bocins de lluna: Carícies de sol...\nCarícies de sol...\nPetits cristalls de cel s'incrusten a la teva mirada enretirant el núvol d'un hivern massa llarg i massa fred.\nL'aire càlid somriu al teu rostre i l'envaeix d'anhels i esperances.\nAvui tot torna a brillar.\nEls teus cabells onegen al so de la brisa que reobre els pàl·lids porus adormits de pell madura.\nEls solcs llaurats d'aprenentatges somriuen altra volta... augurant un nou estiu esplèndid.\nExplosió radiant de vida!\nAvui el primer bany de sol!\nPublicat per mar a 23:50\nEtiquetes de comentaris: diari sensitiu, instantànies\nStriper 26 d’abril de 2010, a les 5:56\nEl primer color a la pell.\nVioleta 26 d’abril de 2010, a les 18:15\nPer fi, quin gustet, oi Mar?\nMireia 26 d’abril de 2010, a les 21:09\nque bé, eh!\nOdiseo de Saturnalia 26 d’abril de 2010, a les 22:56\nSí, demasiado invierno, demasiado frío...\nJudit 26 d’abril de 2010, a les 23:23\nA veure si ara ja no hi ha marxa enrere i podem gaudir de la primavera!\nBargalloneta 27 d’abril de 2010, a les 10:47\nper a mi si que va ser un autentic plaer!!!!!!! i a més un fantàstic descobriment , ja que l'any que ve torno al centre és una metodologia que tindré mooooolt en compte.... i tant que t'avisarem.... tu la primera.. jo t'ensenyo cinema tu m'ensenyes a ensenyar a llegir en parella.... petons i ens veiem dimecres que ve\nRita 27 d’abril de 2010, a les 22:14\nQue bé el primer bany de sol!\nElfreelang 28 d’abril de 2010, a les 1:52\nja era hora que lluís el sol...amb tanta aigua i banys de pluja! abraçada solera!\nGuspira 28 d’abril de 2010, a les 22:07\nEl somriure de l'aire càlid portador de noves esperances i il·lusions. Per fi ressorgeix l'esplendor de la vida!\nQue la calidesa d'aquest aire nou et porti molts somriures i il·lusions...\nTORO SALVAJE 29 d’abril de 2010, a les 7:54\nI la setmana ha anat prou bé.\nlisebe 29 d’abril de 2010, a les 12:15\nummmmmm!! quina goçada!!solet,solet!!\nEl Company de Venus 29 d’abril de 2010, a les 13:30\nPer fi, una mica de solet seguidet.\nJordicine 29 d’abril de 2010, a les 19:31\nI que n'hi hagi molts més. Un petó, MAR.\nmar 1 de maig de 2010, a les 12:11\nLlegeixo i rellegeixo...\nper retenir l'escalforeta al meu cos... els rajos amables que em retornen a la vida...\navui torna a ploure... fa fred... ja començàvem a suar... i sant torne-m'hi... dia gris i tapat...\nveurem si ens en sortim aviat...\npotser si totes i tots ho desitgem amb força...\nmar 2 de maig de 2010, a les 0:26\nanem colrant la pell a poc a poc Striper, no fos cas que ens fes mal...\nVioleta... a veure si tornem a tenir sort perquè avui...\nMireia... esperem que retorni el solet ben aviat...\nOdiseo el invierno, el frío, la oscuridad van quedando atrás para dar paso a la luz y al despertar de la vida...\nJudit... ja ho veus anem endavant i endarrere per no deixar-nos gaudir plenament encara... a aquest pas ens plantem a l'estiu directament...\nuna bona tasca de col·laboració!\nRita... petons... a veure quan ve el segon!\nElvira... ja veus quin cap de setmana! A veure si el proper tenim més sort!\nespero que a tu també et brillin els ulls amb noves il·lusions per viure!\nTORO... si... llàstima que avui... aix... esperem que aviat millori...\nLisebe... a veure si en podem tornar a gaudir ben aviat!\nCompany... llàstima que no hagi aguantat tota la setmana... segur que la propera serà bona, oi?\njordicine... espero ben aviat perdre'n el compte!\nResum (numèric) de la jornada...


Women Techmaker´17: Camila Pérez | FUNDACIÓ BIT\nportada DivulgaEntrevistas\tWomen Techmaker´17: Camila Pérez\nWomen Techmaker´17: Camila Pérez\nde webmaster marzo 9, 2017\nEn el marco de la jornada Women Techmaker´17 de Menorca y del Día Internacional de la Mujer, queremos dar protagonismo a una de las ponentes que participa, Camila Pérez.\nMi nombre es Camila Pérez y soy estudiante de último curso de Ingeniería Informática en la UIB. Actualmente estoy realizando mi trabajo de fin de grado (TFG) y trabajo en una empresa del Parc Bit (XML TravelGate). Mi TFG forma parte del grupo de investigación OCDS-CUD2016/13 “Diseño de experiencias interactivas dirigidas al bienestar de personas con necesidades especiales” , y trata sobre desarrollar un juego serio (diferenciado del concepto de juego conocido normalmente debido al objetivo final que persigue: Conseguir que el usuario adquiera un conocimiento o habilidad determinada de una forma entretenida). El objetivo de este sistema interactivo es que ayude a desarrollar la capacidad perceptiva del ritmo a niños con discapacidades auditivas. A través de una historia ficticia el jugador deberá pasar por diferentes niveles que pondrán en entrenamiento el manejo del ritmo y que harán conseguir los objetivos del videojuego, siempre teniendo en cuenta la motivación, el desafío que ofrecen, la historia del juego y la percepción del progreso mediante niveles o puntuaciones.\n– Què et va impulsar a estudiar una carrera tecnològica?\nSempre he sentit atracció per les matemàtiques i la tecnologia i quan em va tocar escollir quin camí seguir en el batxiller, vaig escollir la branca tecnològica, a partir d’aquí em vaig adonar que el que feia m’agradava i que l’àmbit tecnològic es podia estendre a moltes altres ciències: medicina, educació, entreteniment …\n– Durant la teva formació superior, notares diferències entre companyes que feien carreres d’Humanitats i d’Enginyeria?\nÉs clar!! A la meva classe érem només quatre al·lotes. Però a part d’això, no hi ha cap diferència entre al·lotes que estudien una cosa o una altra.\n– Quan vas entrar al món laboral, de qui vas rebre més suport?\nVaig rebre suport per part de família i amics. Sí que és veritat que en aquest tipus de treballs és estrany veure una nina perquè som molt poques, però en el meu cas em van tractar molt bé i com a un més.\n– Quina avantatge té la teva professió?\nA més de la gran oferta de llocs de treball relacionats amb la informàtica, l’avantatge principal que veig és que hi ha molts camps dins d’ella i que no tens perquè estancar-te en un i pots anar canviant si així ho desitges.\n– La formació continuada és fonamental per adaptar-se a un sector que està en creixement constant i de forma vertiginosa, quina seria la propera formació que t’agradaria rebre? I, com veus l’evolució de la teva carrera durant els propers 10 anys?\nEn l’àmbit de la informàtica és obligació adaptar-se contínuament, perquè les eines canvien i els sistemes que es desenvolupen també.\n– S´ha posat l´any 2020 com a horitzó pels propers grans canvis tecnològics, i només falten 3 anys, quins canvis creus que afectaran més a la nostra forma de viure?\n– La informació i la capacitat d’obtenir i arribar a aquestes dades. És sorprenent com amb un dispositiu mòbil pots trobar resultats immediats o comunicar-te amb una persona que visqui a l’altra banda del món. Crec a més que es poden realitzar sistemes que canviïn totalment la vida de persones amb alguna discapacitat com la pèrdua de visió o mobilitat.\n– Quina app i/o web consideres imprescindible i quina ens recomanaries?\nN’hi ha moltes i molt diferents entre elles! Potser per a l’entreteniment i veure sèries Netflix, per crear notes i organitzar-se les idees Google Keep, per a lectors recomanaria Aldiko …\n– Alguna vegada has patit l’etiqueta de «Friki»?\nCrec que aquesta paraula està actualment tan interioritzada en la societat que ja no té el mateix significat que tenia abans … Ara pots ser un friki dels videojocs, un friki d’una sèrie, d’un llibre … Així que sí, segur que també som una friki.\n– Creus que en el 2017 encara és necessari celebrar el dia mundial de la Dona? Per quin motiu?\nMentre no hi hagi igualtat sí, i això és una tema que ens afecta a tots, tant dones com homes. No es tracta de destacar un sobre l’altre, o d’odiar a un o a l’altre, es tracta de que siguem iguals, socialment, políticament, econòmicament … Espero que arribi un dia en què celebrem aquesta igualtat.


III Pla de Convivència Vinaròs 2016-2019 | Ajuntament de Vinaròs\nIII Pla de Convivència Vinaròs 2016-2019\nEl municipi de Vinaròs és un espai de convivència d'una societat cada vegada més plural i més diversa. D'aquesta realitat sorgeix la necessitat de definir de manera clara i decidida un model propi de gestió de la diversitat. Volem una ciutat cohesionada, plural i intercultural, per què fer ciutat és construir ciutadania, sense eludir els conflictes, sabent-los gestionar creativament quan sorgisquen. Per a aconseguir-ho cal definir els compromisos que han de ser assumits entre tots, per a integrar socialment a totes les persones.\nAmb l'objectiu de contribuir al procés d'integració de les persones migrades, l'Àrea de Política Social, Igualtat i Discapacitat impulsa el III Pla de Convivència de Vinaròs 2016-2019.\nEl servei encarregat de la dinamització del pla serà l'Oficina PANGEA d'atenció a les Persones migrades (abans cridades Agència AMICS: Agència de Mediació per a la Integració i la Convivència Social), que forma part de la xarxa de centres que la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives gestiona en els diferents municipis de la Comunitat Valenciana per a l'atenció de les Persones migrants.\nL'Oficina PANGEA de Vinaròs, adscrita als Serveis Socials, té com a objectiu general afavorir la integració social de la població estrangera resident en el nostre municipi, desenvolupant una intermediació entre la població immigrant i els serveis socials, i més en general entre els immigrants i les institucions, entitats i recursos, públics i privats, així com entre la població estrangera i l'autòctona del municipi. Des de la nostra agència s'intenta establir un pont i enllaç per a facilitar a aqueixes parts acostar-se, conèixer-se, relacionar-se...\nVinaròs, és doncs un municipi Intercultural i, en l'aposta per una Societat Intercultural, volem treballar per la transformació d'estructures personals, institucionals i econòmiques, per la qual cosa apostem pel desenvolupament de mesures i actuacions que permeten i afavorisquen a la nostra Ciutat i el seu entorn, l'acolliment i la inserció social, l'assentament i la vida comunitària de les persones estrangeres en convivència amb la resta de la ciutadania. Un mètode de treball basat en la coordinació intra i interinstitucional.\nAmb el present pla es vol impulsar accions transformadores que ens permeten millorar en la intervenció que es realitza a nivell individual, grupal i de participació comunitària, en les quals participen tant la societat d'acolliment com la població immigrant, que ens faciliten el camí cap a la integració. Ja no estem davant un municipi format per diversos col·lectius segons la seua procedència, sinó davant una localitat en la qual les persones són cada vegada més el resultat d'un encreuament cultural enriquidor, no som una suma de cultures sinó una suma de persones que interactuen. En definitiva Vinaròs aposta per un PROJECTE PER A ENRIQUIR-SE DE LA DIVERSITAT, una característica ja inherent en el nostre municipi.\nÀrea de Política Social, Igualtat i Discapacitat (Serveis Socials i PANGEA)\nCoordinador: Antonio Valanzuela Figols\nTècnica PANGEA: Inmaculada Picado Marcos\nCertificat d'acord del ple\nIII Pla municipal de convivència Vinaròs 2016-2019


Montner - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n42° 44′ 56″ N, 2° 40′ 39″ E / 42.7489°N,2.6775°E / 42.7489; 2.6775Coord.: 42° 44′ 56″ N, 2° 40′ 39″ E / 42.7489°N,2.6775°E / 42.7489; 2.6775\nDaniel Barbaro (març 2014)\nMontner ([munn'e], mateixa forma en francès) és un poble, cap de la comuna del mateix nom, de 320 habitants, de la comarca del Rosselló, a les Corberes. Els seus habitants són anomenats montnerencs.\nActualment, juntament amb les viles catalanes de Ribesaltes i Salses i occitanes de Sant Pau de Fenollet, Sornià i la Tor de França, a més dels pobles catalans d'Arboçols i Tarerac, de la comarca del Conflent, i de les Cases de Pena, Espirà de l'Aglí, Estagell, Òpol i Perellós, Talteüll i Vingrau, de la del Rosselló i occitans d'Ansinyà, Bellestar, Campossí, Caramany, Cassanyes, Caudiers de Fenollet, Centernac. l'Esquerda, Felluns, Fenollet, Fossa, Lançac, Maurí, Pesillà de Conflent, Planeses, Prats de Sornià, Prunyanes, Rasigueres, Rebollet, Sant Martí de Fenollet, Trevillac, Trillà, Virà i el Viver forma part del cantó número 15, de la Vall de l'Aglí (nou agrupament de municipis fruit de la reestructuració cantonal feta amb motiu de les eleccions cantonals i departamentals del 2015), amb capitalitat a Ribesaltes.\nLa dita diu : "(La) Montne (sic) plena de cotna ha baixat a Estagell" (pronúncia local de Montner o per menester de rima?) o Gent de Montner, bruts com la cotna (ho diuen els d'Estagell).\n2.1 El poble de Montner\nMontner es dona habitualment com a variant de Montnegre, com explica Joan Coromines en el seu Onomasticon Cataloniae, però el fet que en el cas del vilatge rossellonès sembla referir-se més a un riuet i dels veïnats existents al seu voltant fa que Coromines es decanti més per un origen en el nom àrab Abu'n-nähr (pare del riuet), que donaria Bonner, la b- inicial del qual passaria a m-, com és habitual en català, i així aquest Monner seria assimilat al Montner derivat de Muntanya Negra.\nSituació de la comuna de Montner en el Rosselló\nEl terme comunal de Montner, d'una extensió de 109.800 hectàrees, és situat al sud-oest de la comarca de les Corberes, a la vall de l'Aglí, en contacte amb la Fenolleda (a l'oest) i el Riberal de la Tet (al sud). El terme sencer és un coster que des de la serra on es troba Força Real davalla cap al nord, cap a l'Aglí.\nMontner és una comuna de 1.098 hectàrees d'extensió situada a la carretera d'Estagell a Millars, al peu del coll de la Batalla. Està limitat al sud pel massís de Força Real, el Mont Ner, que arriba a 507 metres d'altitud i separa la plana de l'Aglí de la de la Tet. Si excloem la vasta àrea boscosa entre l'est de Montner i Estagell, gairebé tota la terra és plantada de vinya, amb l'excepció dels contraforts del Mont Ner, també conegut com a Força Real, on hi ha petites zones boscoses. Diverses trencades travessen el territori; la més important, a l'oest de la trencada de Caladroer, limita amb el terme de Bellestar.\nMillars Cornellà de la Ribera\nEl poble de Montner[modifica]\nEl poble de Montner\nEl poble de Montner es generà a partir de la cellera constituïda a l'entorn de l'església parroquial de Sant Joan i Santa Eugènia de Montner i el seu cementiri pràcticament al centre de la cellera. La primera creixença del poble es produí a partir dels barris nascuts a l'entorn de la cellera i dels camins que en marxaven: la Baixada, el Camí de Força Real, el Camí del Pou Nou, el Carrer del Trinc, el Carrer Major, la Cova, les Escoles, Juscortals, la Plaça, la Plaça del Batlle, la Placeta i el Trinc. Així, Montner s'anà estenent sobretot cap al sud-est. A la perifèria del nucli vell, actualment ja mig englobat en el nucli urbà, hi ha la Cava Cooperativa, i al nord, més distant, el Cementiri.\nEl Castell de Montner, documentat d'ençà el segle xii, dominava el poble de Montner des del seu punt més elevat.\nEl lloc de Força Reial està situat just damunt del termenal entre les comunes de Millars i Montner, de manera que es dona el cas que tots dos pobles l'inclouen dins del seu territori. Com que tant les restes del castell, com de la torre i de l'actual santuari són lleugerament decantats cap al vessant nord de la muntanya, en realitat són dins del territori de la comuna de Montner.\nEl terme comunal de Montner no té actualment gaires construccions aïllades. A l'extrem sud hi ha la capella de Nostra Senyora de Força Real i les restes del Castell de Força Real. Al sud-est del terme, a la partida del Comunal, hi havia hagut la Torre de la Vetlla, a prop del coll de la Batalla hi havia hagut un dolmen, ara destruït, denominat la Pedra Llarga; a llevant del poble l'església de Santa Eugènia de Montner, de la qual només queden algunes restes, i en el terme comunal, els masos, tots abandonats i en ruïnes de la Vetlla (sud-est), el d'en Dolfa (nord-est), el d'en Garriga (est) i el Mas Rafel (nord-est, també).\nLes característiques del terme de Montner fan que no hi hagi recs d'irrigació ni canals de drenatge. Ara bé, a Montner hom anomena rec a uns quants dels seus torrents. No hi ha cap riu de gaire importància, però tot el terme està solcat per tres torrents, que vertebren tot una trama de torrents i còrrecs. Dos d'ells davallen cap a l'Aglí, en terme de la Tor de França. El tercer, al sector sud-est del terme, se'n va cap al de Cornellà de la Ribera i cap a la Tet.\nPer l'extrem de ponent del terme discorre el Rec de Caladroer, amb el Rec de la Figuerassa i el de les Comes de l'Anglada a la capçalera; aquest torrent s'aboca en el Rec de la Brossa, formant el Rec del Peirafoguer, amb el Gorg de n'Anna. Poc després, aigües avall, se'ls uneix el Còrrec de les Estrades, amb el Rec del Roc Blanc, el Camp del Clot i el Còrrec del Coll del Bou a la capçalera; paral·lel a aquest pel costat de llevant hi ha el Rec de la Font, que aporta els recs del Salt del Moltó, amb el Salt del Roc, i dels Pixadosos a la part alta. Tots els anteriors formen, a l'extrem nord-oest del terme, la Grossa Pesquita. Més a llevant, i ja passat el poble de Montner, hi ha el Rec de la Colomina, que té a la part alta els recs de l'Elies, el de Santa Eugènia, el de la Font de la Vetlla, el de la Font de la Paret i el del Teuler; paral·lel al darrer es troba el Còrrec de la Font de l'Andrilló, i més a llevant, el Rec dels Escanals, que aporta els recs del Trauc del Vaquer, del Sastre, del Mig i de la Mena; tots aquests formen la Pesquita Petita. A l'extrem nord del terme, fent de termenal amb Estagell, hi ha el Rec de Puig Balí.\nCap a la Tet, al racó sud-est del terme, discorre el Rec de la Jaça del Roc, que s'ajunta amb un altre que té el mateix nom, i formen el Rec de la Verna.\nA part, en el terme hi havia l'Abeurador i el Rentador, noms ara ja esdevinguts antics, per haver desaparegut; diverses fonts: Font de la Canella, de la Llosa, o de la Llausa, de la Mena, de la Paret, de la Riba del Castanyer i del Mas, o de la Vella. També una bassa, denominada el Perol, al Rec de la Font de la Paret, i un pou, el Pou Nou.\nAlguns dels topònims del terme de Montner indiquen formes de relleu: el Bac, el Bac de la Vetlla; la Collada de la Llimona, el Coll de la Batalla, el Coll del Bou, el Coll del Ginebre i el Coll del Lleó; la Coma del Frader, les Comes de l'Anglada; la Costa; el Pla, o Pla d'Estagell; muntanyes: Puig Balí; la Serra, Serrat de Força Real, Serrat de la Font, Serrat de la Gavina, Serrat de la Jaça d'en Barrot (nom antic), Serrat de la Mata de l'Ullastre, Serrat de la Pasquala, Serrat de les Forques, Serrat de les Teixoneres, Serrat del Nebot, Serrat del Roc Blanc, Serrat dels Esquinyols, Serrat dels Quatre Camins i Serreta d'en Guillem.\nLes partides cadastrals i llocs específics del terme de Montner són el Badill, la Barraca del Roc Blanc, la Barrera, la Batalla, la Caiena, el Camp de la Barrina, el Camp de la Fam, els Camps de l'Andrilló, el Casot, la Collada de la Llimosa, el Coll de la Batalla, el Coll del Bou, o del Bau, la Colomina, el Comunal, el Còrrec del Guerxo, les Cortilles (nom antic), la Creueta, l'Era del Carro, l'Era d'en Perot (dins del poble), les Eres, els Escanals, Escura Granera, l'Església Vella, l'Espandidor (nom antic), els Esprats, els Esquinyols, les Estrades, la Figuerassa, els Fontanals, Força Real, o Puig de Montner, o Mont Ner, el Ginebre, el Gorg de n'Anna, les Guaretes, l'Hort Vell, els Horts de la Pascota, els Horts de Santa Eugènia, la Jaça del Roc, la Jaça d'en Barrot (també nom antic), la Llufa, el Mas de la Vetlla, el Mas d'en Garriga, el Mas Rafel, la Mena, les Olivedes Grans, els Oms, Peixoriguer, els Pixadosos, el Pou, Puig Balí, els Quatre Camins, el Rec del Mig, el Regatiu, la Riba del Castanyer, el Roc Blanc, Santa Eugènia, les Teixoneres (dues de diferents), la Teulera, el Trauc del Vaquer, les Travesseres, o Estravesseres, Ventafarines, la Verna, la Vinyassa i les Vinyes Velles.\nAlguns topònims indiquen senyals termenals, com ara el Piló de la Verna, el del Camp de la Fam, el del Coll del Ginebre, el del Serrat de la Jaça d'en Barrot, el del Serrat dels Quatre Camins, el del Trauc del Vaquer i la Roca d'en Taló.\nTravessen el terme comunal de Montner tres carreteres departamentals: la D - 38 (Bellestar (Fenolleda) - Nostra Senyora de Força Real), que amb prou feines toca el terme de Montner: el frega al racó sud-oest del terme, al coll de la Batalla, i just el darrer quilòmetre de pujada a Força-real.\nLa D - 79 (la Tor de França - D - 612 / D - 38, al Coll de la Batalla), que travessa el terme de Montner des del nord-oest del terme cap al poble de Montner, i des d'aquest cap al sud-oest del terme, on hi ha el Coll de la Batalla.\nMontner està inclòs en la línia 23 de la Compagnie de Transports Perpignan Méditerranée, Estagell - Cassanyes, que uneix aquestes dues poblacions passant per Montner. Ofereix cinc serveis diaris en direcció a Estagell i quatre cap a Cassanyes, de dilluns a dissabte. El diumenge i els dies de festa, té dos serveis en cada direcció.\nUns quants dels camins de Montner són interns del terme propi: Camí de Força Real, Camí de les Olivedes Grans, Camí del Mas de la Vetlla, Camí del Pou Nou, Camí dels Escanals, Camí dels Esquinyols, Camí de Santa Eugènia, Carrerada de la Figuerassa i Carrerada del Trauc del Vaquer. D'altres enllacen amb els pobles i termes veïns: Camí de Bellestar, de Caladroer, de Cassanyes, de Cornellà, de la Torre de França, de Millars, de Perpinyà, d'Estagell, la Ruta de Millars i la Ruta d'Estagell.\nL'activitat principal és el conreu de la vinya i el seu tractament posterior, quasi tota la collita destinada a vins de denominació d'origen controlada. Hi ha una molt petita extensió de presseguers i albercoquers, una mica més d'hortalisses (enciams i productes primerencs) i també extensions molt petites de cereals i farratges i prats.\nLa cooperativa vinícola és la principal indústria; és una de les cinc primeres cooperatives creades el primer terç del segle xx (les altres són les de Bonpàs, Estagell, Maurí i Vingrau).\nL'any 959, Radfred i la seva muller Riquilda donaren tot el que tenien a Estagell, així com el territori de Montner (loco ubi vocant Monte Nigro), a l'església d'Elna. El 1293 el lloc és esmentat com a mons de Monnerio, i el 1322 ja apareix el nom de Força Real, al costat del de Montner: fortalicium et turris castri de Força Real infra terminos castri de Monnerio.\nEl castell de Montner era tingut el 1240 per Ramon de la Tor, que va jurar vassallatge a Nunó Sanç super castro de Monner in Rossilione. El 1311 era Bertran de Sant Marçal qui jurava vassallatge pel mateix castell, ara al rei Sanç. A darreries del segle xiv fou Ramon de Perellós qui es feu amb el senyoriu de Montner, i incloïa el seu territori al vescomtat de Perellós. Passà per diverses mans dins de la mateixa família, fins que el 1450 consta com a senyora Anna, muller de Joan de Fluvià, i més tard, el 1493 n'era possessora Aldonça, vídua de Francesc Alfonso, mercader de Perpinyà. El burgès de Perpinyà Bernat Girginta n'era senyor el 1498.\nA la caiguda de l'Antic Règim n'era mestressa Madame de Cahors.\nEvolució demogràfica de Montner entre 1365 i 1790\n32 f 22 f 7 f 8 f 16 f 23 f 22 f 30 f 149 h 22 f 35 f 136 h\n132 132 172 213 209 225 234 272 276\n291 336 345 346 415 477 412 425 419\n429 420 391 407 363 366 337 356 354\n367 318 247 247 261 244 290 312 316\nAntiga Casa del Comú (la segona)\nBatlles de Montner\nMarç del 1977 - Març del 2001 Marcel Sibieude PCF\nMarç del 2001 - Març del 2014 Jean-Luc Garrigue DVD\nMarç del 2014 - Moment actual Daniel Barbaro\nAntigues escoles i antiga Casa del Comú\nMontner no disposa actualment de cap escola, ni maternal ni d'estudis primaris, malgrat haver-ne tingut en temps pretèrits. Els seus infants assisteixen a les escoles d'Estagell o de la Tor de França, i, en menor mesura, a les de Bellestar, Cornellà de la Ribera, Millars, Nefiac, Sant Feliu d'Amunt. Per a continuar estudis, poden assistir als col·legis d'Espirà de l'Aglí, Estagell, Illa, Sant Esteve del Monestir, el Soler o Tuïr, i per als estudis de batxillerat, els liceus de Perpinyà o Ribesaltes. L'edifici de les escoles de Montner foren més tard reaprofitades per a la Casa del Comú del poble, i actualment tornen a estar en desús, ja que l'estatge municipal ha canviat a un altre indret.\n↑ El terme de Montner en els ortofotomapes de l'IGN\n↑ Montner a les Cartes de Cassini ofertes per l'IGN\n↑ La cellera de Montner en els ortofotomapes de l'IGN\n↑ El nucli de Montner en els ortofotomapes de l'IGN\n↑ Força Real en els ortofotomapes de l'IGN\nBecat, Joan. «94 - Montner». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia-Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISSN 1243-2032.\nBecat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Montner». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.\nCoromines, Joan. «Montner». A: Onomasticon Cataloniae: Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i la Caixa, 1996 (Onomasticon Cataloniae, V L-N). ISBN 84-7256-844-X.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Montner\nEl terme de Montner en els mapes topogràfics de l'IGN\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Montner&oldid=28445375»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 oct 2021 a les 12:32.


Eva Febrer | Il Gesto Armonico\nviolí i viola històrics\nÉs llicenciada en violí modern al Conservatori Superior de les Illes Balears amb els professors Enrique Palomares i Agustín León Ara.\nPosteriorment s’inicia en el món de la interpretació tot seguint criteris històricament documentats amb el reconegut violinista angloamericà Barry Sargent.\nEs llicencia en Història i Ciències de la Música a la Universitat de La Rioja i es forma a l’ESMÚC (Escola Superior de Música de Catalunya) realitzant dos anys d’estudis de postgraduat amb el professor Emilio Moreno en l’especialitat de violí històric.\nHa treballat amb prestigiosos músics com ara Sigiswald Kuijken, Luís Antonio González, Emilio Moreno, Lorenzo Coppola, Emmanuel Balssa, Barry Sargent, Chiara Banchini, Manfredo Kraemer, Pablo Valetti, Andrew Ackerman, Cuarteto Casals, Gordan Nikolich, Endellion Quartet, Andrew Watkinson, Giorgio Mandolesi, Gottfried von der Goltz, Christophe Coin, Zefira Valova, Carlo Slater-Jewel, Julia Kuhn, Acadèmia Internacional de l’Orquestra Barroca de Friburg, Acadèmia Internacional de La Petite Bande, Acadèmia Europea Villa Bossi.\nForma part de l’Ensemble Il Gesto Armonico, l'orquestra clàssica amb instruments històrics El Teatre Instrumental i l'Orquestra de Cambra Illa de Menorca, i col·labora regularment amb diferents orquestres i ensembles especialitzats en la interpretació històrica amb instruments originals, com ara La Petite Bande, La casa de les Comèdies, Orquestra del Montsalvat, tant amb el violí com amb la viola històrics.\nÉs la codirectora del Festival de Música Antiga des Migjorn Gran, festival que va idear i fundar el 2011, convertint-se en el primer festival especialitzat en aquesta matèria, de l’illa de Menorca. Gràcies a aquest, es Migjorn Gran ha pogut gaudir de la música feta per artistes d’arreu del món, que han vingut a tocar expressament al poble des Migjorn Gran.\nEva combina la tasca docent amb la vessant interpretativa.\nEva Febrer compta amb el suport de l'Institut Ramón Llull.


Productes des de 4,50€ :: Funda nòrdica 2 peces MICKEY LAUGH :: Sanchez Hipertextil ::\n¿Ha oblidat la seva contrasenya? APROFITI AQUESTA OFERTA\nFunda nòrdica 2 peces MICKEY LAUGH24,95 € / 42,00 € Simpàtica funda nòrdica de Mickey Mouse composta per dues peces: funda nòrdica amb el mateix dibuix per les dues bandes de 160x240cm. i coixinera de 45x110cm. Fabricat en 50% polièster i 50% cotó. Fàcil rentat i llarga durabilitat. Només disponible per a llit de 90x190cm.\nQuantitat APROFITI AQUESTA OFERTA Funda nòrdica 2 peces MICKEY LAUGH Simpàtica funda nòrdica de Mickey Mouse composta per dues peces: funda nòrdica amb el mateix dibuix per les dues bandes de 160x240cm. i coixinera de 45x110cm. Fabricat en 50% polièster i 50% cotó. Fàcil rentat i llarga durabilitat. Només disponible per a llit de 90x190cm.\n24,95 €42,00 €


Control d’expectatives | Jugant per la vida\nPublicado en 22 de abril de 2014 por dbarresi5\nAquest escrit intenta reflexionar sobre les diferències que hi ha sobre aquest component psicològic entre un jugador “novell” i un “expert”. A vegades, o normalment, passa molt desapercebut, però la seva influència en el futur del jugador pot arribar a ser molt important, fins al punt de poder arruïnar la carrera de l’esportista, tan per les expectatives personals com per les del seu entorn. Ens centrarem en les expectatives personals, ja que ho faré des de la pròpia experiència que em donen els 17 anys de carrera esportiva dins d’un equip de primer nivell.\nQuan el jugador “novell” aspira a formar part d’un primer equip, s’obre un món d’expectatives:\nLa millor manera de controlar les expectatives, és l’objectivitat i la sinceritat, el jugador jove, entén les decisions si s’expliquen amb objectivitat, i se li mostra quin és el camí que ha de seguir per aconseguir complir les seves expectatives, aquestes han de ser consensuades amb l’equip de treball, ja que no podem deixar que jugador “novell” es generi unes expectatives més elevades del normal.\nPel que fa al jugador “expert” o “veterà”, és igual d’interessant tenir el suport d’un equip tècnic que plantegi uns objectius individuals realistes, i alhora que s’adaptin al jugador. El component de rol dins l’equip adquireix molta rellevància, ja que potser s’haurà d’assumir que els minuts que disputaràs en competició, no són els que esperava, ja que en el cas de que hi hagi jugadors joves amb projecció, aquests necessitaran minuts per formar-se i ell hauria d’ajudar en aquest procés.\nCom es pot pensar, les expectatives de tot jugador “veterà” o com a mi m’agrada més “expert” passa per demostrar que encara li queda corda, i allunyar aquella temuda o no desitjada retirada. Per això mateix, és important que l’equip tècnic, sàpiga motivar i controlar les expectatives del jugador, per millorar el rendiment personal, que ajudarà al jugador a mantenir-se en forma, i el rendiment de l’equip.\n“Res ajuda tant a perseverar en l’esforç com assolir les teves pròpies expectatives”\nEsta entrada fue publicada en Deporte, Palco y etiquetada assolir, cos tècnic, esforç, expectatives, experiències, expert, Ferran Font, Francesc Bargalló, frustació, gestió, gestió d'expectatives, mala gestió, novell, objectivitat, Pep Marí, primer equip, rendiment, veterà por dbarresi5. Guarda enlace permanente.\nUn pensamiento en “Control d’expectatives”\nPingback: 16a Jornada Cadet MasculíLliga Catalana Waterpolo (Grup 1-10) | CN Sant Feliu


L'Espectacle Reial del Carnaval d'Olot va omplir el Teatre Principal d'Olot i va fer vibrar el públic amb totes les actuacions - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a L’Espectacle Reial del Carnaval d’Olot va omplir el Teatre Principal d’Olot i va fer vibrar el públic amb totes les actuacions\nEl Centre d’Iniciatives Turístiques ha donat aquest divendres el tret de sortida al gruix dels actes del Carnaval d’Olot amb l’Espectacle Reial. Després de sis anys, l’acte que es va crear per eixamplar la programació del carnestoltes a la capital de la Garrotxa està més que consolidat i ahir va tornar a omplir el Teatre Principal.\nEls Reis i Reines de les diferents edicions del Carnaval d’Olot van oferir dues hores d’espectacle de playback aquest divendres a la nit en un Teatre Principal ple de gom a gom. Els improvisats artistes van escollir cançons per impressionar o per fer riure. Totes, però, van fer vibrar un públic que no va tardar a connectar amb les propostes d’enguany. Les llums, el vestuari, l’atrezzo i l’energia dels que eren a l’escenari van fer la resta. L’Espectacle Reial del Carnaval d’Olot és un show consolidat i esperat.\nLa connexió no només es va esdevenir entre els reis i reines i el públic, també amb els presentadors de l’acte, la periodista i cantautora Clara Bonfill i el president del CIT, Josep Andrés, que van anar filant i donant pas al seguit d’actuacions amb vis còmica i molta naturalitat. El show també va estar guarnit per diverses actuacions audiovisuals humorístiques com la de la Plaça del Mig. L’Espectacle Reial va aconseguir un any més el seu objectiu: preparar el públic per a la disbauxa del Carnaval.\nRecupera aquí el programa especial de L’espectacle Reial 2019:\nLaia Juez, dinamitzadora cultural Aj. Les Planes: “A Les Planes, curiosament, no hi havia gairebé cap manifestació artística a l’espai públic. Era una necessitat acostar l’art a la gent de peu i també perquè creiem que és un valor afegit, que enriqueix…


bcnjosep: FOLLOW ME\nBallant Lindy Hop a la Plaça Reial, Barcelona (Gòtic)\nCANON 600D - f/4.0 - 1/800 - ISO 200 - 35 mm.\nEnrique G.A. 24 d’abril de 2015 a les 8:22\nMuy buen detalle.-\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:31\nXavier Erruz 24 d’abril de 2015 a les 8:26\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:32\nRubens Castillo 24 d’abril de 2015 a les 9:12\nBien compuesta y bien visto ese detalle, además de simpática. Saludos.\nOriginal si que loes la chica!\nEnrique Chapín 24 d’abril de 2015 a les 9:33\nJosep, siempre tan atento a lo que te rodea, en este caso es una insinuación en toda regla, jeje. ¿Qué tal acabó el día?\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:33\nComo cada año, Sant Jordi fue un dia magnífico... y agotador!\nJosé Ramón 24 d’abril de 2015 a les 10:19\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:34\nSiempre hay que estar atentos, se nos escapan demasiadas cosas!.\nEl pare 24 d’abril de 2015 a les 10:45\nNo hi ha dubte, deu voler que la seguim...\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:35\nSi però això de ballar (demà més), a mi no em va gens.\nluis serrano 24 d’abril de 2015 a les 12:14\nRealmente deliciosa. Justa en su medida y comunicando limpiamente. Enorme. Un abrazo\nEsos pequeños detalles, a veces dan para mucho!.\nJavier 24 d’abril de 2015 a les 14:54\nQué buena, Josep, no se te escapa una!!!\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:36\nIntetamos que se nos escapen las menos posibles!\npíxeles y neuronas 24 d’abril de 2015 a les 15:47\nIgnacio Santana 24 d’abril de 2015 a les 17:26\nSin palabras!!!...mejor dicho, con unas palabras muy bien puestas, jajajaaaa!!!\nFelicidades, Josep...y que nunca pierdas esa genuina visión, amigo!!! ;)\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:37\nTracy 24 d’abril de 2015 a les 17:56\nTe aplaudo, te felicito y te hago la ola : ¡¡¡MAGISTRAL!!!\njosep 24 d’abril de 2015 a les 17:59\nReme Ventura 24 d’abril de 2015 a les 18:04\nComo siempre tus creaciones llenas de originalidad y oportunidad. Mucho tiempo sin recorrer estos espacios y perdiéndome este placer. Un fuerte abrazo Josep y buen fin de semana.\njosep 24 d’abril de 2015 a les 19:59\nMuchas gracias Reme. Es un placer volverte a ver en la red.\nFernando Álvarez Díaz 24 d’abril de 2015 a les 19:33\nDetallazo de maestro\njosep 24 d’abril de 2015 a les 20:00\nMuchas gracias por lo de "maestro", jeje.\nUn abrazo Don Fernando\njesus alvarez 24 d’abril de 2015 a les 20:33\nUn encuadre y composicion muy buena y original...tu siempre pendiente de todos los detalles, muy buen trabajo, saludos.\njosep 24 d’abril de 2015 a les 20:52\nHay detalles difíciles de que pasen por alto cuando estás en primera fila!\nCarlos Portillo - podi 24 d’abril de 2015 a les 22:24\nPotser no calia que estigués escrit...\njosep 24 d’abril de 2015 a les 22:29\nTotalment d'acord, però així no hi ha dubtes.\nMagia da Inês 25 d’abril de 2015 a les 1:11\nA foto é maravilhosa e a ideia muito criativa!\njosep 25 d’abril de 2015 a les 10:08\nMuchas gracias por la visita Inês.\nIndigo Horizonte 25 d’abril de 2015 a les 8:07\nToda una subliminal invitación. Al baile ;-) o quizá no tan subliminal. En cualquier caso, sublime.\nDejemoslo en invitación a secas.\norvokki 26 d’abril de 2015 a les 18:51\nDid you follow her.. :)\njosep 26 d’abril de 2015 a les 19:22\nNo,!! I like music but not dancing.\nRamon Pruneda Segura 26 d’abril de 2015 a les 20:06\nM'encanten aquests detalls. De fet, tinc una serie que en dic diàlegs amb el terra, també si observem el terra hi han histories i instants que esperen ser observats.\njosep 26 d’abril de 2015 a les 20:43\nEstic totalment d'acord amb tu. Caminem i caminem i poques vegades ens fixem amb el que hi ha al terra.


Auktionen von Comics V.3 vom Verlag Vértice | todocoleccion\nAuktionen von V.3\n16 4 Fantásticos\n25 Hombre Enmascarado\n14 La Masa\n22 Relatos Salvajes\n68 Super Héroes\n93 Andere Vértice\n24 Surco / Mundi-Comic\nAuktionen von Comics V.3 vom Verlag Vértice\ntitulo traducido Spiderman V. 3 nº 63-I - Ediciones Vértice 1979\n2,40 € (0 Gebote) 3d 6h 57min\ntitulo traducido CÓMIC ` SPIDERMAN ´ Nº 49 V.3 ED.VÉRTICE 1978\n2,50 € (0 Gebote) 4d 5h 2min\ntitulo traducido SPIDERMAN vol 3 n° 60 vertice (excelente)\n35,00 € (0 Gebote) 5d 4h 12min\ntitulo traducido CÓMIC MARVEL ” PATRULLA - X ´ Nº 21 ED. VÉRTICE V. 3\n2,50 € (0 Gebote) 5d 4h 31min\ntitulo traducido CÓMIC MARVEL ” PATRULLA - X ´ Nº 31 ED. VÉRTICE V. 3\ntitulo traducido CÓMIC MARVEL ” PATRULLA - X ´ Nº 33 ED. VÉRTICE V. 3\ntitulo traducido CÓMIC MARVEL ” PATRULLA - X ´ Nº 34 ED. VÉRTICE V. 3\nOffizielle Uhrzeit TC: 14:48:26 TR: 198 ms.


Model 365. Impost sobre el valor afegit. Sol·licitud de reconeixement previ de les exempcions relati...l Reial decret 160/2008, de 8 de febrer) - Seu electrònica - Agència Tributària:\nModel 365. Impost sobre el valor afegit. Sol·licitud de reconeixement previ de les exempcions relatives a l'Organització del Tractat de l'Atlàntic Nord, als quarters generals internacionals d'aquesta organització i als estats part en aquest tractat (art. 5 del Reial decret 160/2008, de 8 de febrer)\nEmplenament del model 365 per presentar-lo posteriorment per col·laboració social\nPresentar documentació complementària


Contacte | Graells March Advocats\nGraellsMarch » Contacte\nNo tenim assumptes, tenim clients\nPaseo de la Castellana, 11, B – A.\nPer a contactar amb nosaltres ompli el següent formulari. Estarem encantats de poder-lo ajudar.


Records dorments - Patrick Modiano | Grup62\nSinopsi de Records dorments:\nEntre novel·la i memòries, el premi Nobel francès ens guia pel seu univers a través de les seves amants.\nJean (l’etern narrador dels llibres de Modiano, alter ego d’ell mateix) evoca una sèrie de dones del seu\nllocs que a Records dorments ens arriben amb l’eco llunyà i fragmentat dels somnis. Aquest és un llibre\nmolt curt i molt el·líptic, ple de secrets i de coses callades, que al mateix temps condensa l’essència del\nSobre l'autor de Records dorments\nDescarregar 853,39 K\nData de publicació: 20/06/2018 | Idioma: Català | ISBN: 978-84-7588-717-3 | Codi: 10220712 | Format: 13 x 20,5 cm. | Presentació: Rústica amb solapes | Col·lecció: A TOT VENT | Traductor: Mercè Ubach Dorca | Sentit de lectura: Occidental\nTotes les opinions de Records dorments


Al pop petit hi ha la bona confitura - El petit Magazín\nAl pop petit hi ha la bona confitura\n8 de maig 2015, 1:42 publicada per Montserrat Figueras [ actualitzat el 27 d’ag. 2016, 2:07 ]\nEn tenim per donar i per vendre, de minifestivals, i és que bona part de la nova generació de mares i pares dʼavui han passat de Benicàssim al Sónar via Primavera Sound, o van aprendre, al Sputnik, Plàstic, Radio 3 o La bola de Cristal que una altra manera de viure la música pop és possible. Aquella llavor ha germinat en forma de mil i una propostes musicals familiars, però com en qualsevol nova fornada, nʼhi ha de tots colors. No entrarem aquí en detalls funestos, deixem-ho en què hi ha algun intrús espavilat que ha confós oci amb negoci, però sí que volem fer justícia als alumnes avantatjats, i el Minipop és sens dubte el millor de la classe.\nCompleixen cinc anys –per als de la seva espècie, més que veterans!– al passeig de les Palmeres de Tarragona, al mig de la ciutat, amb vistes al mar i a lʼamfiteatre romà, i han demostrat de bon principi que saben triar com ningú què ens volen fer escoltar. Entre dʼaltres, hi han passat la Maria Rodés, Inspira, Senior i el Cor Brutal o The New Raemon, propostes que encaixen en qualsevol bon festival, i no precisament als de lʼespècie “per als més menuts”. Potser aquesta és la grandesa del Minipop: han entès que la bona música sʼescolta i sʼaprecia a qualsevol edat. I per un altre detall important: creuen que no cal robar a ningú per gaudir de la bona música, i compaginar-la amb cinema, teatre i dansa. Tot plegat, ja ho veieu, molt allunyat de lʼoci mainstream –posem per cas, el que porta gentades a Vilaseca-Salou– però ben a prop de la cultura pop amb majúscules, i justament per això, molt més divertit.\nUs convidem a comprovar-ho. Enguany el cartell lʼencapçala David Carabén, sense Mishima, en format de trio repassant temes propis i les versions que més estima; la nova gran veu de casa nostra, talent en estat pur, Núria Graham –veieu-la abans que faci el gran salt!–; i The Seihos, la banda original del baixista dels Manel, Martí Maymó, que amb quinze anys a lʼesquena han tornat més melòdics i a prop de The Stokes que mai. Hi sumen Xavi Alías, Copa Lotus, Rombo, Trau, Ivory, els DJʼs residents del festival Superpandas, lʼAnna Roig estrenant-se com a DJ de la chanson mentre fem el vermut i el crític Joan Pons il·lustrant amb cançons en tecnicolor el cinèfil sopar japonès de la nit de dissabte. També hi trobarem teatre, de la mà de Farrés Brothers i cia, i el nou espai de dansa, a part de tallers i jocs creatius, espais per menjar i beure, etc.\nSempre hi ha temps per veure clubs televisius, per badar davant pantalles i mòbils, però poc sovint podem compartir al marge dʼedats de la nostra cultura pop, la que ens ha fet créixer i que ara, per cert, viu un moment immillorable. Pop petit, sí, però amb boníssima confitura.\nAutor: Joan Fontdeglòria


IB3 | Polèmica a Palma per la correguda de toros prevista demà\nPolèmica a Palma per la correguda de toros...\tPortada > Notícies per Municipi > Polèmica a Palma per la correguda de toros prevista demà Notícies per Municipi\tPolèmica a Palma per la correguda de toros prevista demà Per l'estat de les instal·lacions\nAvui dematí ja hi havia coes per comprar l’entrada per veure Juan José Padilla, Fran Rivera i el Fandi. Les associacions defensores dels drets dels animals critiquen l’estat de les instal·lacions i demanen a l’ajuntament que actuï. Però Cort diu que la plaça és segura.


Teen Pregnancies as Covid-19 Bites – Kenya News Agency\nHome > Teen Pregnancies as Covid-19 Bites\nTeen Pregnancies as Covid-19 Bites\nKitui County has recorded an alarming 3, 207 teen pregnancies of ages 10-19 years since the Covid-19 pandemic hit the country in March. Speaking at Kwa Vonza during a community awareness\nAugustine NyamaiDr. Martin ole NkuletGerald MutukuKitui and Machakos Counties World Vision ManagerKitui Children OfficerLower Yatta DCCpedophilesTeen Pregnancies as Covid-19 Bitesunder-age daughtersWinfred MukonzaYatta Hospital Medical Officer\tRead on


Bledes farcides de peix\nFlam de pinya i coco\nBOLETS PER AL·LUCINAR!\n1 manat de bledes de fulles grosses\n200 retalls de peix (lluç, rap\nD’aspecte poc atractiu, viu als fons sorrencs i caça a l’aguait. Abans els pescadors el tornaven a la mar, però ara ha esdevingut un peix preuat i molt consumit, malgrat que, directament, només se n’aprofita la cua i, en els més grossos, les galtes. Amb la part del cap, i fins i tot la pell, se sol preparar brou blanc de peix. La textura sovint es compara amb la de la llagosta (hi ha un preparat tradicional batejat com a 'rap allagostat'), però la seva carn necessita que es peli bé del tel que l’envolta, per evitar que s’encongeixi, cosa que la torna eixarreïda en perdre els sucs. Per això, sovint, les cues al forn s’embolcallen amb talls de cansalada.\nPeix pla que, a casa nostra, presenta dues espècies, la bruixa pròpiament dita ('Lepidorhombus boscii') i la bruixa sense taques o gall ('Lepidorhombus whiffiagonis'), que es diferencien per les quatre taques fosques que el primer presenta al final de les aletes dorsal i anal, just al davant de la cua.\nÉs de mida una mica més gran que la palaia i, en canvi, amb les dues cares llises, amb l’esquerra més fosca, que és on té els dos ulls.\nLa mida, que rarament supera el pam de llarg, i el fet de ser plana no permeten cap més preparació que el simple fregit en oli ben calent, després d’enfarinar-la, fet que pràcticament obliga a menjar-la amb l’ajut de les mans.\nEls exemplars de mida més petita, fregits més a consciència fins a deixar-los cruixents, es poden menjar amb espina i tot, i solen ser integrants del genèric peixet fregit.\nEs diferencia del ceballot —com aquest, ceba\nde primer any sortida de la llavor— per la presència del bulb inflat característic, fruit d’una estada més llarga a la terra. La ceba\ntendra es cull, sense eliminar-ne les fulles, quan encara la planta no ha començat a assecar-se i, per tant, conserva tota la humitat, atenuant així el sabor més picant de la ceba\nseca, i permet l’ús de la base verdejant i gustosa d’aquestes fulles. Coneguda des de l’antiguitat, és, doncs, una de les hortalisses primerenques a les quals la cuina ens té acostumats, ja que pertany a les mateixes espècies que després, un cop seques, es conservaran durant l’hivern. Per això aquesta ceba\n, tot i ser millor per a les amanides, reclama el mateix tractament que la ceba\nseca, recordant, per exemple, que com més fina la piquem, més ràpidament courà i més sucs i aromes perdrà.\nFruit de l’olivera, que, fins que es va inventar l’espinyolador, estava condemnat a convertir-se en oli o a ser un aperitiu. Des d’aleshores, però, va poder entrar a la cuina com un ingredient més, fins i tot amb dret a cocció. I també enriquir el ventall de productes conservats, gràcies al farciment. El primer i més tradicional, el de l’anxova, però avui amb un nombre interessant de variants, com el pebrot de la recepta.\nFruit del pebrer, que, just quan comença la maduració, es cull i es posa a assecar, fet que en provoca l’enfosquiment i l’arrugat característic de la pell. Una pell que, en el cas del pebre blanc\nVariant del pebre obtinguda de fruits que es deixen uns dies en remull, en aigua salada, per destruir l’embolcall que cobreix els grans madurs, a diferència dels del pebre negre, poc madurs i que es posen directament a assecar. Després, els grans pelats es posen a assecar. De gust més suau que el pebre negre, la utilització inicial va tenir —si més no, en la cuina aristocràtica tradicional— motius estrictament estètics, ja que no se’n volia notar la presència en salses refinades tradicionalment blanques o de colors clars. Per això, encara avui, el blanc és el pebre que acompanya peix i aus. I el que s’empra en bona part dels embotits de color clar, com ara la mortadel·la. A banda, cal tenir en compte que el pebre blanc es dissipa fàcilment i, per tant, és aconsellable tenir-lo en gra i moldre’l en el moment de fer-lo servir.\n, menys picant, ja que es cull més madur, s’elimina per remullar en salmorra, abans d’assecar-lo. Originari de l’Índia i consumit des de temps immemorials, va ser la moneda de canvi amb què els romans pagaven (d’aquí la frase 'pagar en espècies') els tributs als pobles bàrbars que els amenaçaven. Disponible tant en gra sencer com mòlt, és recomanable recórrer al primer, si el consum no és relativament ràpid (un parell de mesos), ja que el pebre mòlt perd ràpidament bona part de l’aroma i el sabor. Un efecte que també produeix la cocció, quan supera l’hora i mitja. D’aquí que sempre s’aconselli pebrar els plats cap al final del procés.\nPer a la beixamel lleugera:\nuna mica de nou\nFruit de la noguera, arbre originari de les ribes del mar Caspi que va ser introduït a l’Europa del nord pels romans, arribant a tenir consideració d’arbre sagrat a moltes cultures d’aquesta regió, sobretot per la longevitat dels arbres. La noguera s’aprecia per la gran quantitat de fruits que produeix, i les nous per la riquesa energètica i per la possibilitat de conservar-les durant l’hivern. A més, les nous encara verdes tenen altres utilitats, com la maceració en alcohol, per obtenir la ratafia. Un cop madures, assecada la pela i retirada la closca, també poden subministrar oli. Consumida bàsicament crua, com a fruita seca i entre hores, la nou també s’integra en farciments, salses i preparats de pastisseria.\nFruita seca introduïda a Europa pels romans i que dóna, en botànica, nom genèric a la llavor que guarden dins del pinyol. La llavor de la nou\nté una forma complexa i creuada amb les meitats de la closca. D’aquí el fracàs habitual en trencar-les aprofitant-ne la sutura. Primer cal debilitar-la amb una lleugera pressió del trencanous\ni després, girant 90 graus, trencar la closca prement raonablement més fort. Per la fragilitat —s’enrancia i s’estova fàcilment-, la nou\nno sol ser present ni a les picades de la nostra cuina ni a les salses. Sense que això suposi que no s’hi pugui integrar i continuï fent només de toc final de pastissos, amanides i altres preparats. Per aconseguir-ho, la conservació hauria de fer-se en recipients hermèticament tancats i sense retirar-ne la closca.\nSepareu les penques de les fulles de les bledes.\nDemaneu ajuda a un adult per escaldar 30 s, en un cassó gran amb aigua bullent, les fulles de bleda.\nEscaldeu també les penques, 2 min. Refresqueu-les immediatament i talleu-les ben menudes.\nEn una cassola, sofregiu la ceba picada, amb un raig d’oli, a foc mitjà. Afegiu-hi les penques. Salteu-ho i, finalment, poseu-hi les gambes picades i els retalls de peix.\nEsteneu les fulles de bleda sobre el marbre i, amb l’ajuda d’una cullera, farciu-les amb la barreja. Heu de procurar que us quedin en forma de bola. Reserveu els farcellets.\nPer a la beixamel lleugera: en una cassola, poseu la mantega a coure. Quan es fongui i prengui un coloret marronós, poseu-hi la farina i enrossiu-la, a foc mitjà, 1 min. Poseu-hi la llet calenta i, amb unes varetes manuals, bateu-ho amb força. Poseu-hi una mica de sal, de pebre blanc i de nou moscada. A foc lent, coeu-ho, sense parar de remenar, fins que la salsa prengui certa consistència. En total, uns 7 o 8 min de cocció.\nEscalfeu les bledes un momentet al microones i acabeu el plat afegint-hi una mica de beixamel per sobre.\nAquesta recepta també pot quedar boníssima si hi poseu uns quants bolets. Només els heu de tallar petits i coure’ls una mica a la paella amb un raig d’oli, fins que deixin anar tota l’aigua. Després incorporeu-los al farcit. Veureu que queden boníssims!\nGraellada de marisc\nTomàquets cirerols farcits de bacallà\nTallarines fresques amb samfaina, musclos, cloïsses, navalles i safrà\nMenú de la setmana del 13 al 19 de novembre\nMenú 100% català!\n20 oct - 19 nov\nGanxotapes de Tardor\nDel 20 d'octubre al 19 de novembre s'organitza a Sant Feliu de Guíxols un concurs per triar la millor 'Ganxotapa'...\nQuintoTapa Sant Vicenç dels Horts\nDesprés de cinc edicions d’èxit de la ruta Tapes i Canyes a Sant Vicenç dels Horts, l’activitat...\nJornada del Calçot de Valls\nAl novembre comença la temporada de les calçotades i, com no podia ser d’una altra manera,...\nLa Casa Vicens de Gaudí ja es pot visitar\nTot a punt per al Fòrum Gastronòmic de Girona\n6 restaurants per anar de calçotada\nPer què l'Alguer parla català?\nUna espurna que encén la nova cuina lleidatana


MALDITA CASA ENCANTADA. LAPERLA, ARTUR. 9788494785283 Llibreria Al·lots


ESCALAD, ESCALAD, MALDITOS. OSES ARBIZU, ALVARO. 9788498290219 Llibreria Altaïr\nCENTINELA DE PIEDRA, EL ...\nLibro a reservar: ESCALAD, ESCALAD, MALDITOS


Marcus Piossek - Perfil del jugador 17/18 | Transfermarkt\nJugadores (30) Benedikt Fernandez (1) David Buchholz (33) Yannick Zummack (16) Adam Straith (27) Nico Neidhart (23) Alexander Langlitz (5) Matthias Rahn (4) Maximilian Rossmann (2) Michael Schulze (22) Michael Hohnstedt (25) Tobias Haitz (8) André Dej (3) Tim Wendel (20) Kevin Rodrigues Pires (15) Moritz Heyer (17) Marcus Piossek (28) Joshua Putze (14) Marco Hober (7) Dennis Brock (6) Tim Gorschlüter (21) Zidane Atalan (11) Maximilian Oesterhelweg (24) Jaroslaw Lindner (19) Kevin Freiberger (10) Bernd Rosinger (29) Max Wegner (9) Mats Facklam\nNacimiento / edad: 21/07/1989\t(28)\nLugar de nacimiento: Lippstadt\nMarcus Piossek es el hermano de Damian Piossek (SC Roland Beckum II).\n17/18 14/08/2017 SCP\t SC Paderborn\t Lotte\t SF Lotte\t 275 miles € Libre\n16/17 31/08/2016 FCK\t 1.FC K'lautern\t SCP\t SC Paderborn\t 400 miles € ?\n15/16 31/08/2015 SCP\t Preußen Münster\t FCK\t 1.FC K'lautern\t 375 miles € 350 miles €\n13/14 01/07/2013 VfL\t VfL Osnabrück\t SCP\t Preußen Münster\t 375 miles € Libre\n12/13 01/07/2012 KSC\t Karlsruher SC\t VfL\t VfL Osnabrück\t 300 miles € Libre\n11/12 01/07/2011 RWA\t Rot Weiss Ahlen\t KSC\t Karlsruher SC\t 450 miles € Libre\n10/11 01/07/2010 BVB II\t B. Dortmund II\t RWA\t Rot Weiss Ahlen\t 250 miles € Libre\n08/09 01/07/2008 BVB\t B. Dortmund U19\t BVB II\t B. Dortmund II\t 50 miles € -\n06/07 01/07/2006 BVB\t B. Dortmund U17\t BVB\t B. Dortmund U19\t 400 miles € -\n04/05 01/07/2004 SV Lip\t SV Lippstadt 08 U19\t BVB\t B. Dortmund U17\t 400 miles € Libre\n14/08/2017\t Libre\t275 miles €\n31/08/2016\t ?\t400 miles €\n31/08/2015\t 350 miles €\t375 miles €\n01/07/2013\t Libre\t375 miles €\n01/07/2011\t Libre\t450 miles €\n01/07/2010\t Libre\t250 miles €\n01/07/2006\t -\t400 miles €\n01/07/2004\t Libre\t400 miles €\nTotal 17/18: 17 4 2 251 1.005\n3.Liga 14 2 1 439 877\nWestfalenpokal 3 2 1 64 128\n9\t Polonia U21\t -\t 1 -\n-\t Alemania U20\t -\t 1 -\nComparar Marcus Piossek con ...


EL MÓN BLAU. ESTIMA EL TEU CAOS EBOOK | ALBERT ESPINOSA | Descargar libro PDF o EPUB 9788415961789\nEL MÓN BLAU. ESTIMA EL TEU CAOS EBOOK\nEl caos es allò que et fa diferent. Allò que la gent no entén de tu i que desitja que canviïs. Però el caos és part dun mateix, per això, quan algú no tentengui digues-li:«Estima el meu caos»El món blau. Estima el teu caos es la nova novel·la de lAlbert Espinosa; una història que enllaça amb El món groc i Polseres vermelles i amb la que es tanca una trilogia de colors que parlen de vida, de lluita i de mort.Espinosa ens introdueix en una narració daventures i emocions sobre un grup de joves que senfronten a un gran repte: revelar-se contra un món que intenta endreçar el seu caos.A través de cinc personatges, una illa i una recerca incessant per viure, lautor torna a introduir-nos en el seu univers particular amb una…\nEl caos es allò que et fa diferent. Allò que la gent no entén de tu i que desitja que canviïs. Però el caos és part dun mateix, per això, quan algú no tentengui digues-li:«Estima el meu caos»El món blau. Estima el teu caos es la nova novel·la de lAlbert Espinosa; una història que enllaça amb El món groc i Polseres vermelles i amb la que es tanca una trilogia de colors que parlen de vida, de lluita i de mort.Espinosa ens introdueix en una narració daventures i emocions sobre un grup de joves que senfronten a un gran repte: revelar-se contra un món que intenta endreçar el seu caos.A través de cinc personatges, una illa i una recerca incessant per viure, lautor torna a introduir-nos en el seu univers particular amb una història que es desenvolupa en un món oníric i fantàstic, amb un inici contundent i un desenllaç ple desperança i de llum.La crítica ha dit:«El proverbi deia "coneix-te a tu mateix". Ni parlar-ne, desconeix, prova, crea, equivocat, perquè no hi ha respostes correctes, i ni tan sols els proverbis poden dir què ets o què has de ser. Aquest és el motor dEl món blau. Estima el teu caos.»La Razón«Albert Espinosa posseeix un estil humà i sensible que et porta molt més enllà de la literatura. Amb les seves lectures, temportes una lliçó apresa i un somriure interior que dura dies. Destil·la filosofia vital.»CulturamasLopinió dels lectors:«Meravellós, no són necessàries més paraules. Tant de bo quedi dins meu tot i que sigui només una quarta part del que transmet el llibre.»Isabel a Amazon.es«Em fa pensar molt i portar sempre la vida amb entusiasme, positivament, comprendre-la i acceptar la vida dels altres. ¡Sempre amb un somriure!»Karina a Google Play«En la meva opinió és un llibre per llegir i rellegir amb calma, [...] per llegir cada capítol i prendres un temps per reflexionar sobre cada missatge.»Cristina a Amazon.es«LAlbert és el millor escriptor i la seva força mha ajudat a superar moltes coses.»Tisi a Google Play«El recomano 100%. Ha estat genial i tenganxa tant que no pots parar de llegir.»Lector anònim a Casadellibro.com«Crec que el rellegiré varies vegades i cada cop magradarà més. És un llibre oníric i surrealista, ple de les ensenyances habituals daquest autor, molt valuoses per mi.»Encarna a Amazon.es


El secret de la casa del riu :: Amabook\nUna història apassionant, que enganxa el lector, sobre com el passat pot irrompre amb força i canviar el present. NOMÉS SI ESBRINA EL PASSAT DE LA SEVA FAMÍLIA PODRÀ TROBAR-SE A SI MATEIXA Viena, en l'actualitat. A causa de la inesperada malaltia de la seva cosina més estimada, l'Ellinor descobreix un secret familiar ocult fins aleshores per la seva mare: l'àvia materna de la jove va ser una nena adoptada, així que ni ella ni la seva mare estan biològicament vinculades a qui han considerat sempre la seva família. A la recerca dels seus orígens, l'Ellinor viatja a Dalmàcia, on …


2a edició del postgrau sobre els significats i valors espirituals de la natura - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nEl postgrau que proposa abordar aquest tema d’una manera rigorosa i inclusiva, des d’un punt de vista teòric i aplicat alhora, orientat a la formació de professionals qualificats. Tindrà lloc del 3 de febrer al 14 de juliol de 2016, els divendres a la tarda, de 16 a 20 h, a la Universitat de Girona, i alguns caps de setmana en espais naturals (que s’especificaran en el programa definitiu).\nMinyons Escoltes i Guies de Catalunya és una de les organitzacions col·laboradora d’aquest postgrau. Un dels docents és el consiliari general de MEG, Jordi Font, doctor en Teologia, professor de la Facultat de Teologia de Catalunya, rector del Seminari Diocesà de Girona i vicari episcopal per les vocacions.\nTrobareu més informació al web o en el fulletó de presentació.\nespiritualitat misc natura


Articles de la realitat*: Sobirania alimentària: agricultura, desigualtat i economia\nrealitat* / Articles de la realitat* / Sobirania alimentària: agricultura, desigualtat i economia\nRicard Ribera Llorens i Mercedes Vidal\nEns trobem en un context on la sobirania, en les seves múltiples facetes, és una idea central del debat social. El concepte de sobirania va molt més enllà d’on es col·loquen les fronteres dels estats i del nivell de descentralització d’aquests. La sobirania fa referència a la capacitat de cada poble de dotar-se a si mateix dels recursos necessaris per garantir el benestar i els drets de les persones, tot controlant-los democràticament i de forma solidària amb la resta de pobles. És aquí on entronca el concepte de sobirania alimentària i de l’alimentació sana com a dret. En paral·lel cada cop hi ha més consciència de la necessitat de consumir productes alimentaris de proximitat, tant per la qualitat que aporten, pel manteniment del teixit agrari o per motius ambientals. Darrerament també ha estat notícia la reivindicació de cuidar del sector agrari i ramader, no només pagant preus justos pels seus productes, sinó potenciant-lo per estructurar el territori i evitar zones fortament despoblades, moltes vegades condemnades a sobreviure a través del turisme i a l’abandonament de l’entorn natural.\nEn aquest sentit, la sobirania alimentària és una de les potes fonamentals per tal de construir una societat equilibrada, tant a nivell alimentari (productes de qualitat, adequats per a una dieta saludable i sostenible), com a nivell econòmic i social (com i on es produeixen, com es distribueixen i qui hi té accés), com pel que fa a la relació amb el medi ambient (quin impacte té la producció i la distribució en l’entorn). Aquesta idea, però, requereix una anàlisi integral que tingui en compte les relacions de domini, tant les que es produeixen internacionalment, l’imperialisme, com les que són pròpies del funcionament del capitalisme a les societats del nord, acompanyada d’un focus a la nostra realitat més propera.\nEl concepte de sobirania alimentària és fill de l’organització pagesa de caràcter internacional Via Campesina. Lliga la idea de sobirania amb el dret a l’alimentació, a la producció local i al dret a l’accés als recursos agraris, amb la cultura i el coneixement de cada poble i amb una relació harmònica i sostenible amb l’entorn natural.\nEn aquest sentit, l’agricultura és un sector que no s’escapa del funcionament pervers de l’imperialisme. La lògica essencial és la subordinació de l'economia dels països de la perifèria del sistema per a respondre a les necessitats de les potències del centre de l’imperialisme, situant tots els sectors productius i econòmics d’aquests països al servei de la generació de benefici de les grans empreses, multinacionals i sector financer. Aquesta característica s’ha vist potenciada per l’economia globalitzada i l’aprofundiment d’aquest tipus de relacions econòmiques basades en una divisió internacional del treball que persegueix la reducció de costos de producció. Aquest funcionament no té en compte, en cap cas, les necessitats alimentàries, econòmiques i socials dels països del sud, la perifèria, i les té en compte molt parcialment per als països del nord, el centre del sistema. La qüestió és que, tot i produir més aliments dels que calen (vivim en societats on el malbaratament alimentari és la norma), aquest sistema causa desequilibris, fam, impactes ambientals, alimentació deficient i les malalties que se’n deriven. La FAO calcula que al món uns 800 milions (M) de persones passen gana, uns 2000M pateixen deficiències alimentàries i mentre uns 1.000M tenen obesitat.\nLa supeditació de les economies perifèriques al capital internacional impacta directament en el sector agrari, ja que les agricultures locals han deixat de respondre a la necessitat d’alimentació de la seva població. Lluny de l’autoconsum, l’agricultura d’aquests països es centra en produir aliments per a les metròpolis a uns costos baixos. Això porta a una producció de pocs productes (soja, cacauet, cafè, etc.), monocultiu en molts casos, que la població local consumeix de forma molt minoritària. Aquest fet suposa un risc afegit davant de possibles canvis en la demanda de productes o devaluacions del preu del producte conreat. La població camperola en aquest context és doblement vulnerable a la fluctuació del preu internacional dels productes; pel mateix impacte sobre els seus ingressos i perquè a més ha perdut la capacitat de poder produir els seus propis aliments.\nAixí mateix, focalitzar l’agricultura en l’exportació ha comportat la industrialització, necessària per assolir la producció intensiva d’aliments per a l’exportació a partir del que es coneix com a agricultura industrialitzada i ramaderia intensiva. Si bé aquest funcionament pot implicar un increment de la producció, la industrialització a gran escala suposa la pèrdua de les tècniques agrícoles i ramaderes locals i el coneixement que requereixen, així com la desaparició d’àmplies capes camperoles i indígenes per la manca de viabilitat de l’agricultura familiar. Les maneres de conrear la terra i cuidar el ramat pròpies de cada zona s’han perfilat al llarg del temps per a produir els aliments més òptims des del punt de vista de l’autoconsum i el comerç local, aquest coneixement en desaparició forma part de les característiques culturals de cada poble i, a més, va lligat a la cura de l’entorn natural per fer perdurable aquesta producció.\nCal tenir en compte que la industrialització i la centralització de la producció està intrínsecament relacionada amb el control dels recursos agrícoles per part de les empreses multinacionals. Aquestes companyies es converteixen en forces econòmiques i polítiques determinants en els països on s’implanten, influint sobre governs i partits per extreure el màxim benefici possible. Els exemples dels efectes d’aquest control han escrit pàgines terribles a la història de molts països de la perifèria de l’imperialisme. És especialment conegut el cas de la United Fruit Company a Centre Amèrica durant dos terços del s.XX, que va propiciar massacres camperoles i fins i tot va auspiciar cops d’estat (d’aquí prové el terme república bananera).\nAvui en dia el control s’exerceix per altres mitjans, però són aquestes corporacions qui decideixen què cal produir i com cal produir-ho, a més de tenir el control de la terra, les llavors o l’aigua, deixant la comunitat pagesa sense capacitat de decisió sobre una qüestió tan clau com l’alimentació. Aquest model econòmic i agrícola ve acompanyat per unes polítiques comercials dels estats i els organismes internacionals, com l’Organització Mundial del Comerç, que el reafirmen en potenciar la liberalització del comerç, aprofundir en la divisió internacional del treball per produir on resulti més barat i afavorir, en conseqüència, una baixada general de preus (el “dumping”, importació a baixos preus per part de les economies de les potències). Aquestes dinàmiques condemnen als camperols a la depauperació, el que condueix a l’abandonament de terres i a la concentració de la població a les ciutats del sud, en grans bosses de misèria.\nEl mateix model d’agricultura i ramaderia també té efectes perversos en les societats i economies dels països del nord. Per tal de poder competir, aquí també es produeix un procés de concentració de terres en menys mans i una intensificació de la producció agrícola i ramadera, basada en la tecnificació i l’especialització. Aquest model comporta un abandonament de les zones rurals, perquè la concentració de terres i la industrialització no deixen marge a l'agricultura familiar lligada a la terra i a la comunitat local. A Espanya aquesta concentració de terres ha estat la sortida que ha anat emmascarant durant els darrers anys la pèrdua de viabilitat al mercat de les explotacions tradicionals, però aquesta concentració té un límit i les darreres protestes agràries a l’Estat hi estan molt relacionades, ja que el sector agrícola i ramader es troba en una situació de difícil sortida.\nAquest fet té diversos impactes, un d’ells lligat a la gestió del territori i a la cura de l’entorn natural. No només l’abandonament de les zones rurals impedeix l’equilibri, sinó que la producció tecnificada ho evita. El cas de la ramaderia extensiva n’és un bon exemple, en aquesta els animals pasturen a la natura, alimentant-se de recursos poc valuosos des d’un punt de vista de mercat, ajudant a mantenir els boscos nets, facilitant la creació de matèria orgànica que nodreix la terra i afavorint la biodiversitat. La ramaderia extensiva, que està lligada a la comunitat, a l’entorn i al consum local amb un producte de qualitat i no processat, té un paper residual en les nostres societats, davant de la ramaderia intensiva, on els animals viuen concentrats en granges, que formen part de la cadena de producció de les grans empreses del sector alimentari.\nA les economies de les societats del nord, l’agricultura i la ramaderia juguen un paper menor a nivell econòmic i social, cosa que impedeix veure la importància crucial del sector que produeix el que mengem cada dia (amb la crisi del coronavirus en canvi s’ha posat de relleu el seu caràcter inequívoc com a sector estratègic). El model alimentari a les nostres societats es suporta a partir de les indústries intensives, agràries o ramaderes del país, però també en una elevada dependència de la importació de productes dels països perifèrics del sistema. Es produeix una gran desconnexió entre el consumidor i el productor, assumint molt de protagonisme els intermediaris, la distribució i el transport, el que precaritza enormement al productor.\nDavant d’això apareixen iniciatives diverses, com les cooperatives de consum, que busquen el producte de proximitat, de temporada, de qualitat i sense processar, a més de reconnectar amb els pagesos locals que persisteixen. Fins i tot algunes administracions faciliten un espai preferent a l’espai públic a pagesos de proximitat per la venda directa dels seus productes. Marquen l’inici d’un camí, però en aquest context econòmic són solucions parcials i voluntaristes per al consum de sectors molt conscienciats. Es requereix una aposta per la planificació econòmica d’acord amb el concepte de sobirania alimentària que reformuli el model econòmic del país, donant molt més pes a l’agricultura i ramaderia locals que siguin respectuoses amb l’entorn natural i lligades a la comunitat, a més de construir les xarxes de distribució i venda necessàries pensades per al conjunt de la classe treballadora i els sectors populars.\nAquest canvi de paradigma ha de ser integral i afecta molts àmbits, un de molt evident hauria de ser la reducció al mínim del paper que juguen actualment les grans empreses alimentàries i les seves cadenes de producció i distribució. Un altre és la repoblació de les zones rurals i la democratització de l’accés a la terra. Però la planificació econòmica ha de tenir una mirada àmplia que tingui en compte la qualitat del treball, els sous, el percentatge d’atur o, fins i tot, l’existència d’una renda bàsica. Això és així inevitablement perquè un nou model de producció i de consum de productes de proximitat, de temporada i de qualitat requereix un sistema de preus justos, que permeti l’existència d’un model de pagesia local i, a la vegada, ha de ser assumible i accessible per al conjunt de la població. També és necessari repensar el model laboral perquè cada vegada deixa menys temps per a fer una compra tranquil·la i planificada i per cuinar una dieta equilibrada sense productes processats.\nAquest plantejament basat en la planificació econòmica (econòmica en un sentit ampli), permetria reconnectar la producció dels aliments amb qui els consumeix i, a la vegada, dissenyar democràticament quins aliments cal conrear per ser curosos amb l’entorn i alhora sobirans en la producció alimentària, per tal d'assolir un objectiu bàsic: que la producció del territori sigui suficient per a la població que l’habita, cosa que actualment estem lluny d’aconseguir. Per si els elements anteriors no fossin suficientment difícils, aquest darrer concepte comporta també una qüestió altament impopular i és la necessitat de replantejar-nos la nostra dieta actual. Fruit d’aquest sistema de producció, que no assumeix els costos ambientals i socials, la proteïna animal ha esdevingut artificialment abundant i accessible comparada amb generacions anteriors. Això ha provocat un canvi en la dieta on la proteïna vegetal (fonamentalment llegums) ha perdut el protagonisme davant del consum de carns diverses i, en menor mesura de peix. Aquest fet, lluny de ser innocu pel medi ambient oculta uns impactes massius: increment del consum d’aigua del sector agrari, contaminació pels residus de la producció intensiva, transformació del sòl en terres de cultiu per produir l’aliment dels animals que consumim (la majoria de la soja que es cultiva al món és per consum animal) o la sobreexplotació dels oceans, per citar-ne alguns. És impossible universalitzar la dieta occidental al conjunt de la població mundial, es calcula que si el 2050 hi ha 9.000 milions d’habitants al planeta, probablement no hi haurà prou menjar per mantenir l’actual patró alimentari i, de fet, si uns pocs podem alimentar-nos d’aquesta manera és a costa que la població d’altres països en pateix les conseqüències. A Catalunya tenim un exemple molt clar amb la indústria porcina, amb una forta component exportadora. Segons dades del DARP produïm més del doble del nostre consum en carn de porc (el nombre de porcs supera el nombre d’habitants del territori) i els nitrats procedents dels excrements de les granges són el principal contaminant del sòl a Catalunya, una qüestió força desconeguda, on més del 40% dels nostres aqüífers estan contaminats, una situació que amenaça l’abastament d’aigua de boca i és especialment greu en un context de disminució de la disponibilitat d’aigua pel canvi climàtic. La situació empitjora a la Catalunya Central, on es situen bona part de les explotacions.\nLa solució és disminuir de manera important el contingut de proteïna animal de la nostra dieta i substituir-la per proteïna vegetal, no només per raons ambientals o de viabilitat de la producció (no hi ha terres de cultiu suficients per produir alhora alimentació pels humans i per tants animals de consum), sinó també d’equilibri de la dieta, ja que un consum excessiu de carn no és saludable. Existeixen iniciatives en aquest sentit, i fins i tot les administracions comencen a emprendre accions que van més enllà de la divulgació del problema i la promoció d’una dieta equilibrada. Algunes administracions locals, per exemple, han començat a dissenyar menús infantils als equipaments de la seva competència que segueixen aquest patró nutricional.\nLa possibilitat de si Catalunya podria arribar a una sobirania alimentària plena és objecte de debat entre els investigadors. Hi ha consens en què actualment la terra produeix el 40% del consum de la població. La planificació de què cal conrear implica adaptar-se a canvis físics com una menor disponibilitat d’aigua a conseqüència del canvi climàtic o efectuar canvis en l’ús del sòl. Per exemple, a Catalunya també s’exporta blat de moro, un cultiu molt intensiu en aigua, i, en canvi, s’importen hortalisses que no en són tan consumidores.\nSituar el concepte de sobirania alimentària en el centre del debat polític implica, irremeiablement, plantejar una planificació econòmica de tipus socialista, ja que és l’única manera d’assolir objectius justos, saludables i ambientalment desitjables tant per a Catalunya i la seva classe treballadora i els seus sectors populars, com dels pobles d’arreu del món. La cobertura de les necessitats alimentàries de la població mundial i el seu desenvolupament just, així com l’emergència climàtica i els límits del planeta, obliguen a ser conscients de la necessitat de canvis estructurals i el consegüent canvi de sistema econòmic, que situïn el benestar dels pobles, la sobirania dels mateixos i el respecte a l’entorn natural en els fonaments de qualsevol sistema productiu.\nEtiquetes de comentaris: Marx, Marxisme, Marxisme ecològic, Sobirania, Sobirania alimentària


Joc Turbirovanie tanc Online. Jugar gratis\nJoc Turbirovanie tanc\nJuga el joc Turbirovanie tanc En línia:\nDescripció del joc Turbirovanie tanc\nFresc joc amb cap guerra convencional. Tanc amb una potència molt alta pot destruir qualsevol obstacle en el seu camí. Val la pena provar-ho! . Juga el joc Turbirovanie tanc en línia.\nCaracterístiques tècniques del joc Turbirovanie tanc\nJoc Turbirovanie tanc ha afegit: 26.04.2011\nEl joc es juga: 11639 vegades\nClassificació de joc: 3.8 terme 5 (55 estimacions)\nEls jocs com el joc Turbirovanie tanc\nDescàrrega del joc Turbirovanie tanc\nInsereix el joc Turbirovanie tanc a la seva pàgina web:\nPer inserir el joc Turbirovanie tanc a la seva pàgina web, copieu el codi i enganxeu-lo al codi HTML del vostre lloc. A més, si t'agrada el joc Turbirovanie tanc, copiar i enviar l'enllaç a un amic o els teus amics, compartir el joc amb el món!\nAmb el joc Turbirovanie tanc, també va jugar al joc:


Tortosa amplia la zona de cobertura dels ajuts per rehabilitar el nucli antic - Canal 21\nTortosa amplia la zona de cobertura dels ajuts per rehabilitar el nucli antic\nTortosa ha aprovat la nova convocatòria d’ajuts per fomentar la rehabilitació d’edificis a l’entorn del centre històric. Les subvencions s’incrementen en 10.000 euros i se situen en un total de 70.000 euros. A més, una altra de les novetats és l’ampliació de l’àmbit, que va més enllà de l’àrea d’actuació del pla integral del nucli antic (Pincat). Per tant, també se’n poden beneficiar els edificis situats al carrer Pintor Gimeno, d’en Carbó, part del carrer Sant Blai, el carrer i la plaça de l’Àngel, i també la plaça Agustí Querol.\nEl primer tinent d’alcalde d’Urbansime, Enric Roig, ha destacat que estos ajuts a la rehabilitació també s’obren als edificis catalogats de tot el municipi, encara que la seua ubicació estiga fora de l’àmbit del nucli històric.\nEls ajuts se centren en la rehabilitació de façanes; l’arranjament de cobertes; la millora dels elements comuns de l’edifici, l’adequació de l’accés i accessibilitat, i la supressió de barreres arquitectòniques. En cas de demanar subvencions per diversos supòsits en un mateix immoble, el màxim serà de 7.000 euros.\nD’altra banda, com a regidor de Cultura, Roig ha repassat les diferents activitats que s’han organitzat a Tortosa amb motiu de Sant Jordi. També ha dit que després del coronavirus la Cultura haurà de tenir un pes més important, i que això obligarà a repensar els pressupostos.\nTags: Baix EbreEnric RoigPolíticaPSCTortosaUrbanisme\nAPASA homenatja els cossos de seguretat i el personal sanitari\nEs constitueix el Consell d’Administració de Salut Terres de l’Ebre\nFaura demana utilitzar la Via Verda amb responsabilitat a partir de diumenge\nEdició del dijous, 23 d'abril del 2020


El temps mort, Les emocions a la política\n27 març 2021\n3 minuts de lectura\nLa interpretació dels somnis de Virgili, estava encapçalada per la següent frase: “Si no puc persuadir als déus del cel, mouré als de l’infern”. Sigmund Freud, el creador de la psicoanàlisi, va decidir endinsar-se a l’infern dels éssers humans, el seu submon, el subconscient. Allà es troba la part irracional de la mentalitat de les persones, allò que segons ell, nosaltres no podem controlar, i que si s’apel·la a les nostres emocions, aquest subconscient pot sorgir “a la superfície”.\nSeguint el treball del seu tiet, Edward Bernays, el nebot de Freud, va canviar la manera de funcionar de la societat, sent l’impulsor de la cultura de consum que tenim en el dia d’avui, convertint una década qualsevol, en els feliços anys 20, potenciant el desig de les persones per consumir i, no tant per complir amb les seves necessitats bàsiques. Gràcies a ell, doncs, consumir ens fa aparentment feliços, però, qui diu que no es pugui utilitzar aquest subconscient pel “mal”? Doncs això va aconseguir Joseph Goebbels, repetint tres mil cops la mateixa mentida per convertir-la en una veritat, com més gran sigui una mentida, més gent se la creurà.\nI manipulant amb la por i la ira, jugant amb el temor de la gent, va aconseguir convèncer a tot un país. Jugar amb les emocions és una característica que atribuïm molt sovint a formacions polítiques d’extrema dreta, demagogues i populistes. Però aquest joc, (comença una pregunta) l’utilitzen només formacions d’aquesta ideologia, o la demagògia i el populisme s’han esparcit per tot l’arc parlamentari? Intentarem respondre a aquesta i més preguntes amb el Pol, la Sílvia i l’Àlex.\nEtiquetes:El temps mort\nPrograma 99| Novetats + Ressenyes + Nº5 de…\nOna cultural, Premis Gaudí, homenatges i estrenes\nEspecial ‘El Temps Mort’ amb les entitats...\nAyuso, patents, toc de queda…\nMobilitat urbana. Inversió de més de 70.000...\nMúsica House/Dance/Trance\t 22:00 - 23:59


BLOGTENDÈNCIESFacilita, l'eina per adaptar-se al RGPD\n¿Què és Facilita RGPD?\n¿Qui pot utilitzar Facilita RGPD?\n¿Quins avantatges té Facilita RGPC?\n¿Com s'utilitza Facilita RGPD?\nEl 25 de maig és una data que està marcat en vermell per a moltes empreses. Aquest dia comença a aplicar-se el Reglament General de Protecció de Dades (RGPD). Comença una carrera per a adaptar-se a la nova normativa.\nÉs possible que ja ho tinguis tot llest i que estiguis dedicant el teu temps a altres menesters, però també hi ha la possibilitat que aquesta carrera se t'estigui fent costa amunt i notis certa inquietud per no saber exactament el que cal fer.\nSi el teu cas és més aviat el segon que el primer, tinc una bona notícia per a tu, l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (AEPD) posa a la teva disposició l'eina “Facilita *RGPD”. Què no et sona?, Què no saps com s'utilitza? No et preocupis perquè t'ajudarem amb això.\nPerquè els empresaris i professionals que tractin dades d'índole personal i d'escàs risc per als drets i llibertats dels seus clients i empleats, tinguin la possibilitat d'adaptar-se al Reglament General de Protecció de Dades, l'AEPD ha creat Facilita RGPD.\nEstem parlant d'una eina completament gratuïta i que facilitarà molt l'adaptació a la nova normativa. Cal destacar, com no pot ser d'una altra manera, que una vegada acabada la seva execució, les dades que hagin estat aportats durant el transcurs d'aquesta són eliminats. D'aquesta forma s'evita que l'Agència Espanyola de Protecció de Dades conegui la informació que hem aportat.\nConsisteix en una bateria de preguntes que hem d'anar contestant de forma detallada i per mitjà de les respostes que anem proporcionant, l'eina ens retornarà diversos documents adaptats a la nostra empresa.\nEntre la informació i els documents que podrem obtenir a través de la utilització de Facilita RGPD estan:\nClàusules informatives que han d'incloure els formularis de recollida de dades personals.\nClàusules de tipus contractual que han d'annexar-se en el contracte de l'encarregat de tractament (per exemple, per a les assessories que tractin dades pel nostre compte dels nostres clients i proveïdors o dels nostres empleats).\nRegistre d'activitats de tractament (obligatori a partir de l'entrada en vigor del RGPD).\nAnnex amb mesures mínimes de seguretat. Aquestes mesures tenen un caràcter orientatiu.\nComentat tot això i abans de continuar convé aclarir que aquesta eina està concebuda com una ajuda i, per tant, la documentació que s'obté de la seva utilització ha d'estar adaptada a les característiques pròpies de la nostra empresa. Podem aclarir també que el fet d'haver obtingut els documents no implica el compliment del RGPD de forma automàtica.\nFacilita RGPD ha estat dissenyada de tal forma que, a través de les respostes que anem donant a les preguntes que se'ns plategen podrem saber si la nostra situació respecte al tractament de dades personals s'adapta als requisits a complir per a utilitzar Facilita RGPD o si hem de realitzar una anàlisi de riscos.\nConcretament i com hem comentat anteriorment aquesta eina està destinada aquelles empreses que tracten dades d'índole personal considerats de baix risc. Entre aquest tipus de contingut podem nomenar els de proveïdors, dades personals de clients o els pertanyents als recursos humans.\nSeguint aquesta mateixa lògica quedaria excloses de la utilització d'aquesta eina digital aquelles empreses que manegin dades personals d'alt risc per als drets i llibertats personals. En aquesta categoria podríem incloure tot el referent a categories especials com, per exemple, la informació relativa a la salut.\nLa utilització d'aquesta eina que l'Agència Espanyola de Protecció de Dades posa a la nostra disposició per a adaptar-nos al nou Reglament europeu de Protecció de Dades ens proporciona una sèrie d'avantatges que podem enumerar:\nÉs d'ús senzill. Només hem d'anar contestant les preguntes que se'ns plantegen i la pròpia eina ens donarà la informació i els documents necessaris que hem d'adaptar a la nostra empresa.\nEns permet l'accés als documents que necessitem de forma còmoda, ràpida i gratuïta.\nA hores d'ara de l'article ja tenim clar en què consisteix aquesta eina, si puc utilitzar-la o no i que avantatges em reporta. Així que ha arribat el moment d'aprendre com s'utilitza. El primer pas per a això és senzill, n'hi ha prou amb visitar la web de la plataforma punxant en l'enllaç que et vam mostrar a continuació:\nUna vegada en la web de Facilita *RGPD, el primer que se'ns mostra és una pantalla en la qual ens explica que consisteix aquesta eina, però com nosaltres ja tenim clar perquè serveix si us sembla obviem aquesta informació.\nFixarem l'atenció en la part inferior dels nostres monitors on se'ns demanarà que introduïm un codi format per lletres i números. És possible que la imatge no es vegi bé, però per sort la web ens proporciona just sota el codi l'opció de canviar-lo.\nHo introduïm en el quadre habilitat per a tal fi i fem clic en el botó “Iniciar”.\nUna vegada premut el botó d'inici arribem a una nova pantalla en la qual se'ns pregunta pel sector d'activitat de la nostra empresa. Hem de seleccionar una de les següents opcions que se'ns mostren.\nSolvència patrimonial i crèdit.\nGeneració i ús de perfils.\nActivitats polítiques, sindicals o religioses.\nServeis de telecomunicacions.\nEntitats bancàries i financeres.\nVideovigilància massiva (Videovigilància de grans infraestructures com a estacions de ferrocarril o centres comercials).\nUna vegada marcat el nostre sector d'activitat, premem en la fletxa taronja que es troba situada en la part inferior central i arribarem així a la següent pantalla. En la mateixa haurem d'especificar el tipus de dades que la nostra empresa tracta.\nEntra les opcions estan:\nDades que revelin origen ètnic o racial.\nDades d'opinions polítiques o religió.\nDades d'afiliació sindical (Excepte quotes sindicals).\nDades biomètriques dirigides a identificar de manera unívoca a una persona.\nDades relatives a la vida sexual o a l'orientació sexual.\nDades relatives a condemnes o infraccions penals.\nUna vegada més marquem les opcions adequades i premem la fletxa que marca cap a la dreta per a continuar. També tenim la possibilitat de tornar enrere fent clic en la fletxa que assenyala cap a l'esquerra.\nSi hem decidit seguir cap endavant arribem a una altra pantalla en la qual se'ns pregunta si la nostra empresa realitza algun dels següents tractaments:\nFer o analitzar perfils.\nFer publicitat i prospecció comercial massiva a potencials clients.\nPrestació de serveis d'explotació de xarxes públiques o serveis de comunicació electrònica (Proveïdor de serveis d'internet (LGT)).\nGestionar els associats o membres de partits polítics, sindicats, esglésies, confessions o comunitats religioses, fundacions i altres entitats sense ànim de lucre, la finalitat del qual sigui política, religiosa o sindical.\nGestió, control sanitari o venda de medicaments.\nNovament seleccionem l'opció que correspongui i fem clic en la fletxa que ens permet avançar cap a la següent pantalla.\nDepenent de les opcions que anem marcant l'eina ens indiqués si en funció del perfil de les dades que tracta la nostra empresa, podrem utilitzar aquesta eina. En el cas que no puguem usar-la ens trobarem amb aquest missatge:\n“Amb les dades que ha proporcionat aquest programa no és adequat per a vostè, ja que la seva empresa no compleix amb els requisits per a seguir. Ha de realitzar una anàlisi de riscos.”\nSi per contra l'eina s'adequa al nostre perfil podrem llegir el següent text: “Ha respondido de forma negativa a todas las cuestiones anteriores, por tanto, se podría entender que los tratamientos realizados por su entidad entrañan, a priori, un escaso nivel de riesgo para los derechos y libertades de los interesados y por tanto se encontraría en disposición de utilizar el siguiente programa.”.\nSi després d'aquest text tornem a prémer la fletxa taronja per a avançar, arribem a una nova pantalla on se'ns sol·licitaran les dades de la nostra empresa. Això s'utilitzarà per a posteriorment generar els documents que siguin necessaris. Les dades a emplenar són:\nDirecció completa de l'empresa.\nDesprés d'emplenar aquestes dades premem la fletxa per a avançar i l'eina ens pregunta ara si la nostra empresa tracta dades personals de clients i ens dóna l'opció de contestar “si” o “no”. Si optem per l'opció afirmativa se'ns sol·licita que especifiquem:\nLes dades personals requerides als clients.\nPerquè s'usen les dades sol·licitades.\nA qui es lliuren les dades sol·licitades.\nDesprés d'emplenar les dades passarem a la següent pantalla si en l'anterior pregunta hem contestat “No” passarem a aquesta pantalla directament. Se'ns plateja ara la següent pregunta: “La seva organització tracta dades personals de potencials clients?”. Una altra vegada la dicotomia “Si” o “No” com a resposta.\nSi fem clic en “No” passem a la següent pantalla, però si optem per el “Si” hem d'especificar:\nLes dades que es tracten dels potencials clients.\nD'on s'obtenen aquestes dades.\nSi aquestes dades es comparteixen i amb qui.\nLa següent pregunta està referida a si es tracten les dades dels empleats. Cada vegada que premem “No” passem automàticament a la següent pantalla pel que a partir d'aquest moment obviarem aquest fet en les següents preguntes.\nSi en aquest apartat contestem “Si” se'ns sol·licita que especifiquem:\nLes dades personals que es tracten dels empleats.\nSi la gestió de la nòmina la fa una gestoria.\nLa següent pregunta que se'ns planteja és sobre les dades dels candidats i més concretament:\nLes dades que se'ls demanen.\nLa forma d'obtenir aquestes dades.\nPassaríem ara a la gestió que es fa de les dades dels proveïdors on especificarem que dades se'ls demana i perquè s'usen aquestes dades. També haurem d'especificar si la nostra empresa utilitza i emmagatzema imatges de videovigilància.\nSi treballem amb terceres empreses també hem d'especificar-ho concretant el nom de cadascuna d'aquestes empreses, la seva adreça, N.I.F i la descripció del servei prestat.\nUna vegada emplenada aquesta informació ens apareix una pantalla, on se'ns recorda que el que se'ns ofereix són els documents mínims per a complir el RGPD i que devem:\nIncloure les clàusules informatives en els formularis de recollida d'informació.\nImplantar les mesures que consten en el document.\nRevisar els contractes actuals i incloure les clàusules de confidencialitat necessàries.\nElaborar els contractes que encara no estiguin elaborats.\nCustodiar i mantenir actualitzats els documents.\nNo oblidar que no cal enviar res a l'Agència Espanyola de Protecció de Dades tret que aquesta te'ls sol·liciti.\nAmb tot això clar podem prémer en el tic taronja que apareix després del text perquè es generin els documents pertinents. Després d'això automàticament se't descarregarà un arxiu de Word amb la informació que hauràs de revisar. Si aquesta descàrrega automàtica no es produeix prem en “Descàrrega de document”.\nEn el document que es genera es proporcionen: les clàusules informatives que has d'incloure en els formularis de sol·licitud d'informació, el document a annexar en cadascun dels contractes de prestació de serveis, el registre d'activitats de tractament i un annex amb recomanacions sobre mesures de seguretat i tractaments de dades personals captades per càmeres de videovigilància, les quals ha d'implantar en la seva organització.\nPer si us ha quedat algun dubte us adjuntem també un vídeo explicatiu sobre Facilita RGPD que pots trobar en la part de baix d'aquest article.\nSens dubte l'eina Facilita RGPD suposa un opció útil i senzilla per a estar al dia amb el Reglament General de Protecció de Dades, però si us sembla repassarem també les possibles sancions a les quals ens enfrontem si no ho fem.\nEs contemplen multes econòmiques que poden arriben fins als 10 milions d'euros o el 2% del negoci global de l'últim any. Estàs multes vindran motivades per:\nVulneració de les obligacions que ostenten el responsable i l'encarregat.\nVulneració de les obligacions de certificació.\nVulneració de les obligacions de control.\nLes multes poden doblegar la seva quantia, és a dir, ser de fins a 20 milions d'euros o el 4% del global de l'últim any quan:\nHi ha vulneració dels principis bàsics de tractament.\nHi ha vulneració dels drets dels interessats.\nHi ha transferència de les dades a altres països.\nHi ha incompliment d'alguna resolució.\nAclarir que en cas de concurrència de més d'una causa de sanció s'aplicarà la multa més alta possible.\nA més de Facilita RGPD l'Agència Espanyola de Protecció de Dades posa a la nostra disposició altres eines gratuïtes que també poden ser-nos d'utilitat.\nPermet a empreses i administradors poder *autoevaluar el grau en el qual compleixen amb la Llei orgànica de Protecció de Dades (LOPD). Es triga entre 45 i 60 minuts a completar la bateria de preguntes que se'ns plantegen, però a canvi ens genera un informe amb indicacions i recursos per a complir amb la LOPD. Pots trobar-la en aquest enllaç: http://www.servicios.agpd.es/Evalua/home.seam\nAquesta eina facilita la seva labor a les empreses que han de notificar fitxers de titularitat pública. No ajuda a elaborar la disposició general o acord de creació, així com la modificació o supressió dels fitxers. Per a utilitzar disposa: http://www.servicios.agpd.es/Dispone/home.seam\nGuia model per a l'elaboració del document de seguretat. Es pot descarregar en el teu equip i editar-lo per a adaptar-lo a les necessitats de la teva empresa. Pots trobar el model en:


Demà comença el termini per sol·licitar les subvencions als establiments comercials per al 2020 - Castello.cat\n03/12/2020\tPromoció econòmica i turisme, Setac\nLes accions subvencionables s’agrupen en dues línies, una per a accions de millora i/o rehabilitació d’establiments comercials consolidats, i l’altra per als establiments comercials de nova implementació.\nL’Ajuntament de Castelló d’Empúries, a través del Departament de Promoció Econòmica, obre demà divendres, 4 de desembre, la convocatòria per a les subvencions als establiments comercials per al 2020, amb l’objectiu de promocionar i fomentar l’activitat comercial local, impulsant la millora i el creixement del sector empresarial amb accions encaminades al desenvolupament econòmic de les empreses del municipi.\nLes subvencions estan adreçades a les persones físiques o jurídiques titulars d’un establiment comercial al municipi. Els beneficiaris són els titulars de les activitats incloses a la llei 16/2015 de simplificació de l’activitat administrativa, amb un màxim de 500m2 de superfície construïda i excloent les activitats recreatives i les incloses a l’annex de la llei 16/2015 (versió 11, d’abril de 2017) amb el codi 68- activitats immobiliàries). S’exclouen d’aquestes bases totes aquelles despeses derivades de l’adquisició d’elements de protecció i seguretat degut a la Covid-19.\nLes accions subvencionables s’agrupen en dues línies, una per a accions de millora i/o rehabilitació d’establiments comercials consolidats, i l’altra per als establiments comercials de nova implementació. Els projectes subvencionables s’han d’haver executat de l’1 de gener al 31 de desembre de 2020.\nL’import de la subvenció és del 70% del cost de la base imposable de l’obra o activitat subvencionada fins a un màxim de 2.500€ i el termini per presentar sol·licituds comença a l’endemà de la publicació i acaba el 31 de desembre de 2020.\nEl Sistema del MNACTEC renova la seva identitat visual. L'Ecomuseu Farinera té nou logotip\nS'obre el termini de presentacions de sol·licituds d’ajut per a la compra de llibres de text


Empadronament, joves i menors i sanitat centraran la propera Trobada de la COF\n- La Coordinadora Obrim Fronteres organitza el proper dissabte 1 de febrer a Badalona una nova trobada anual oberta a entitats, col·lectius, organitzacions, activistes i persones implicades en l’acompanyament, inclusió\nLa Coordinadora Obrim Fronteres (COF) realitzarà dissabte 1 de febrer una nova trobada amb entitats, col·lectius i persones que treballen per a garantir els drets de les persones migrants i refugiades a Catalunya. La trobada tindrà lloc a l’Ateneu Popular de Sant Roc a Badalona i ha de servir per posar en comú el treball fet en els dos darrers any en àmbits com l’empadronament, l’acompanyament a joves i menors o l’accés als serveis de salut, entre altres; així com les estratègies que les diferents entitats i col·lectius empren per garantir aquests drets. Igualment, la missió\nd’aquesta reunió és establir els nous objectius de la COF per als pròxims mesos i anys, a partir dels reptes que es detectin en la jornada de treball.\nComençarem a les 10:30 amb la presentació de la COF i seguirem amb l’exposició de la tasca realitzada en els àmbits d’empadronament, menors i joves migrants no acompanyats i accés a la sanitat. A continuació, hi haurà debat i treball en grups per abordar les problemàtiques que els col·lectius ens hem anat trobant, les estratègies\nque fem servir per solventar-les o evitar-les i les experiències positives que hem observat.\nAl migdia, gaudirem d’un dinar organitzat per persones voluntàries d’Al Riduan i Badalona Acull, potenciant així la col·laboració amb el teixit local. Després de dinar, seguiran els grups de treball per identificar les debilitats, fortaleses, amenaces i oportunitats i fixar els objectius de la COF per als pròxims 6 mesos i per als cursos\n2020 i 2021, a més d’elaborar un calendari conjunt de mobilitzacions, activitats i accions per fomentar el suport mutu i enfortir la xarxa.\nA més d’activistes dels diferents col·lectius que formen la COF; la trobada també comptarà amb la participació de membres de la PASUCat, per abordar les darreres novetats en matèria de sanitat, i de l’advocat Albert Parés, per parlar sobre la situació dels joves i menors no acompanyats.\nLa Coordinadora Obrim Fronteres neix abans de l’estiu del 2016 i actualment compta amb una vintena d’entitats implicades activament de tot el territori català. A hores d’ara, hi ha més d’una setantena de persones apuntades a la trobada del pròxim 1 de febrer, d’aquestes i altres entitats.\nNova queixa dels veïns per les obres al Besòs


Diuen, els que hi entenen, que els espanyols que passaran olímpicament de les eleccions europees són legió; confesso sense enrogiments que aniré a votar encara que ningú hagi fet absolutament res per animar-m'hi.\nDiuen, els que hi entenen, que els espanyols que passaran olímpicament de les eleccions europees són legió; confesso sense enrogiments que aniré a votar encara que ningú hagi fet absolutament res per animar-m'hi. Després de quaranta anys esperant no me'n perdo una, una altra cosa serà si la meva papereta va en blanc o amb una pintada de protesta.\nPacientment, he esperat que, en algun acte de campanya, algú em digués què cony és Europa i què hi pintaran els nostres representants; aquests que cobren una pasta llarga, van i vénen i es passegen per Brussel·les. Però m'he quedat amb les ganes perquè tot s'està reduint a discutir sobre si Cañete és molt masclista, poc masclista o gens masclista.\nTots i cadascun dels missatges rebuts semblen estar més en el context d'unes eleccions nacionals sense que ningú s'hagi molestat a fer la més mínima pedagogia sobre aquesta burocràcia caríssima anomenada Europa.\nNo se sorprenguin les seves senyories si els hispans passen de votar; vostès han fomentat l'abstenció en la campanya més mediocre que han vist els temps. Solament els recalcitrants anirem a votar per exercir aquest dret que ens va ser negat durant tants anys; una altra cosa serà si dins del sobre fiquem papereta de partit o programa de festes locals.