\ndice una nube.\nSi ves estas rosas\ntodos los niños de este mundo.\nPero me faltan los niños\nme faltan las rosas\n¿Es que no son hermosas?\n¿Es que no son hermosos?\nRosas azules rojas amarillas\ny niños negros amarillos rojos\ncon todos los colores del arco\niris que yo para vosotros, queridos\n-Dicen la mariposa el arroyo y la nube.\nEtiquetas: Florencio Santos, poemes de colors, poemes de flors, poemes de primavera, poetes\n"De colores se visten los campos en primavera".. i les aules de tot el món. Molts colors amb versos i somriures. M'agrada que el poema vaja dedicat als alumnes, això diu molt del mestre, molt en possitiu i en poesia.\nHermoso este Blog! En las noches leo para mi hija de 5 años. Hay una poesía infantil que se llama "Amor en la Biblioteca" de Liliana Cinetto, le encanta! Ahora ya encontré mas poesías para leerle. Gracias\nPoemes i nens de colors, d'olors, de sons i rialles diferents i semblants. Un "estupendo" poema, Salvia.\nSaludets des de Gandia. Lola\nMUY BUENO.CONOCEN POEMAS DEL ARCOIRIS?POR FAVOR ESCRIBANLO QUE LO NECESITO.\nEspero que te sirva este enlace del blog, pues habla de los colores del arco iris y otro poema sobre el arco iris:\n"Besadetes" y gracias por tu comentario\nSàlvia en els teus enllaços posa un que es diu contes matematics blogspot.com del institut de Vilafranca del Penedés de BCN Ies Eugeni d'ors.\nTb estan relacionats amb la biblioteca ceip sant jordi de Lleide.\nGràcies, besadetes floren


Col·lecció: De 100 en 100, núm. 21\nLa cuina catalana —repetidament, a través de Ferran Adrià i Joan Roca— ha estat declarada la primera del món. En aquest llibre, a manera de “cànon”, hi descobrirem quins són els plats indispensables d’aquesta cuina, els que han inspirat els grans cuiners, que formen de la nostra memòria palatal històrica i de la nostra vida, i fins i tot alguns dels que cuinen els grans xefs. Veurem com la cuina catalana és alhora arcaica, ben construïda, inventiva i evolutiva; un repte al plaer i un patrimoni cultural que val la pena conservar.\nHistoriador, escriptor, periodista i consultor gastronòmic. Professor d’Enogastronomia de l’Escola de Turisme i Direcció Hotelera de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Membre de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana (AELC), de l’Associació Internacional de Crítics d’Art (AICA), de la Federació Internacional de Periodistes de Turisme, entre altres. Ha estat professor d’Història de l’Art Contemporani i Teoria i Tècniques de l’Art a la Universitat de Girona, i ha impartit diversos cursos d’art i gastronomia en centres acadèmic d’arreu: Universitat de Barcelona, Girona, Bellaterra, València, Alacant, Perpinyà, etc.\nHa publicat més de 50 llibres, amb 4 enciclopèdies de gran format i molt denses considerades obres de referència. Entre les quals La cuina catalana, en 9 volums; a més 3 sobre La cuina mediterrània; 3 sobre La cuina del món; i 4 sobre La cuina. Gastronomia tradicional sana.\nHa obtingut diversos premis d’assaig i gastronomia, entre els quals el Gourmand World Coockbook Awards en 7 ocasions.\nHan elogiat la seva obra, entre altres, Ferran Adrià, Santi Santamaria, Carme Ruscalleda, Joan Roca, Alexandre Cirici, Joan Perucho, Néstor Lujan, Manuel Vázquez Montalbán, Eliane Thibaut Comelade, Carlo Sechi, Pere Verdaguer, Antonio Vergara, Ramon Barnils, Ignasi Riera,Maria Mercè Roca, Narcís Comadira, Antoni Puigverd, Pau Faner, Josep M. Fonolleras, Carles Hac Mor, Jordi Llavina, Miquel Pairolí, Joan Daniel Bezsonof, Matthew Tree, Lluís Bonada, Salvador Cardús, Quim Monzó, Josep Maria Terricabras, Joan Francesc Mira…\nRevista Cuina - desembre de 2013\nVilaweb Gastronomia - 7/12/2013\nTerrassanoticies.com - 15/11/2013\nSies.tv - 14/11/2013\nDiari de Girona - 3/11/2013\nEl Punt Avui - 13/10/2013\nDiari Gran del Sobiranisme - 03/07/2013


ICV-EUIA pregunta al parlament pel retard de les obres de l institut Terra Roja - Santako.com\nICV-EUIA pregunta al parlament pel retard de les obres de l institut Terra Roja\nadmin 28 agosto 2013 ICV-EUIA pregunta al parlament pel retard de les obres de l institut Terra Roja2013-08-28T10:21:24+02:00 No Comment\nL'endarreriment de les obres d'ampliació de l'institut Terra Roja de Santa Coloma ha arribat en forma de pregunta al Parlament de Catalunya. Segons ha informat l'escola, la diputada d'ICV-EUiA, Dolors Camats, va adreçar fa uns dies la pregunta al Departament d'Educació en què demanava la data d'acabament d'unes obres que, segons els terminis anunciats, haurien d'haver-se acabat aquest mes, però que encara no estan enllestides. La pregunta parlamentària és fruit de la petició que el cap del departament de ciències socials del Terra Roja, Pere de la Fuente, va tramitar al Parlament. No sabem els motius del endarreriment i volem que ens els diguin, afirma. A l'escola asseguren que s'han adreçat al conseller Maragall però que no han obtingut resposta. Les obres, de tres milions d'euros, van iniciar-se el novembre de 2005 i a banda de millorar els espais vells preveuen la construcció d'una sala annexa per a usos múltiples.\nMés informació: loligomez.cat\nhttps://www.santako.com/icv-euia-pregunta-al-parlament-pel-retard-de-les-obres-de-l-institut-terra-roja/ 2013-08-28T10:21:24+02:00 adminGeneralL'endarreriment de les obres d'ampliació de l'institut Terra Roja de Santa Coloma ha arribat en forma de pregunta al Parlament de Catalunya. Segons ha informat l'escola, la diputada d'ICV-EUiA, Dolors Camats, va adreçar fa uns dies la pregunta al Departament d'Educació en què demanava la data d'acabament d'unes obres...admin webmaster@santako.comAdministratorSantako.com


Un vídeo per explicar què és SAREB | |\nPer María Alonso Vecino , Social Media Director a Kreab Gavin Anderson\nEn els últims mesos, gran part dels usuaris que arriben a la web de Sareb des de les 20 primeres posicions de Google ho fan amb recerques com “la sareb ” , ” banc sareb ” o ” banc dolent Sareb “. Aproximadament un 46 % dels usuaris que arriben al portal des de Google ho han fet a través d’una recerca que conté el terme ” banc” , malgrat que no es tracta d’una entitat financera, el que revela el desconeixement general que existeix sobre aquesta entitat.\nSareb no és un banc, sinó una societat de gestió d’actius. No té fitxa bancària, i per tant no concedeix hipoteques, ni opera com un banc. La seva funció és la venda dels actius procedents de la banca que ha rebut ajudes, buscant la màxima rendibilitat i reduir al mínim el cost que per al contribuent pugui tenir aquesta ajuda.\nMalgrat aquesta circumstància, els usuaris d’Internet es refereixen a Sareb molt habitualment incloent el terme ” banc”. De fet, ho fan en un 40% de les ocasions, segons l’anàlisi de mencions de Sareb en espanyol en mitjans digitals en els últims tres mesos. A més, una de les cerques més habituals a Google és l’expressió: “què significa Sareb”. Amb totes aquestes dades, Sareb ha elaborat un vídeo molt breu amb l’objectiu d’aclarir els dubtes més freqüents sobre l’entitat.\nPot veure el vídeo a la web de Sareb\nTaxacions homologades per al Pla Oportunitat 2013 de la SAREB


Sopar de Nadal Catalunya Mobile Entradas, Jue, 12 dic. 2019 a las 20:30 | Eventbrite\nde Associació Catalunya Mobile\nCarrer Palaudàries, 26\nCom cada any, us proposem des de l’Associació Catalunya Mobile el sopar de Nadal d’empresaris Mobile a Catalunya. Un sopar on conèixer i compartir experiències com a directius del món mobile i de les Apps.\nL’objectiu del sopar és aprofundir en les relacions entre els directius de les empreses associades en un entorn ideal i gaudir de l'experiència que ens ofereix Bouquet Experience.\n"Ens endinsem en un viatge enològic, gastronòmic i multisensorial. Un maridatge perfecte de gastronomia, cultura i emocions que ens ajudarà a transportar-nos al lloc del món tractat. En les experiències 360º, a més, la nostra immersió és gairebé completa, ja que acompanyem l'experiència del millor contingut audiovisual i dels millors aromes."\nBouquet Experience (https://www.bouquetsensations.com/)\nCalle Palaudàries, 26, Barcelona\nDijous 12 de desembre a les 20:30\nEntrada reduïda: 20€. Vàlida per la primera entrada que compri un soci. Cal estar al corrent de la quota.\nEntrada general: 75 €.\nSopar de Nadal Catalunya Mobile en Bouquet Experience\nCarrer Palaudàries, 26 Hotel Grums, 08004 Barcelona, Spain\nAssociació Catalunya Mobile\n14,52 € - 25,41 €\nRavenna, la ciutat dels mosaics


JOSEP BUFORN - FS | Notte e Giorno\nNascut a Barcelona, va estudiar al Conservatori de Música del Liceu. Estudia piano a The Associated Board of the Royal School of Music (Regne Unit) i al Conservatori del Bruch de Barcelona amb la Maria Jesús Crespo amb les més altes qualificacions. Ha rebut classes magistrals de Luiz De Moura Sousa, Drath Nina, Nina i Peter Bithell Svetlanova.\nHa estat guardonat amb el primer premi de Joves Intèrprets de Vilafranca del Penedès i el Primer Concurs de Piano Ricard Viñes de Lleida. Recentment, ha guanyat el premi al millor pianista acompanyant del Concurs Intercentros de Madrid.\nTé una extensa experiència com a pianista acompanyant, mestre repetidor i músic de cambra i també ha col·laborat amb l’Orquestra Simfònica del Vallès, l’Orquestra Nacional de Catalunya (OBC) I la Banda Municipal de Barcelona.\nActualment, en el seu rol de pianista acompanyant i correpetidor, la seva presència és requerida constantment per intèrprets reconeguts i prestigiosos a l’escèna operística internacional. Col·labora també amb el Gran Teatre del Liceu i és pianista resident al Palau de la Música Catalana.\nEnllaç a la seva pàgina professional.


Alte Art. Nr.: 07.2304.6380


(Crítica publicada el 4 d'abril de 2014 arran de la seva estrena al Teatre Lliure)\nVicky Peña és una de les gran actrius catalanes. I, probablement la més completa. I si a una actriu com ella li dones un text com el del nord-americà Tony Kushner el resultat no pot ser, i en conseqüència és, immillorable. 'A casa' és el monòleg d’una dona britànica, el 1998. Una conversa que alguns podran recordar perquè formava part de l’espectacle 'Homebody/Kabul' que van veure al Romea el 2008 en castellà, però que funciona de manera autònoma.\nQui és aquesta dona a la cinquantena que parla i parla? Una dona confusa, com tots, interessada en l’Afganistan, que ha llegit tot el publicat sobre un dels països més pobres del món i una dona necessitada d’amor que, òbviament, no troba en la indiferència del seu marit. Ella comparteix amb el públic les dades d’una guia una mica antiquada sobre Kabul i detalls de la seva vida... espantosa. O no.\nEl text de Kushner és com una arbre. El tronc central sembla que vulgui parlar-nos del món afganès, però constantment es ramifica per tornar a la branca principal. Un text, doncs, ple d’interrupcions, de canvis de sentit, de canvis d’emoció que han de fluir amb la impressió d'algú que parla de manera col·loquial, si bé tot està perfectament lligat per mantenir-nos atents. Kushner reflexiona sobre l’esser humà sense pontificar. Al contrari. Vivim la confusió i els contraris es manifesten. L’amor ho pot salvar tot. O destruir-ho tot. La guerra, la violència. Abans, ara, i sempre.\nVicky Peña ha interioritzat el text fins al punt que no el diu. El viu. Vicky Peña és mou pel text amb una veritat impressionant, amb una expressivitat commovedora. Un plaer total. Una funció fabulosa dirigida per Mario Gas.\nDe: Tony Kushner. Dir: Mario Gas. Amb: Vicky Peña.\nPublicat divendres 4 abril 2014


Una Farga plena a vessar vibra amb "Lo Mejor de Aquí y de Allí" - La Farga L'Hospitalet Centre d'Activitats. La Farga GEM, S.A.\nUna Farga plena a vessar vibra amb “Lo Mejor de Aquí y de Allí”\n32 artistes revolucionen l’entusiasta públic\nMés de 9.000 persones van vibrar amb el concert de “Lo Mejor de Aquí y de Allí”, festival solidari celebrat aquest divendres a La Farga Centre d’Activitats, organitzat per Cadena Dial.\nPúblic molt jove, entusiasta i eufòric van veure passar fins a 32 artistes per l’escenari muntat per aquesta ocasió en un recinte ple a vessar, preparat per rebre un dels actes més multitudinaris de la ciutat L’Hospitalet.\nLa festa, presentada per Cristina Dalmau i Vicente Pardo, catalitzadors sobre l’escenari de la calor i entusiasme d’un públic entregat, va començar amb l’hospitalenc Antonio Orozco amb l’enèrgica “Mírate”. El va seguir Sweet Califòrnia amb “Vuelvo a ser la rara”. Sergio Dalma ens va captivar amb el seu “Imaginando”, tema que forma part del seu últim disc i que va aportar tendresa a una vetllada amanida amb la veu de la jove Maria Parrado, que va donar pas a Carlos Baute amb “Amor i Dolor”.\nBromas Aparte, Huecco i la mexicana Paty Cantú amb “Amor, amor, amor”, van agitar el públic al ritme de les seves cançons més conegudes. Els colombians Morat ens van oferir “Como te atreves”. Després, Ana Mena, i l’italià de moda Marco Mengoni, ens va conquistar amb el seu “Invencible”. Faltava l’arribada de Chenoa amb el seu “Tu i Jo” fent vibrar les parets de La Farga.\nFangoria, Critika i Saik, Eva Ruiz, els canaris Efecto Pasillo, Lérica, Kiko i Shara, Maverik, Franco de Vita, envaïen l’escenari per celebrar aquesta gran festa de la música que un any més ha tingut fins solidaris, recaptar fons per a la Setmana de la Solidaritat de L’Hospitalet.\nL’esclat de David DeMaría arribava amb “Y si te vas”, per a continuació rebre Rosario i el seu “Gloria a ti”, David Bustamante amb “Como yo te ame”, i Álvaro Soler que va aixecar els ànims amb “Sofia”.\nEl tram final d’aquest festival a La Farga va tenir la presència de Carlos Rivera, emocionant-nos amb “Otras vidas”, després va ser el torn de Maverick i de Franco De Vita. Als pocs minuts Pablo López sortia a l’escenari amb el seu “Tu enemigo”.\nMelendi va tornar a La Farga per portar-nos el seu últim single sota el braç “Desde que estamos juntos”. El va seguir Ha*Ash i els romàntics Dmei. La profunda veu d’India Martínez ens va enamorar amb “Todo no es casualidad”. Manuel Carrasco, posava el punt i final a aquesta increïble gala amb “Yo quiero vivir”.\n“Lo Mejor de Aquí y Allí” ha estat un èxit d’organització amb més 9.000 persones vibrant a les nostres instal·lacions idònies per celebrar aquest tipus d’esdeveniments multitudinaris.


Post Obligatòria | Servei Educatiu del Baix Llobregat VIII | Pàgina 2\nLliga de Debat de Secundària i Batxillerat. Competició d’oratòria per a estudiants de 4t d’ESO, batxillerat i cicles formatius. https://t.co/BCNf8jfQsG #alscentres #lligadedebat pic.twitter.com/B3LFcpBJ0V\n— XTEC (@xtec) July 13, 2020\nAlumnat secundària, CRP, Portada, Post Obligatòria 0\nAlumnat ed. infantil, Alumnat primària, Alumnat secundària, CRP, Formació, Portada, Post Obligatòria 0\nEl Departament d’Educació de la Generalitat, autoritat competent en matèria educativa a Catalunya, expressa la seva absoluta prioritat en garantir el dret a l’educació de tot l’alumnat a partir de l’atenció presencial i grupal en el seu centre per a la realització i el seguiment de l’activitat formativa i lectiva ordinària, que, en les circumstàncies actuals, només podrà ser possible de manera completa en el curs 2020-2021, a partir del mes de setembre, quan hagi desaparegut l’estat d’alarma, no hi hagi cap fase de desescalada encara en vigor ni estigui vigent cap restricció de mobilitat, atenent sempre les indicacions de les autoritats sanitàries pel que fa a mesures de prevenció, higiene i distanciament físic, en especial les emeses específicament per a la comunitat educativa. Podeu consultar el document aquí.\nAlumnat ed. infantil, Alumnat primària, Alumnat secundària, Batxillerat, CRP, Portada, Post Obligatòria, RecursosACasa 0\nEl Departament d’Educació impulsa un projecte d’informació i orientació acadèmica virtual que començarà a funcionar el 18 de maig.\nEls alumnes, sobretot en els canvis d’etapa educativa, necessiten d’un bon acompanyament. El context actual de crisi sanitària per la covid-19 ens ha fet canviar els hàbits i la manera d’actuar: per exemple, aquest any s’ha suspès el Saló de l’Ensenyament. Aquesta situació ens porta a buscar noves formes de comunicació i és en aquest context que el Departament d’Educació posa en funcionament un servei d’informació i orientació acadèmica virtual, Al teu costat en la tria educativa, adreçat a estudiants que cursen quart d’ESO. Tot això sense oblidar el web Estudiar a Catalunya, amb la informació completa de tots els ensenyaments.\nAparells, CRP, Famílies, Formació Professional, Portada, Post Obligatòria, RecursosACasa 0\nConnecta’t a les webinars gratuïtes!\nInici 13 de maig. Inscripcions fins al 27 de maig\nEstratègies per a educadors de reforç escolar\nLa gammificació en l’aprenentatge\nBullying, ciberbullying i psicopaties a les xarxes socials\nCRP, Formació, Formació Professional, Portada, Post Obligatòria 0\nInstruccions per a l’acció educativa i l’avaluació dels alumnes al 3r trimestre\nAl web del Departament d’Educació, a la pàgina Actualitat. Coronavirus podeu consultar les respostes a les preguntes més freqüents, els continguts de l’IOC de Batxillerat, #joAprencACasa, les iniciatives per la recollida de dispositius electrònics, els comunicats del DE, mesures preventives de protecció i organitzatives.\nEn destaquem les Instruccions per a l’acció educativa i l’avaluació dels alumnes a la 3a avaluació:\nSegon cicle d’educació infantil, primària, secundària obligatòria i batxillerat\nCicles formatius de Formació Professional i règim especial\nFormació Professional, ensenyaments de règim especial i artístics superiors\nAlumnat ed. infantil, Alumnat primària, Alumnat secundària, CRP, Portada, Post Obligatòria 0


La potència de l’estat d’alarma - Mar Rosàs\nLa potència de l’estat d’alarma XAVIER BERTRAL\nAl president de l’estat espanyol se li ha retret durament declarar l’estat d’alarma deixant per més endavant l’enumeració de les mesures en què es concretaria. Siguin quines siguin les raons que s’amaguen darrere d’aquest ajornament, em sembla que ens encara amb el nucli de la lògica de tota declaració d’un estat d’excepció: el que s’hi manifesta és la força del sobirà o dels sobirans de dictar normes, independentment de les normes que dictin. És a dir, en un estat d’excepció no hi ha només en joc la implementació d’un conjunt de normes provisionals, sinó també la manifestació de la força de llei deslligada de la seva aplicabilitat concreta.\nLes Constitucions democràtiques inclouen la possibilitat de decretar l’estat d’excepció: en circumstàncies amenaçadores, com poden ser una catàstrofe natural o una epidèmia, es pot declarar la suspensió provisional d’una sèrie de drets, que ha de permetre suprimir l’amenaça i retornar a la normalitat al més aviat possible. Concretament, la Constitució espanyola preveu la possibilitat de declarar tres tipus d’estat d’excepció -l’estat d’alarma, l’estat d’excepció pròpiament dit i l’estat de setge-, que difereixen tant pel que fa al grau de gravetat de les raons que calen per ser declarats com pel que fa al tipus de drets que permeten suspendre i de mesures que permeten implementar. El darrer que s’havia declarat a l’estat espanyol va ser l’any 2010, arran de la vaga dels controladors aeris durant el pont de la Constitució espanyola.\nAls anys vint del segle XX, el jurista Carl Schmitt -conegut, entre altres coses, per la seva vinculació al partit nazi- es va interessar pel fet que l’estat d’excepció no és pas una mesura il·legal o alegal, sinó que pertany a l’ordre jurídic: està prevista en les Constitucions, i el seu objectiu és la preservació de l’ordre i, en última instància, de la legalitat vigent i de l’estat. En les darreres dues dècades, el filòsof italià Giorgio Agamben ha rellegit Schmitt i ha conclòs que, de fet, l’estat d’excepció es troba en un territori d’indiscernibilitat entre el dedins i el defora de la llei; en una mena de llindar, podríem dir. La llei se suspèn per preservar la legalitat. I el que s’hi manifesta és la força de la llei, però no cap llei concreta; la potestat de la llei, però que no es tradueix en una aplicació determinada. En termes aristotèlics, podríem dir que la llei es troba en potència, però no en acte. És una intencionalitat sense un contingut determinat.\nPer aprofundir en aquest fenomen, a Estat d’excepció (2003) Agamben recorre a una carta que l’estudiós de les religions Gershom Scholem va enviar al seu amic Walter Benjamin l’any 1934. En un fragment hi suggereix que l’estatus de la llei en l’obra de Kafka és, en alemany, una Geltung ohne Bedeutung,que en català podria traduir-se com a vigència sense significat : la llei està vigent, però no significa res concret, no es tradueix en un conjunt de normes identificables. I és per això que els personatges d’algunes obres de Kafka poden tenir una experiència asfixiant de la llei: la força de la llei és pertot, però, com que sovint la seva forma és indeterminada, és imprevisible, i no es pot ni esquivar ni complir. Segons Agamben, en un estat d’excepció s’hi manifesta una cosa semblant: la força de llei despullada de la seva traducció.\nLa declaració d’un estat d’excepció s’acaba traduint en una sèrie de mesures concretes, per descomptat. Però el nucli de la lògica de la declaració d’un estat d’excepció és que posa de manifest la potestat del sobirà o dels sobirans de decidir, independentment del que decideixin. Per a Schmitt, de fet, el que fa sobirà el sobirà és, justament, la capacitat d’exercir aquesta potestat. En les seves conegudes paraules, “sobirà és qui decideix sobre l’estat d’excepció” (independentment del que decideixi), més que no pas qui decideix dins de l’ordre jurídic vigent normal.\nAl meu entendre, aquest fet és fonamental per entendre l’abast simbòlic del gest de Pedro Sánchez. No dic pas que Sánchez tingués la intenció de posar de manifest l’anomenada força de llei. Fins i tot si Sánchez hagués especificat les mesures en què es concretava l’estat d’alarma just quan el va declarar, la lògica seguiria sent la mateixa. Però el fet que Sánchez dissociés la declaració de l’estat d’alarma de l’enumeració de les mesures en què es tradueix, el fet que passéssim més de quinze hores en suspens esperant-ne la concreció i, fins i tot, una certa indefinició d’aquestes mesures encara després de ser anunciades dissabte, ha fet encara més evident l’esmentada lògica, que és subjacent a tot estat d’excepció: si bé aquest estat d’indiscernibilitat entre el dedins i el defora de la llei és puntual, s’hi manifesta una cosa fonamental d’un dels fenòmens més controvertits del nostre temps, la sobirania, i ens insta a estar sempre amatents als possibles abusos que poden cometre’s en el seu exercici.\nCarl Schmitt va arribar a afirmar que l’estat d’excepció es pot considerar una versió secularitzada del concepte de miracle, que interromp les normes de la naturalesa per preservar el pla diví, no pas per oposar-s’hi, de manera que, en declarar un estat d’excepció, el sobirà seria, en certa mesura, anàleg a Déu. Una comparació que la setmana passada ens hauria pogut semblar exagerada, però que potser després de l’al·locució de dissabte al vespre no ens ho sembla tant. Són dies excepcionals i moltes coses estan canviant vertiginosament.


5a Comissió Sectorial de la Diagnosi del Pla Estratègic: Política industrial, polígons i R+D+i - Consell Comarcal Vallès Oriental - csetc\n5a Comissió Sectorial de la Diagnosi del Pla Estratègic: Política industrial, polígons i R+D+i – Consell Comarcal Vallès Oriental\nPosted by CSETC on dimecres, febrer 7, 2018 ·\nA l’octubre de 2016 es va crear la Taula pel Desenvolupament Econòmic i l’Ocupació del Vallès Oriental – El Vallès Oriental Avança”, que neix amb l’objectiu de treballar de forma conjunta i consensuada per detectar les necessitats, coordinar, planificar i pactar les corresponents polítiques que assoleixin una major eficàcia de gestió i optimització de recursos, i que millorin la qualitat de l’ocupació i la competitivitat de l’economia al Vallès Oriental.\nEn el marc de la Taula Vallès Oriental Avança s’ha iniciat la redacció de la Diagnosi del futur Pla Estratègic de Desenvolupament Econòmic Local i l’Ocupació del Vallès Oriental. Per tal de fer la diagnosi, el Grup de treball de Planificació Estratègica va establir 5 comissions sectorials de treball.\nLa 5a Comissió és la de Política industrial, polígons i R+D+i que es celebrarà el dimecres 14 de febrer a les 9:00h al Centre de Recursos Empresarials La Marineta (La Marineta, s/n, Polígon Llevant Industrial, Parets del Vallès).\nA més dels sindicats, patronals i administracions locals, està oberta a les empreses i associacions d’empresaris dels polígons industrials.\nLa sessió tindrà una durada màxima de 3:00 hores i a continuació farem un esmorzar networking.\nPer assistir és necessari que ompliu el formulari d’inscripció.\nMés informació a la web del Consell Comarcal del Vallès Oriental


El TC desestima els recursos de Bassa i Forn contra la sentència del Suprem amb tres vots particulars • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl TC desestima els recursos de Bassa i Forn contra la sentència del Suprem amb tres vots particulars\nEren els últims condemnats pendents de recurs i ara tots ja poden acudir a la justícia europea\nEl ple del Tribunal Constitucional (TC) ha desestimat els recursos d’empara dels exconsellers Dolors Bassa i Joaquim Forn contra la sentència del Tribunal Suprem per l’1-O que els va condemnar a diversos anys de presó per sedició.\nLes dues sentències tenen tres vots particulars, del vicepresident Juan Antonio Xiol, i els magistrats María Luisa Balaguer i Ramón Sáez. Aquests són els últims recursos que quedaven pendents de resoldre sobre la sentència de l’octubre del 2019, i ara tots els condemnats ja poden acudir a la justícia europea.\nArticle anteriorDrets Socials i Cultura es reparteixen 1 MEUR de l’herència intestada dels germans Anlló de Sant Feliu de Guíxols\nArticle següentLa Diputació repartirà un mínim de 20.000 euros a cada ajuntament per fer front als efectes de la covid


Comisari Gordon. El primer cas - Llegim.cat\nIl·lustrador: Gitte Spee\nDL: B 25.542-2019\nEl comissari Gordon és el cap de la comissaria del bosc. Li agrada prendre te i magdalenes, però tot d’una hi ha un robatori, en ple hivern, amb tot nevat i no està clar qui pot ser el malfactor. Tot i la seva experiència, al comissari Gordon li cal un ajudant jove i amb empenta per resoldre el cas.\nComissari // Investigació // Robatori\nAmabilitat // Aprendre // Constància // Prudència // Seny\nAquesta simpàtica aventura amb un gripau com a comissari i una jove ratolina que fa les primeres passes com a ajudant de policia té molts elements per engrescar els més menuts.\nL’estil és amable, amb un punt d’ironia. L’experimentat comissari Gordon és un pou de saviesa i de bonhomia sobre la base d’uns valors sòlids al voltant del que està bé i de com enfrontar-se als malfactors, tot i que és una llàstima que n’hi hagi.\nTot i les il·lustracions abundoses i expressives, el text també és extens, per això caldrà un adult per ajudar els nens i nenes més petits a seguir la història; els que llegeixen amb fluidesa en gaudiran molt. Si és així, caldrà estar a l’aguait de les noves investigacions del comissari Gordon.\nUlf Nilsson (Helsingborg, Suecia, 1948)\nÉs un autor suec que ha escrit un centenar de llibres per a nens i adolescents. Ha estat distingit amb diversos guardons com ara el Premi August (1994) i el Premi Astrid Lindgren (2006). Amb Gitte Spee, il·lustradora dels llibres del comissari Gordon, va rebre el Premi del Llibre Infantil de Renània del Nord-Westfàlia per El primer cas, de moment l’únic editat en català.\nGitte Spee (Surabaya, Indonesia, 1950)\nViu als Països Baixos des dels dotze anys. Es va graduar com il·lustradora per la Rietveld School of Art & Design. És il·lustradora de llibres i àlbums infantils, entre ells les aventures del comissari Gordon (de moment només editades en suec, alemany, anglès, coreà i holandès). El primer cas és el primer llibre de la col·lecció publicat en català.


Allò que l'Estat, una corporació oficial, una empresa, paga regularment, en consideració a serveis passats, a algú retirat del servei, a la seva família després de la mort d'aquell, etc. Pensió de viduïtat. Pensió d'invalidesa. Allò que hom paga a algú que li dona allotjament i [...]\nPensió vitalícia. [...]\nPersona que està a pensió en un col·legi. Persona que té dret a cobrar o que cobra una pensió. [...]\n4. pensionari pensionària\nPersona que paga una pensió. [...]\n5. pensionat pensionada\nPersona que cobra una pensió. Internat. [...]\nOrfenesa . Pensió que perceben alguns orfes. [...]\n7. agrer -a\nBo per al conreu. El lloc més agrer per a les garrofes. Prestació real per la concessió de terres i de masos que, a manera de cens o pensió, pagaven els pagesos en reconeixença de la possessió del senyor, consistent en la quarta o cinquena part de la collita. [...]\nQue està a mitja pensió en una escola, que menja a l'escola però dorm a casa seva. [...]\nAcció de jubilar o de jubilar-se; l'efecte. Pensió de què gaudeix qui ha estat jubilat. Alegria expansiva. [...]\n10. vitalici -ícia\nQue dura des que s'obté fins a la fi de la vida. Un càrrec vitalici. Una pensió vitalícia. Que frueix d'un càrrec vitalici. Senador vitalici. Dret del censalista a rebre una pensió periòdica anual durant la vida d'una o dues persones que visquin en el moment de la constitució [...]


El Ribarroja CF incorpora equips de futbol femení al seu club - Noticias CAMP DE TURIA\nEl Ribarroja CF incorpora equips de futbol femení al seu club\nLes dones agafen protagonisme en el Ribarroja C.F. Doncs, el club ha incorporat equips íntegrament femenins.\nDes del club es va realitzar una campanya de comunicació, dirigida sobretot a les xarxes socials i als col·legis, perquè totes les xiques que volgueren jugar en un equip de futbol tingueren també l’oportunitat de fer-ho.\nLa resposta per la seua banda va ser molt positiva, i a causa d’este èxit realitzaran una jornada de portes obertes perquè totes les interessades que no s’han inscrit ja s’apunten a l’equip.\nActualment hi ha dos modalitats dins d’este esport en el municipi. D’una banda, Benjamín-Aleví, que comprén les xiques d’entre 8 i 12 anys. Per l’altre, les majors de 16 anys que pertanyen a l’equip Amateur.\nAmbdós equips compten amb una coordinadora, Eugenia Soto, amb molta experiència en el futbol femení. També és coordinadora de F-11 (masculí). El seu entrenador és Sergio Cantero, qui va ser entrenador de futbol 8 en la Unió Femenina Manises durant dos temporades i va pertànyer al cos tècnic de l’Amateur Femení.\nAquest equips estan formats per xiques de la localitat, però també d’altres municipis de la comarca.\n60 propostes veïnals als pressupostos participatius de Riba-roja de Túria\nServei especialitzat d’atenció a la dependència a Riba-roja del Túria\nConservatoris Municipals de Música i Dansa de Riba-roja de Túria convoquen les proves d’ingrés per al pròxim curs 2018-2019Riba-roja de Túria\nLa Mancomunitat del Camp de Túria, present en la Fira del Comerç de Riba-roja\nActuació pionera a Riba-roja de Túria per combatre el Mosquit-Tigre\n7 municipis de la comarca del Camp de Túria es suma al III Cicle Comarcal de Música en valencià\nLa Policía Local de Serra deté a una persona per insultar a unes dones\nTall de trànsit temporal a Sant Antoni de Benaixéver\nL’IES les Rodanes de Vilamarxant estrena un curtmetratge protagonitzat per un robot\nNàquera organitza un taller de blogs\nLlíria nou vial urbanitzacions Regalón i Formidables en Obres de millora del pavelló Pla de l’Arc de Llíria


Resultats de la Jornada 24 i 25 de Febrer 2018 | Club de Bàsquet Sueca\nInici » Resultats de la Jornada 24 i 25 de Febrer 2018\nResultats de la Jornada 24 i 25 de Febrer 2018\nC.B SUECA-HEURA 86 - C.B ÈNGUERA 54\nEl C.B Sueca Heura aconseguí una gran victòria, davant el C. B.Énguera, un rival que sempre paratica un joc molt agressiu i que s'aprofita de la seua millor condició física, pel que fa al joc interior, al quan els suecans contestaren amb un gran percentatge en els llançaments trriples (10) i la intensitat defensiva en molts moment de l'encontre, davant un públic que ompli el pavelló de les Olivertes i que reconegué el bon moment de l'equip suecà, que comptà amb els júniors Guillem i Àlex per tal de cobrir les baixes de Guille, Gedas i Voro.\nEl primer quart fou dominat per l'equip entrenat per Raül Matoses, amb una gran defensa i pressió per tota la pista i molt d'encert en els llançaments triples Minut 5: 12-3, m7: 21-7, I a la fi dels 10 primers minuts el marcador ho deia tot: 27-11.\nAl segon quart, l'equip visitant intentà reaccionar, però només aguantà 3 minuts: 28-15., l'avantatge es mantingué fins el minut 6: 33-19, en què els suecans amb 4 triples consecutius de Jose, Erik i Mariano deixaven el marcador al descans amb 49-23 i quasi sentenciat el partit.\nEl tercer quart fou controlat pels suecans, amb un destacat Bucys que dominava els taulers, amb la bona direcció de Mariano i l'encert amb els triples d'Erik: m4: 51-28, m7: 62-36, i a la fi del parcial: 72-38.\nL’últim quart fou més igualat, amb molts minuts per als júniors del C..Sueca-Heura, Guillem i Àlex que demostraren la seua progressió i qualitat. Després d'un parcial de 6-0, al minut 3 del partit, amb el màxim avantatge del partit: 78-38, els jugadors visitants retallaren les diferències amb un joc més agressiu i s'arribà a la fi del partit amb el resultat de 86-54\nJugaren: Mariano 5, Jose 29, Mihai 7, Erik 12, Bucys 8, Carles 6, Bruno 7, Miquel, 2, Àlex 7, i Guilllem, 3\nFoto: Sènior autonòmic


El discerniment personal per madurar i esdevenir adults responsables (28/6/2017) :: VPLANSPERIODISTA.WEBNODE.CAT\n> Pàgina d'inici > El discerniment personal per madurar i esdevenir adults responsables (28/6/2017)\nEl discerniment personal per madurar i esdevenir adults responsables (28/6/2017)\nCertament, l’objectiu, de tota persona, i sobretot dels creients cristians, és viure feliç. La dificultat rau en que sovint aquest objectiu passa per camins tortuosos, que si bé semblen, de sobte, insuperables, al final tenen l’agradable sorpresa de la satisfacció i de l’alegria. Per als creients, en forma, de salvació eterna (quasi res!).\nAquest objectiu no és igual per a tothom, i cada persona, de forma individual i única, ha de cercar-ne la resposta. Però com?\nLa solució està en l’exercici de maduració de la consciència, segons la qual, cada ésser humà, va dirigint les seves passes, en un sentit o en un altre, més o menys en llibertat. Davant d’això, hi ha l’opció de no dir res ni fer res, deixant que el context cultural o l’entorn social proposin i qui sap si “determinin” la forma d’assolir l’objectiu, si com a tal, de forma conscient i interior es busca.\nL’alternativa a aquesta opció tan generalitzada a hores d’ara a Catalunya, consisteix en associar les vivències de fe, principalment pel context socioreligiós, si és el cas, o per les experiències fraternes viscudes, a un procés de maduració sobre allò que realment és decisiu en la vida de cadascú, per medi d’un itinerari de recerca i formació, que podria incloure l’acompanyament personal, si com a tal, és volgut lliurament i no s’exerceix com una forma de condicionar i influenciar aquest recorregut, per altra banda, imprescindible en totes les etapes de la vida, encara molt especialment necessari en la joventut, a partir de l’adolescència.\nCal advertir, com es senyala tant oportunament per molts experts, que l’entorn de fluïdesa i d’incertesa, ajuden molt poc a les persones més joves, tal com queden sotmeses a constants impactes, de la nit al dia, per medi dels telèfons mòbils o d’altres similars. En aquest context, la construcció d’una socialització fecunda i una identitat estable esdevé certament difícil i complex, tot generant una certa perplexitat plena de passivitat, per la incapacitat de prendre suficients i adequades respostes.\nÉs així, com les opcions més permanents, fetes de constància i perseverança, com les destinades a aprofundir en una vocació científica, mèdica o similar, també incloent, les pròpies dels serveis socials, ambientals, o fins i tot, pròpiament, les eclesials, en el context prioritari d’una concreció de fe, cristiana i catòlica, si fos el cas, sigui més llunyana, en general, per a molts i molts joves, que resten atrapats en la immediatesa i en l’ànsia dels resultats més fàcils i ràpids.\nLa pedagogia de l’autoeducació, en forma de recerca individual, solitària i pensativa, per tant, s’esdevé com una necessitat per a tots, i també greument, pels joves. Però, tot sigui dit, de forma humana, arrelada en les pròpies capacitat i mancances, sense complexes ni prejudicis, en llibertat i sense apriorismes. Sentint la pulsió pròpia, la de l’entorn, i també la de la natura, amb l’estímul, d’una vida única, irrepetible, que vol solucions duradores i plenes de sentit.\nI això, en clau cristiana, catòlica, és, segons absoluta certesa transmesa per Jesús, possible si hi ha veritable obertura a l’altre, i a l’Altre. A la proximitat més igual que no ens pensem i al misteri irresolt, sense fe, del sentit de la nostra existència.\nPerò com fer possible aquests itineraris de consciència i de llibertat interior, sense que s’entenguin com interferències estranyes i perilloses? Només hi ha una manera: en confiança i respecte. Humanament, plens del desig d’ajudar i estimar els demés. En cas contrari, el fantasma de la manipulació i de l’adoctrinament ho poden desfer tot.\nPerò també a risc de veure imminent un greu error, quasi irreversible, en la trajectòria vital d’aquella persona estimada? I en resposta a això, hi ha que cal creure, necessàriament, que la llibertat humana “no perd mai, del tot, la capacitat radical de reconèixer el bé i de fer-ho”. I en base a aquesta creença, imprescindible per poder emprendre aquesta tasca, pròpia de tots els educadors i d’altres companys de viatge, en la vida, s’esdevé el desllorigador de tot plegat. Podem creure i hem de creure en les possibilitats humanes, també bàsicament per que són el reflex de les donades per Déu, des de la fe, encara que moltes vegades sigui una autèntica quimera.