Tomas Nihlén i AIMCAT, l'equip català participant a l'Al Song Contest\nEl personatge del mes d’agost\nTomas Nihlén és originari d’Estocolm. Fa tres anys va mudar-se a Catalunya amb la seva família i en fa un que viu a Banyoles. És l’iniciador de l’AIMCAT, l’equip català que va participar a l’Al Song Contest, el concurs mundial d’intel·ligència artificial i música.\nPer què vau mudar-vos a Catalunya i com és que heu decidit venir a Banyoles?\nJo i la meva parella, la Linda Pierre, vam decidir a mudar-nos a Catalunya el 2018 amb el nostre fill Rocky, després de la mort de la meva mare, amb només tenia seixanta-cinc anys. Hem après que no sabem què passarà el dia de demà i que hem de gaudir la vida ara que podem.\nSer suec a Catalunya és una aventura: no és fàcil ni avorrit. Després de viure un any a Barcelona amb un nen de cinc anys, enyoràvem la natura, l’aire lliure i un estany. Així que després del confinament total, vam mudar-nos a Banyoles i som molt feliços aquí.\nDe moment, he estudiat noranta hores de català (i encara no parlo castellà)! Utilitzo Twitter per aprendre’n més i intento parlar-lo amb la gent tant com puc.\nQuè és l’AIMCAT?\nL’AI Song Contest és un concurs mundial d’intel·ligència artificial i música. Aquest any han participat trenta-vuit equips d’arreu del món. AIMCAT és el nom de l’equip català que jo vaig iniciar i va participar altra gent. Jo no era l’únic banyolí: per a la cançó que vam crear, una de les dues veus humanes és la de la cantant banyolina Laia Bosch. En Ramon Gallench, de CodeLearn Banyoles, era el desenvolupador. El jove banyolí Guillem Lloret i Triola ha treballat amb les tasques de comunicació. I en Pau López, també de Banyoles, s’ha encarregat de la gravació del vídeo musical.\nAl Song Contest, fins a l’any passat, funcionava com l’Eurovision amb una representació dels diferents països participants, però enguany hi participen solament equips, no països. Però nosaltres ens continuem sentint com l’equip català.\nEn només set setmanes vam crear un equip i una cançó que finalment va guanyar el vot del públic i el The New York Times va anunciar-ho així: «Many of the results wouldn’t sound out of place on a playlist among wholly human-made songs, like AIMCAT’s ‘I Feel the Wires’, which won the contest’s public vote.»\n← «Molts dels resultats no sonarien fora de lloc en una llista de reproducció entre cançons totalment fetes per l’home, com ‘Sento els feels’ d’AIMCAT, que va guanyar el vot públic del concurs». New York Times ←\nEn anglès, la cançó?\nTé dues versions: català i anglès. La versió del concurs és en anglès, i en català en el tros final que es diu «I Feel the Wires» (Sento els fils).\nTambé tenim una versió íntegrament en català que es diu «Sento els fils».\nHi va haver gala?\nEl 6 de juliol es va celebrar la gala a YouTube amb talls de totes les cançons. Ens van informar que vam guanyar el vot públic i, després, del vot del jurat vam quedar onzens de trenta-vuit equips.\nPer a nosaltres, això no obstant, la victòria fou el dia de l’enregistrament, amb un equip inicial de vint persones i, després, amb l’equip final, que érem gairebé quaranta! Vam rebre molt suport local i s’ha demostrat que el jovent pot fer grans coses. També hem mostrat la llengua catalana en un àmbit internacional.\nMoltes gràcies, Tomas!\nAbans d’acomiadar-me, vull afegir que amb tantes activitats musicals i la creativitat que hi ha a Banyoles, s’hauria de crear un centre d’innovació i tecnologia musical. Hi ha moltes eines que obren portes per crear coses «xules» i innovadores, fora de les grans ciutats. Si passa a Suècia, per què no aquí? Amb la col·laboració de la gent, polítics i empreses locals serà possible. Hi ha un grup de persones amb moltes ganes de fer-ho realitat.\nPlaça de Perpinyà 5\n8:05 am, January 20, 2022


Realment hi ha un rellotge biològic per a la maternitat? | ARA | Dexeus Dona\nRealment hi ha un rellotge biològic per a la maternitat? | ARA\nDiari ARA, Suplement Criatures\nFins ben passada la segona meitat del segle XX la majoria de parelles no decideixen conscientment quan formen una família. Es casen joves i tenen fills. És un fet que succeeix sense plantejar-se alternatives. Però els temps han canviat i la incorporació de la dona al món laboral és un dels motius que ha retardat l’edat de tenir fills. Espanya és un dels països de la Unió Europea on les mares tenen més tard el primer fill, als 31,8 anys. La majoria de dones duen a terme projectes personals més enllà de procrear i posposen la maternitat fins que elles decideixen.\nAra es pot esperar i decidir si es vol tenir fills o no: “La vida passa molt ràpid. Sovint arriben a la consulta dones que ronden els 40 i volen tenir fills. Els han passat els anys sense adonar-se’n”, explica el doctor Carlos Dosouto, metge d’endocrinologia ginecològica i de reproducció assistida, adjunt del Servei de Medicina de la Reproducció de Dexeus Mujer. “No crec que hi hagi un rellotge biològic, es tracta més d’un rellotge social que depèn de l’entorn, que és el que realment influencia. Més enllà de les dones que tenen un desig intens de ser mares, n’hi ha unes altres que es qüestionen tenir fills quan amics i família comencen a tenir-ne. Em pregunto fins a quin punt ho desitgen de veritat o hi ha una sèrie de factors que les condicionen”, diu Dosouto. També hi ha dones que arran d’una crisi existencial quan ronden els 40 es comencen a plantejar la necessitat de deixar descendència. Unes altres arriben a la consulta amb sentiment de culpa, per haver viscut infinitat d’experiències i haver-s’ho passat molt bé, però dubten si seran dones completes si no són mares.\nAntropològicament el concepte de rellotge biològic és una manera d’explicar el cicle vital i s’utilitza per descriure quan es considera adequat tenir fills. En funció del context social en què ens trobem la xifra varia. Hi ha cultures on es pensa que a partir dels 30 anys -i cada cop més quan s’acosten els 40- és un bon moment per tenir descendència. En canvi en altres cultures consideren que a aquestes edats els pares són ja massa grans i que els 15 o 20 anys són les edats ideals. A Catalunya són els homes els que habitualment fan referència al rellotge biològic de les seves parelles per motivar la decisió de tenir un fill, mentre que les dones parlen més de necessitat, ganes o il·lusió de tenir fills.


Photo Ossements de bélugas par Yann Arthus Bertrand - Cma Donikian\nAccueil / Enchères / Photo Ossements de bélugas par Yann Arthus Bertrand\nPhoto Ossements de bélugas par Yann Arthus Bertrand\nPhoto Ossements de bélugas par Yann Arthus Bertrand. Ossements de bélugas, Van Keulenfjorden, Ile de Spitzberg, Archipel du Svalbard, Norvège (77° 33’ 9,00” N – 15° 36’ 18,45” E).\n2019-09-11 15:56:12 600,00€ steeve4\nSoyez le premier à laisser votre avis sur “Photo Ossements de bélugas par Yann Arthus Bertrand” Annuler la réponse


Vallnord modifica els seus estatuts per permetre a Viladomat accedir al consell d’administració - Altaveu\nEl conseller delegat de Saetde i màxim accionista de Secnoa, Joan Viladomat, és des d’ara també vicepresident de Vallnord. La societat que comercialitza els dominis esquiables de la Massana i Ordino sota una mateixa denominació ha modificat els seus estatuts per permetre que una persona aliena a les corporacions massanenca o ordinenca puguin accedir al consell d’administració de la societat.\nDes del mes de juny, Saetde és el màxim accionista de Secnoa, fins llavors controlat al cent per cent pel comú d’Ordino. Fruit d’aquell canvi, també hi ha hagut canvis en l’encaix societaris. Arcalís també ha creat aliances amb Grandvalira. No obstant això, els canvis estatutaris permeten representar millor l’estructura societària que forma el conglomerat Vallnord, que es manté presidida pel cònsol de la Massana, David Baró, com a principal representant d’EMAP.\nLa vicepresidència de la societat recau a partir d’ara en Joan Viladomat, que substitueix el cònsol d’Ordino, Josep Àngel Mortés. Pel que fa als vocals, el cònsol menor de la Massana, Raül Ferré, manté la seva posició, i Mortés substitueix Gemma Riba en la darrera vocalia que hi ha al consell d’administració. El secretari del consell no canvia, i recau a EMAP, al conseller del comú de la Massana, Josep Maria Garrallà.\nD’aquesta manera, i segons s’expressa en un comunicat emès per Vallnord, el nou consell d’administració de la societat és conseqüent amb la nova realitat societària de Secnoa. Tots aquests canvis i novetats, segons s’explica en la nota, es van efectuar el dimecres dia 11 de desembre a la junta general d’accionistes. A banda dels càrrecs esmentats fins ara, Viladomat també presideix Ski Andorra i forma part del consell d’administració de Nevasa-Grandvalira.\n2. 13 de desembre de 2018 | 21:22 h\nEp, per ser l’amo i senyor hauria de comprar tambe pal i arinsal al comú de la Massana. I si vol comprar per que el comú vol vendre penso que no será l’unic, hi haurà competencia... temps al temps\n1. 13 de desembre de 2018 | 18:30 h\nPoquet a poquet,Viladomat Rei,Amo i Senyor de tot el domini de la neu d'Andorra.Esquiable ben entés.


Brane Mozetič. Un poeta sense poètica | Simona Škrabec\nL’Arts Santa Mònica, la Institució de les Lletres Catalanes i Cafè Central ha celebrat una nova sessió del cicle Dilluns de Poesia amb un convidat especial: el poeta i editor eslovè, Brane Mozetič, que serà presentat per Simona Škrabec, que l’ha traduït al català.\nEl poeta eslovè Brane Mozetič és el convidat a Dilluns de Poesia el dia 15 de juny a l’Arts Santa Mònica\nInterpretar la poesia de Brane Mozetič és una tasca tan paradoxal que es podria qualificar d’impossible. Els seus versos, que van perfilant imatges amb nitidesa, són un parany per a qualsevol exegeta. La primera advertència que he de fer és que en aquesta poesia no cal aclarir res, tot és perfectament comprensible. No es pot fer un resum millor, dir-ho més clarament. I després de llegir uns deu poemes —com els que sentirem avui— Mozetič sembla no tenir més secrets. Sembla que hàgim compartit amb ell la vida i que coneguem les seves intimitats més delicades. Ho sembla, sí, ho sembla…\nPer descomptat, després d’aquest petit tast, qualsevol lector es veuria capaç d’opinar-hi. Així arribem a la segona advertència que he de fer. Brane Mozetič, a causa de la seva poesia tan explícitament ancorada en l’autobiografia, ha estat proclamat portaveu de la comunitat homosexual. I així, quan els lectors comencen a «opinar» sobre aquesta vida servida en una safata, sense vels, sense dobles sentits, profunda com un gorg, però transparent com l’aigua més cristal·lina —allò que en surt són tots els possibles i impossibles prejudicis envers aquests espais obscurs on les emocions més amagades surten a flor de pell. No és que no estiguem acostumats a contemplar a plena llum la confessió d’un homosexual, sinó que no estem disposats a sentir ningú desgranar amb fredor quirúrgica els elements de la passió. Aquest és el problema.\nÉs a dir, amb l’escriptura de Brane Mozetič s’hi ensopega. No deixa indiferent; aquest autor ens apel·la d’una manera inquietant perquè fa que la poesia no sembli una activitat intel·lectual i exquisida que es cultiva en un lloc a part. Les seves paraules es diuen clarament ara i aquí. Aquests versos es viuen. Sobre aquests versos es discuteix com sobre una notícia de diari. Davant d’aquestes tremolors es reacciona com davant d’un amic que la vida hagi atropellat.\nI tanmateix és un engany pensar que a causa del fet d’entendre de què parla, la poesia de Brane Mozetič sigui fàcil d’entendre. Representa que allà darrere de les tanques, en aquells marges de la societat on mai ens atrevim realment a entrar, els nois senten i viuen de la manera com ho descriu Brane Mozetič. No és ben bé cert, Mozetič sí que documenta d’una manera implacable el seu propi món. Però els que hi són retratats no necessàriament tenen la capacitat d’anàlisi que té el poeta. No estem davant de cap cronista. Mozetič no apunta el que veu, no fotografia només. Furga. Burxa. Provoca un mal horrible. Fa estremir perquè obliga a mirar el que no volem veure ni els de fora ni els de dins. Aquest poeta desfà les il·lusions, sistemàticament.\nEn la literatura eslovena la tradició d’escriure des dels marges és, de fet, potser la característica més pronunciada. I per això mai sabem què fer-ne, dels nostres poetes, tan desencantats sempre, difícils d’utilitzar en les classes de patriotisme. No és fàcil —i la sorpresa en descobrir-ho no és poca— trobar en la literatura catalana un poeta tan cruelment insubmís amb la seva pàtria com el que sentirem llegir avui. I llavors, de cop, em ve a la ment «Paternal» de Joan Maragall, aquella idíl·lica postal escrita després de l’atemptat al Liceu.\nPer comprendre per què aquesta nuesa de les relacions humanes que Mozetič s’esforça a aconseguir té un potencial de revolta increïble podem començar amb aquell nadó que «riu bàrbarament» després d’haver-se atipat de llet, indiferent a tots els esdeveniments que l’envolten. Brane Mozetič ens diu una i altra vegada que allò que passa «en els cellers més amagats de l’edifici» —aquesta és una citació de Franz Kafka— és cosa de tothom. Fins que no aprenguem a veure la passió en tots els seus matisos, no podrem construir cap societat que realment funcioni. Si els infants se’ns converteixen en bàrbars panxacontents, no avançarem. I per sempre haurem de viure entre els silencis, les prohibicions i els privilegis.\nESCALFAVEN L’AIGUA un cop per setmana\nal foc, l’abocaven al gibrell i n’afegien de\nfreda. i m’hi afegien a mi. mentre\nm’eixugaven, la mateixa aigua servia per al\ncosí. ell es rentava sol i no hi cabia, a dins.\nera bastant mes gran. i alt. em van dir que\nhi havia manifestacions estudiantils i que\neren perilloses. que calia quedar-se a casa.\nque les revolucions s’han d’evitar. quan vaig\ntenir l’edat, les revolucions s’havien acabat.\nnomés em quedava alguna desfilada\nmiserable. preparava rebel·lions per a mi sol.\nno les acabava de definir, i difícilment algú\nho podria haver entès. em rebel·lava contra\nl’estupidesa. el mateix gibrell els servia per\nbarrejar carns per fer botifarres. feien venir\nel carnisser i tota la feina bruta la feia ell.\nd’aquí els meus impulsos de crueltat.\nnomés per un instant, mentre encara penso\nsi es pot netejar res. amb l’aigua. o\namb la sang. o amb les paraules.\nDel volum Banalitats (Cafè Central, 2009). Traducció de Simona Škrabec\nArts Santa Mònica Dilluns de Poesia Simona Škrabec


CIBERSEGURETAT. GESTIÓ I ESTRATÈGIA EN L'ÀMBIT DE LA TRANSFORMACIÓ DIGITAL (2022-2023) - Universitat de Barcelona\nInici > Aprèn > Màsters i postgraus propis > C > CIBERSEGURETAT. GESTIÓ I ESTRATÈGIA EN L'ÀMBIT DE LA TRANSFORMACIÓ DIGITAL...\nCIBERSEGURETAT. GESTIÓ I ESTRATÈGIA EN L'ÀMBIT DE LA TRANSFORMACIÓ DIGITAL (2022-2023)\n- Adquirir una visió de l'àmbit de la seguretat de la informació i la digitalització que permeti desenvolupar habilitats relacionades amb aquestes matèries en l'entorn professional.\n- Adquirir una base de coneixement prou àmplia per entendre quines són les principals àrees d'actuació, reptes i enfocaments de l'àmbit, amb l'objectiu de poder seguir explorant amb més detall els temes que es considerin més rellevants per al desenvolupament professional.\n- Professionals de les tecnologies que vulguin encarregar-se de tasques de gestió, caps de departaments tecnològics, caps de projectes i programes relacionats amb sistemes d'informació, gestors d'equips tecnològics i qualsevol professional que vulgui o necessiti entendre l'entorn tecnològic actual, l'estat de la qüestió en matèria de seguretat de la informació, les tendències i reptes de la indústria, les necessitats i estructures habituals dels departaments de tecnologia, les solucions tècniques en matèria de seguretat de la informació, i també l'orientació sobre la gestió de la ciberseguretat.\n- Professionals que vulguin aprofundir els reptes que planteja la transformació digital i el seu impacte en l'àmbit de la seguretat de la informació i l'estat de la qüestió en matèria de normativa i protecció de dades, com també en la gestió integral de la ciberseguretat i la digitalització des d'un punt de vista d'estratègia corporativa.\nPàgina web: https://www.il3.ub.edu/ca/master-ciberseguretat-gestio-estrategia-ambit-transformacio-digital


Roger Torrent interpel·la Batet a triar entre "blindar els drets dels diputats" o "manipular els resultats electorals per beneficiar la investidura de Sánchez"\n21/05/2019 - 14.08 Actualitzat 21/05/2019 - 14.53\nEl primer que haurà d'abordar la nova mesa del Congrés dels Diputats és decidir si suspèn els diputats catalans en presó preventiva. La vicepresidenta del govern en funcions, Carmen Calvo, ho ha donat per fet en recordar que la llei impedeix a aquests diputats exercir el càrrec.\nCarmen Calvo: "És clar, no poden exercir el seu càrrec"\nAbans de l'acte de constitució del Congrés, Calvo ha declarat que el Reglament del Congrés dels Diputats estableix "clarament" que la situació de presó preventiva és una causa de suspensió de les funcions parlamentàries: "El poder executiu no ha de prendre cap decisió, aquesta és la realitat jurídica i política que coneix tothom."\nEn declaracions a la Cadena Ser, la vicepresidenta no ha deixat cap porta oberta perquè Junqueras, Sànchez, Turull i Rull puguin desenvolupar les seves funcions al Congrés:\n"Té una resposta clara a l'article 21.2 del reglament del Congrés dels Diputats, però sobretot la té a l'àmbit judicial. El Tribunal Suprem és qui sap i decideix que estan en una situació de presó preventiva i immersos en un procés que està pràcticament arribant al final i, per tant, estan impossibilitats per exercir el seu càrrec. És clar, doncs, que no poden exercir el seu càrrec."\nTorrent apel·la a Batet a "defensar els drets i les llibertats dels diputats presos"\nRoger Torrent, president del Parlament de Catalunya, també s'ha referit a la possible suspensió d'Oriol Junqueras, diputat d'ERC, i de Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull, diputats de Junts per Catalunya. Torrent ha interpel·lant a la nova presidenta del Congrés dels Diputats, Meritxell Batet, a defensar els drets i les llibertats dels diputats i blindar les seves funcions.\n"Meritxell Batet haurà de triar si fa com el Parlament de Catalunya i blinda els drets dels diputats o manipula els resultats electorals per beneficiar la investidura de Pedro Sánchez."\nLa suspensió o no de les funcions dels diputats catalans pot generar el primer conflicte en la mesa que es constitueix aquest dimarts. PP i Ciutadans en demanen la suspensió immediata, mentre que Unides Podem, ERC i JxCat es decanten pel contrari.\nMeritxell Batet, però, no prendrà cap decisió sense l'informe dels serveis jurídics de la cambra, que tindran en compte, entre altres, el reglament del Congrés.\nRoger Torrent a l'acte de Constitució de les Corts (EFE)\nL'article 21 del Reglament del Congrés dels Diputats parla de la suspensió dels diputats. I l'apartat 2 dona els detalls referents als diputats presos catalans. Dos dels requisits ja els compleixen: el seu processament és ferm, perquè ja se'ls jutja al Suprem, i algun d'ells fa més d'un any i mig que està en presó preventiva.\nEl requisit que falta és el del suplicatori del Congrés, i aquest és el tema que marcarà --com a mínim-- l'inici de la legislatura.\nEleccions 28A Judici procés ERC JxCat Procés català


Abstenir-se o votar, les respectives crides d'oposició i govern per als comicis veneçolans - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nAbstenir-se o votar, les respectives crides d'oposició i govern per als comicis veneçolans - Diari de Barcelona\nAbstenir-se o votar, les respectives crides d'oposició i govern per als comicis veneçolans\nMentre el chavisme anima a votar "per la pau", les forces opositores que lidera Juan Guaidó demanen als ciutadans quedar-se a casa\nEls veneçolans van complir aquest dissabte l'últim dia de reflexió abans dels comicis parlamentaris enmig de l'encreuament de crides del chavisme a votar "per la pau", i de les forces opositores que lidera Juan Guaidó, que han demanat als ciutadans quedar-se a casa i abstenir-se de participar.\n"Falten 12 hores per a que comenci el procés de votació popular (...), si vostè vol pau, si vol democràcia, exerceixi el seu dret a vot demà diumenge", va dir ahir el president veneçolà, Nicolás Maduro, durant un acte de treball transmès per la televisió pública VTV.\nMaduro també va presentar a l'expresident bolivià Evo Morales, que lidera una delegació de figures polítiques d'aquest país que observaran les parlamentàries veneçolanes.\nAl costat del president veneçolà, la seva esposa i candidata a ocupar un dels 277 escons de la unicameral Assemblea Nacional (AN, Parlament), Cilia Flores, va donar suport la crida a la participació que va fer el governant chavista i va afirmar que en la targeta electoral hi ha opcions "per a tots els gustos".\n"Hi ha partits d'oposició" a les eleccions, va dir Flores, a qui Maduro titlla en públic com a "primera combatent" perevitar referir-se a ella com a primera dama.\nPerò la candidata no va aclarir que els principals partits de l'oposició -com l'històric Acció Democràtica- prendran part en aquests comicis després que el Tribunal Suprem de Justícia (TSJ) suspengués a les seves antigues directives, que a l'abstenció, i imposés d'altres.\nA més, i com era d'esperar, els líders històrics d'aquestes formacions opositores es mantenen al marge de les eleccions, que rebutgen, i aquest mateix dissabte van demanar novament boicotejar-les.\n"Aquest 6 de desembre, votar per la papereta segrestada d'Acció Democràtica (AD) és votar pel règim. No et deixis enganyar, AD no participa en el frau!", va escriure a Twitter el dirigent opositor Henry Ramos, que s'identifica en la xarxa social com a secretari general nacional d'AD, un càrrec en el qual el Consell Nacional Electoral reconeix a Bernabé Gutiérrez, un antic col·laborador de Ramos.\nEste #6D votar por la tarjeta secuestrada de @ADemocratica es votar por el régimen. ¡No te dejes engañar, AD no participa en el fraude, dale RT! pic.twitter.com/tHdgnysWMr\n"Estem a poques hores que es torni a produir un frau electoral a Veneçuela (...), els veritables 'acciondemocratistas' no sortim a avalar aquesta farsa electoral", va dir el diputat Carlos Prósperi, col·laborador de Ramos.\nGuaidó, per part seva, va tornar a demanar als veneçolans no participar a les eleccions, que va qualificar de "farsa", com una manera de demostrar "rebuig" a l'administració de Maduro, un antic xofer d'autobús que governa aquesta nació sud-americana des de 2013.\n"La crida als veneçolans és a quedar-se a casa el diumenge és un dia per demostrar rebuig, repudi (al govern de Nicolás Maduro)", va manifestar.\nEl dirigent opositor també va assenyalar que amb l'elecció legislativa es pretén "aniquilar l'alternativa democràtica" a Veneçuela. "Aquesta és la intenció de la dictadura, no els interessa la legitimitat", va agregar.\nMés de 20,7 milions de veneçolans estan cridats a les urnes aquest diumenge, 6 de desembre, per renovar l'unicameral Parlament de Veneçuela, l'únic poder que controla l'oposició.\nEspanya rebutja les eleccions\nA finals de novembre, el Ministeri d'Afers exteriors d'Espanya va reiterar que "no reconeix" ni el "règim" de Nicolás Maduro ni les eleccions parlamentàries previstes per avui, per "no garantir uns principis bàsics democràtics".\nLa secretària d'Estat d'Afers exteriors i per a Iberoamèrica d'Espanya, Cristina Gallach, va fixar aquesta postura durant la seva compareixença en la comissió d'Assumptes Iberoamericans del Senat espanyol, en la qual va exposar les línies generals del seu departament.\n"El govern d'Espanya ha estat molt categòric amb el tema del rebuig al procés electoral , crec que han estat fins i tot dels primers", va prosseguir aquest dissabte Guaidó, a qui mig centenar de països reconeixen com a president interí.\nAixí mateix, va dir que s'ha reunit "amb totes les fraccions" que componen el Parlament espanyol, mentre va considerar que el país europeu és l'aliat "més important" amb el qual compta en la seva lluita per forçar un canvi de govern a Veneçuela.\nEl ministre de Defensa, Vladimir Padrino, va dir que la Força Armada està "desplegada" en un operatiu que es coneix com a Pla República, i que garanteix la seguretat dels equips i centres electorals en les més de 29.600 taules de votació.\nLa FANB despliega sus efectivos en la #OperaciónRepública, velando por el derecho de los ciudadanos a elegir a sus legisladores. Nuestra independencia, fuente de todas las bendiciones del cielo, es consustancial a nuestra democracia ¡GARANTÍA DE PAZ PARA VENEZUELA! pic.twitter.com/ZiyeaqUMgt\n— Vladimir Padrino L. (@vladimirpadrino) December 1, 2020\nCom a resposta als comicis, Guaidó ha convocat una consulta popular, que se celebrarà entre el 7 i el 12 de desembre, en la qual els ciutadans respondran si rebutgen les parlamentàries, si exigeixen "el cessament de la usurpació" de la Presidència per part de Maduro i si "ordenen" fer les gestions necessàries per a "rescatar" la democràcia.\nGuaidó va dir avui que participar en aquesta consulta serà un "desafiament" al govern de Maduro, que va qualificar com una "dictadura", i va augurar la persecució, en els pròxims dies, dels dirigents opositors que promouen aquest mecanisme.\nPoc més de 20 milions de veneçolans estan cridats a triar 277 diputats entre uns 14.400 aspirants i en tota aquesta gamma de candidats no estan els líders tradicionals de l'oposició, perquè han optat per abstenir-se de participar en aquests comicis en considerar-los fraudulents.


Quan el Besòs arriba al mar - Buscaciència\nEstació de tramvia Sant Adrià del Besòs\nQuan el Besòs arriba al mar és una activitat acàrrec de Virot Natura coorganitzada amb La Fàbrica del Sol en que els assitents podran gaudir d’un passeig a la desembocadura del Besòs. Allà descobrirem quins animals hi viuen i per què és tan important aquest espai recuperat.\ndesembocadura, fauna, riu Besòs


XarxaLlull: Catalan language as an element of national identity\nCatalan language as an element of national identity\nper Mariona Masferrer - Wednesday, 6 April 2011, 09:38\nEn el marc de la Spring School 2011 organitzada per la Universität Siegen (Alemanya) a Rahrbach sobre el tema "Myths, Nation-Building, Political Identities”, Eva Balada Rosa, lectora de català d’aquesta universitat, va impartir, dimarts 16 de març a les 11.30h, una conferència amb el títol “Catalan language as an element of national identity”.\nDurant una hora els participants, més d’una cinquantena de professors i estudiants del programa intensiu Erasmus (7.3 -18.3.2011), van poder posar a prova i ampliar, d’una manera activa i divertida, els seus coneixements sobre els Països Catalans, Catalunya i la llengua i cultura catalanes.\nD’una manera sugestopèdica (amb tots els sentits), àgil i didàctica tant professors com estudiants van gaudir d’una breu introducció a la història i al sistema polític catalans i, posteriorment, d’una presentació més detallada de la llengua catalana.\nTot i que la conferència va ser en anglès, durant els últims minuts els participants vinguts de 12 països (entre d’altres de Colòmbia, Pakistan, Tailandia, Itàlia, Suïssa, Turquia, Alemanya, Espanya, França i Portugal) van tenir l’oportunitat d’aprendre algunes frases en català i de practicar petits diàlegs en la nostra llengua.\nNotícia enviada per Eva Balada, professora de català de la Universität Siegen.


I si el problema fos la UE? - Ferran Sáez Mateu\nI si el problema fos la UE?\nI si Xipre, o abans Grècia, fos només el símptoma de la malaltia, i no pas la causa? ¿I si el projecte de la Unió Europea constituís una suma monstruosa d'interessos contradictoris, mala consciència històrica, inèrcia burocràtica, malentesos macroeconòmics i ínfules de polítics prejubilats? Deixo la hipòtesi sobre la taula. De fet, fa molts anys que l'esgrimeixo per poder explicar(-me) determinats fenòmens que d'una altra manera resultarien inintel·ligibles, com ara que sigui la UE la que força a fer projectes faraònics d'utilitat incerta (el que ara s'anomena "grans infrastructures") i alhora sigui també la que esbronca els diversos estats per llençar diners amb carreteres que no van enlloc. ¿I si el problema fos, doncs, la Unió Europea entesa com un projecte que l'any 2013 ja no té sentit? Sens dubte, hi ha un euroescepticisme molt primari i mal argumentat; però també -i això ho oblidem sovint- hi ha un europapanatisme gairebé ridícul, en el qual convergeixen profunds complexos d'inferioritat amb alguns posats que fan pensar en el gran Paco Martínez Soria quan contemplava adelantos .\nPer entendre què li passa a Xipre convé retrocedir potser fins al 1951, quan l'illa era encara una colònia britànica (de fet, encara ho és parcialment). Feia només sis anys que havia acabat la Segona Guerra Mundial, però els francesos i els alemanys van decidir compartir interessos relacionats amb el carbó i l'acer i d'aquesta manera foragitar l'enèsima confrontació bèl·lica entre els dos països. Més endavant es va fer efectiva la idea de mercat comú, és a dir, l'agrupació de països europeus industrialitzats, estables i basats en una democràcia sòlida. Fins aquí, cap objecció: era un projecte tan ambiciós com raonable. L'any 1981, però, s'hi incorpora Grècia, amb un PIB per càpita irrisori, un teixit industrial inexistent i una mentalitat no gaire pròxima -potser gens- als valors que Max Weber atribuïa als laboriosos i austers protestants del nord d'Europa. Hem fet veure que la fallida de Grècia era una mera conseqüència de la crisi econòmica mundial, tot i saber que el problema va començar exactament l'any 1981, en passar directament de la subsistència al subsidi. El 2007 es van incorporar Romania (PIB per càpita de 12.500 euros) i Bulgària (PIB per càpita de 13.700 euros). Per fer-nos una idea del que estem parlant, el PIB per càpita mitjà de la Unió Europea és si fa no fa... el doble.\nEncara que pugui semblar el contrari, el principal beneficiari d'aquesta suma forçada ha estat Alemanya. Aquest país és el que ha pagat més, però també el que se n'ha beneficiat més, fins i tot a nivell polític: Merkel treu i posa presidents democràticament escollits quan ho creu oportú. Poca broma, amb això. Ni els alemanys, ni ningú, donen res de franc. Fins ara semblava un preu raonable per a les dues parts. La crisi ha fet canviar radicalment aquesta percepció: ara els comptes no quadren ni per als uns (els subsidiats) ni per als altres (els subsidiadors). El problema de fons de la Unió Europea és que per construir una comunitat política primer calia construir una comunitat econòmica, i per construir-la no quedava més remei que equilibrar realitats regionals grotescament diferents. Potser amb el pas del temps aquest equilibri arribaria tard o d'hora, però passarien molts anys, diverses generacions.\nHi havia una solució ràpida, però ara hem sabut que no funciona: l'equilibri a través del subsidi crònic, sistemàtic i eufemístic (mai s'utilitza aquest terme ni altres de semblants). El resultat l'estem veient amb molta claredat. El subsidi porta a una economia irreal, i poca cosa més (i, el que és molt pitjor, a una actitud improductiva i sovint fraudulenta). Alemanya subsidiava Grècia i Xipre per vendre'ls més neveres i cotxes, però aquesta operació ha estat finalment un fracàs. La culpa és de Grècia i de Xipre, doncs? Crec que no.\nLa Unió Europea seria viable només en cas de voler transformar un conjunt d'estats en una federació, és a dir, en cas d'una renúncia real de sobirania per part dels diferents socis que trenqués la lògica del subsidi per la via de l'equiparació completa de drets i deures (legislació laboral, fiscalitat, etc.). Tots sabem que això no passarà: a Brussel·les s'hi va justament per provar d'afavorir els interessos particulars de cada estat. En circumstàncies normals, aquesta ficció podria haver durat molt temps. Amb la nova situació que resultarà de la crisi, però, és impensable que aquest projecte pugui sobreviure sense reformular-se de cap a peus.


La Regidoria de Joventut de l'Ajuntament de Canals ha organitzat una gran festa de videojocs i noves tecnologies al pavelló Ricardo Tormo per al divendres 7 de juny, de 20:00h a 2:00h de la matinada, amb entrada lliure.\nFornite, Scalextric, jocs PS4 i realitat virtual, amb tornejos organitzats i concursos. Per a participar sols cal tenir més de 10 anys i inscriure’s amb anterioritat a l’adreça www.eventoslzd.com/lan amb les dades personals.\nLes places són limitades i es pretén donar cabuda a una activitat amb molt d’interés per als joves. Per a accedir-hi serà necessari dur calçat esportiu i no es permetrà menjar, beure ni fumar dins del recinte. Per entrar, caldrà identificar-se amb el DNI, carnet de conduir o passaport, segons s’haja fet la inscripció online.\nPer al regidor de Joventut i alcalde, Ricardo Requena, “els videojocs formen part de l’oci actual, cal donar-los també un espai entre les ofertes lúdiques per als joves, més encara si suposa una trobada i treure’ns a tots de casa. Es tracta d’una jornada que portem treballant des de l’any passat perquè es realitzara i volem que siga un esdeveniment important, no sols per al poble de Canals, sinó per a tota la comarca”.


les cosetes del querol: Toni Salado: #29MVagaGeneral. El què i el com per assegurar el seu èxit\nToni Salado: #29MVagaGeneral. El què i el com per assegurar el seu èxit\nNO a la Reforma Laboral. Salut i Unitat!\nLlegeix l'entrada complerta al bloc del Toni\nPublicat per Andrés Querol Muñoz a 15:13\nEtiquetes de comentaris: carrer, vaga general\nGràcies per reproduir el meu post. Salut!\nGràcies a tu per esxriure'l, Toni


EVER MORE - Fiche Cheval - TURF FR\nFICHE CHEVAL EVER MORE\nNC EVER MORE 2150 WIELAND U. VICH R. L. NP\nNC EVER MORE 2650 ANDREU ADROVER G. VICH R. L. 77.5\n1° ECLIPSE BOWL 2650 BENNASAR F. BENNASAR ADROVER F. 2.6\n2° BRILLANT SCOT M 2650 RIERA ROSSELLO J. A. GELABERT MME MA. 2.5\n3° DUNA ALLES 2650 BOSCH SANTANDREU T. BOSCH M. 9.9\n4° DEVERTIT 2650 BOSCH SANTANDREU M. BOSCH M. 8.0\n5° DON'T GO 2650 OLIVER D. OLIVER D. 21.2\nNC EVER MORE 2650 RIERA BENNASAR G. VICH R. L. 16.9\n1° ENEMIC 2150 BOSCH SANTANDREU M. M. BOSCH 2.0\n2° ELECTRIC ATAC 2150 MESTRE SUNER M. A. ADROVER M. 10.6\n3° ERROL FLYNN HM 2150 ROTGER SERRA JC. J. C. ROTGER 30.0\n4° EXCELLENCE 2150 FRONTERA A. A. FRONTERA 6.2\n5° EL SILVA 2150 RIERA J. A. J. A. RIERA 3.7\nNC EVER MORE 2150 RIERA BENNASAR G. L. VICH R. 64.0\n4500 euros - Trot - Attelé - 2150 mètres - 16 partants\n1° ESTRELLA DE FONT 2150 RIERA J. A. M. ANDREU M. 2.4\n2° FRESQUET DE LLEVANT 2150 FRONTERA A. A. FRONTERA 3.5\n3° ELECTRIC ATAC 2150 BAUZA BASSA J. A. ADROVER M. 5.1\n4° EVER MORE 2150 RIERA BENNASAR G. L. VICH R. 19.5\n5° FUCK ME I'M FAMOUS 2150 RIERA SITGES J. A. FRONTERA 44.7\n1° EVER MORE 2150 RIERA BENNASAR G. L. VICH R. 48.3\n2° DEVERTIT 2150 BOSCH SANTANDREU M. M. BOSCH 5.5\n3° EIS DE FLO 2150 ROTGER SERRA JC. J. C. ROTGER 19.9\n4° FRESQUET DE LLEVANT 2150 FRONTERA A. A. FRONTERA 7.2\n5° DON'T GO 2150 OLIVER D. D. OLIVER 24.5\nDimanche 20 mai 2018 - PRIX NOSTRO V.X. (Multi) - Spa-son Pardo\n1500 euros - Trot - Attelé - 2150 mètres - 12 partants\n1° EVER DOS 2150 P. ESTELRICH F. ABELLAN 8.7\n2° ELECTRIC ATAC 2150 MESTRE SUNER M. A. ADROVER M. 1.3\n3° EBOLI DE COSTITX 2150 G. POU H. RIGO 6.4\n4° ELVIS COSCOIA 2150 M. J. BARCELO B. M. J. BARCELO B. 21.8\n5° DALLAS VICTORY 2150 R. MATAS M. R. MATAS M. 142.9\n6° ELIOS PV 2150 B. C. PONS V. J. A. SEGUI 41.9\nNC EVER MORE 2150 L. VICH R. L. VICH R. 78.9\nMercredi 11 avril 2018 - PREMIUM (Multi) - Spa-son Pardo\n1° CYRANO D'ESCAFI 2150 BENNASAR F. F. BENNASAR 2.5\n2° DREAM STAR HM 2150 ROTGER SERRA JC. J. C. ROTGER 9.5\n3° DURAN DURAN 2150 MASCARO B. P. PUIGSERVER 4.1\n4° ENIGMA DE LADIL 2150 FLUXA JME. J. POCOVI 11.3\n5° ELEOS YC 2150 A. C. COLL A. C. COLL 32.6\nNC EVER MORE 2150 RIERA BENNASSAR M. M. RIERA B. 102.2\nSeules les Courses PMU sont répertoriées pour le cheval EVER MORE, qui sont beaucoup plus représentatives que les courses de Province.


Oficina Municipal de Turismo de Palma - Parc de les Estacions. [Practical information]\n… Plaça d'Espanya. 07002. Palma. Majorca. (Balearic Islands) Fax.: +34 971293729 | E-mail: palmainfo@palma.es. http://www.palmademallorca.com.… Oficina de Turismo Puerto de Palma - Consell de Mallorca. [Practical information]\n… Estación Marítima, 2. 07012. Palma. Majorca. (Balearic Islands) E-mail: palmainfo@palma.es.… Oficina Municipal de Turismo Platja de Palma. [Practical information]\n… Plaza de les Meravelles s/n. 07610. Palma. Majorca. (Balearic Islands) Fax.: +34 971264532 | E-mail: palmainfo@palma.es. www.palmademallorca.es.… Oficina Municipal de Turismo de Palma - Casal Solleric. [Practical information]\n… Passeig del Born 27, (Casal Solleric). 07012. Palma. Majorca. (Balearic Islands) E-mail: palmainfo@palma.es. www.palmademallorca.es.… Oficina de Turismo de Mallorca (Consell de Mallorca). [Practical information]\n… Av. Antoni Maura-Parc de la Mar. 07012. Palma. Majorca. (Balearic Islands) E-mail: palmainfo@palma.es. www.palmademallorca.es.… Oficina Municipal de Turismo de Illetes - Calvià. [Practical information]\n… Puig de Galatzó 1. 7180. Calvià. Majorca. (Balearic Islands) Fax.: +34 971694137 | E-mail: omtsantaponsa@calvia.com. http://www.visitcalvia.com.… Oficina Municipal de Turismo de Palmanova - Calvià. [Practical information]\n… Avenida de la Platja. 7160. Camp de Mar. Andratx. Majorca. (Balearic Islands)… Oficina Municipal de Turismo Sóller. [Practical information]\n… Calle Terral, 23 (esquina Carrer dels Trencadors). 7600. Llucmajor. Majorca. (Balearic Islands) Fax.: +34 971662672 | E-mail: turismo@llucmajor.org. www.visitllucmajor.com.… Oficina Municipal de Turismo de Port d'Andratx. [Practical information]\n… Avenida Mateu Bosch s/n. (Edifici de la Llonja). 7157. Port d'Andratx. Andratx. Majorca. (Balearic Islands) E-mail: info-andratx@andratx.cat. www.andratx.cat.… Oficina Municipal de Turismo Port de Sóller. [Practical information]\n… Calle Canonge Oliver 10. 7108. Sóller. Majorca. (Balearic Islands) Fax.: +34 971633042 | E-mail: oitportdesoller@a-soller.es. www.soller.es.… Oficina Municipal de Turismo Sant Elm - Andratx. [Practical information]\n… Avenida Jaume I, 28. 7159. Sant Elm. Andratx. Majorca. (Balearic Islands)… Oficina de Turismo Platja de Muro. [Practical information]


JAZZ – Sant Sebastià 2019\n20.45 h ONE PAC & FELLOWS\nUn músic senegalès i un de sevillà es troben en una jam session, pateixen el que anomenen un “amor a primera vista musical”, es posen a treballar junts i s’embarquen en un projecte comú: publicar un disc. Aquest podria ser el resum d’African Groove, el primer disc d’One PAC & Fellows.\n22.00 h JÚLIA COLOM\nJúlia Colom és una jove cantant mallorquina que des de petita ha estat en contacte amb el món musical a través del cant coral, classes de flauta travessera, etc. Als 15 anys descobreix l’imant del jazz i es veu en el futur com a cantant solista. Cantar és la seva passió i la música és la prioritat dins la seva vida.\n23.15 h MASE JARA QUINTET\n00.30 h NAYLA YENKIS & THE FUNKERS\nNayla Yenquis Group es va formar el 2013 a la ciutat de Palma. Està àmpliament influenciat pel jazz i la música brasilera, sense deixar de banda alguns artistes contemporanis. Podeu trobar al seu repertori diverses versions i arranjaments fets per ells mateixos de músics com Tom Jobim, Vinicius de Moraes, Melody Gardot, Billie Holiday, Amy Winehouse, Ella Fitzgerald i Frank Sinatra, entre d’altres.


La Marieta passa la banda sota cobert - Sant Cugat Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Cultura » La Marieta passa la banda sota cobert\n1 Abril 2014 a 18:39\nLa Marieta passa la banda sota cobert\nAquest cap de setmana s’ha celebrat la XX Trobada Comarcal de Gegants del Vallès\nTal i com varem avançar, tot i que amb una setmana de decalat, aquest cap de setmana s’ha celebrat la XX Trobada Comarcal de Gegants i Capgrossos del Vallès. Finalment i, malgrat la pluja, es van poder desenvolupar tots els actes, això sí sota cobert. En els darrers dos anys la Marieta, geganta de Sant Cugat, ha lluït la banda com a pubilla comarcal i aquest diumenge li ha fet el traspàs a la geganta Elisenda de Parets, que és la ciutat que ha rebut a les colles del Vallès Occidental i Oriental.\nEn total han participat un total de 34 colles més la colla convidada, l’Agrupació de Colles Geganters de Catalunya, Treball i Cultura. La Marieta va rebre la banda de Pubilla en un acte festiu celebrat el 3 de juny de 2012 de mans de la colla de La Llagosta i l’ha lluïda en totes les sortides en les que ha participat.\nDurant el cap de setmana hi ha hagut concerts de gralles i tabalers, balls de gegants – del que us mostrem una foto en la notícia – i altres activitats relacionades, malgrat la pluja. Els de Sant Cugat van poder ballar La Marina dissabte malgrat el vent. El moment àlgid de la trobada va ser el Ball a Vallès, una dansa especialment composada per ser interpretada a les trobades de gegants vallesans. Els geganters de Sant Cugat hi van participar amb els gegants Joan i Marieta i els gegantons Valentí i la Salut. En representació de l’Ajuntament de Sant Cugat hi va participar el regidor de Medi Ambient Joan Puigdomènech.\nMés fotografies a la nostra plana de Facebook o a la de la Colla dels Geganters de Sant Cugat.\nEls geganters de Sant Cugat ja coneixen l’agenda fins final d’any\nGràcies per informar sobre nosaltres! Sant Cugat Informa!


Kepler, Johannes (1571-1630) HIST. Astrònom alemany, nascut en Weilderstadt, en Würtemberg, fill -hemofílic i miop- d'un soldat de fortuna, Heinrich Kepler, i de Katherine Guldemann, la seva dona, que el seguia en la guerra. Després de cursar els seus estudis a l’escola popular del convent de Maulbronn, una beca li va permetre estudiar, dels 13 als 16 anys, al seminari de Tubinga. Als 20, es graduà a la universitat de Tubinga i després va estudiar teologia, que abandonà per un lloc de matemàtic i astrònom en Graz, que se li va oferir el 1594. Es dedicà inicialment a les prediccions astrològiques i als horòscops, malgrat considerar-los «sortilegis i fetilleries», però concep al mateix temps la possibilitat d’una nova astronomia, cosa que persegueix, en un primer moment, per la via del misteri i dels símbols.\nEn Mysterium Cosmographicum (1596) (veure cita), obra que, encara que de caràcter simbòlic mostra genialitat, intenta mostrar la relació existent entre les distàncies dels planetes al Sol i el temps de rotació, que no era simplement proporcional a la distància, sinó major, atès que en augmentar la distància disminuïa la velocitat. Creu descobrir la llei establint una relació entre els sòlids regulars platònics i les distàncies dels planetes al Sol, inscrivint aquests sòlids en successives esferes: cub, tetraedre, dodecàedre, icosàedre i octaedre, de manera que l’esfera de Saturn quedava circumscrita a un cub en què s’inscrivia l’esfera de Júpiter, que circumscrivia el tetraedre, etc. (veure cita) Seguint aquest ordre: Saturn -Cub-Júpiter -Tetraedre- Mart -Dodecàedre- Terra -Icosàedre- Venus -Octaedre- Mercuri.\nAquesta obra, malgrat la seva aparença misticopitagòrica, era la primera acceptació pública i argumentada del sistema de Copèrnic, feta per un astrònom; partia del supòsit, en la seva primera part, que, ja que el món és perfecte i no existeixen sinó cinc sòlids perfectes, havia d'haver-hi una relació entre una cosa i una altra. Però la segona part de l’obra intenta provar amb demostracions geomètriques el plantejament que considera només «probable» de la circumscripció de les òrbites segons els sòlids regulars i del gir de la Terra entorn del Sol, i aquestes demostracions matemàtiques es consideren el planter de la nova teoria astronòmica que ell mateix fundaria.\nEl llibre li va donar a conèixer a tot Europa i, sobretot, va cridar l’atenció de Tycho-Brahe, que el 1600, li va encarregar que continués els seus treballs.\nA causa de la persecució religiosa, Kepler, luterà, va ser expulsat de Graz. Aprofitant el viatge del baró Hoffmann, de Graz a Praga, que el va acceptar en el seu seguici l'1 de gener de 1600, Kepler va poder posar-se en contacte amb Tycho-Brahe, qui li va encarregar investigar l’excentricitat de l’òrbita de Mart.\nNomenat matemàtic imperial a la mort de Tycho-Brahe, el 1601, roman a Praga fins a 1612, any de la mort de Rodolf II. En aquest temps funda l’òptica -que va anomenar diòptrica- i l’astronomia física.\nLa seva gran obra d’astronomia, Nova astronomia o Física del cel (1609) (veure cita), assenyala l’inici de l’astronomia moderna. Presenta les dues primeres lleis de Kepler (la tercera la publicarà en Harmonices Mundi, 1619; veure la formulació de les lleis).\nAtribueix el moviment del sistema solar a una força «magnètica i material molt simple», que exerceix el Sol sobre els planetes.\nL’any següent pot assabentar-se dels descobriments que Galileu du a terme amb el seu telescopi, i que narra en el Sidereus Nuncius (1610), i sobre els quals Galileu li demana la seva opinió. Sobre aquestes observacions escriu Kepler Conversa amb el missatger de les estrelles, com a carta (laudatòria i retòrica) a Galileu.\nAl setembre d’aquest mateix any, gràcies al telescopi prestat per un matemàtic imperial, va poder Kepler contemplar els planetes medíceos. Sobre això va escriure Informe de les observacions dels quatre satèl·lits errants de Júpiter, primer reconeixement oficial que un astrònom feia dels descobriments de Galileu. Aquest, en canvi, va ignorar fins al fi dels seus dies les lleis de Kepler.\nDioptrice (1610), que vol dir «refracció», és l'obra en què Kepler, completant una obra anterior, Ad Vitellionem paralipomena (1604), desenvolupa correctament els principis de l'òptica geomètrica i instrumental, encara que sense arribar a formular la llei de la refracció de la llum.\nEl 1611, després de la mort de l’emperador Rodolf, el rei que s’havia educat a Espanya, de la dona de Kepler i d’un dels seus fills, iniciades ja les lluites internes entre els Habsburg, que donaran lloc a la Guerra dels Trenta Anys, es trasllada a Linz, a Àustria, amb el càrrec de matemàtic provincial. Allí va haver de suportar l'ominós procés per bruixeria iniciat contra la seva mare, que es trobava en Leonberg, població pròxima a la seva ciutat natal de Weilderstad, i que va durar de 1615 a 1621. La seva mare va morir poc després d’acabat el procés. En aquesta època, Kepler escriu Harmonices Mundi Libri V (1619), obra en què intenta la síntesi final de la seva visió cosmològica: l’harmonia -en el més pur sentit pitagòric- total entre la geometria, la música i l’astronomia. En ella formula la tercera llei de Kepler (veure cita). Publica encara un comentari al sistema copernicà, amb el títol d'Epitome Astronomiae Copernicanae (1621), i les Taules Rudolfinas, obra d’astronomia pràctica, útils per a l’astrònom i l’astròleg i com a calendari i guia per a la navegació, que segons testimoni del propi Kepler va estar construint durant 22 anys i que després de nombroses dificultats d’impressió va aconseguir tenir disposades per al mercat anual del llibre de la Fira de Frankfurt de 1627. En elles utilitza moltes de les dades observacionals registrats per Tycho-Brahe.\nEncara afegeix a aquest conjunt d’obres Somnium, inacabat i sorprenent somni d’un viatge a la Lluna. Va morir en Ratisbona, en el viatge que emprèn cap a Leipzig, carregat de llibres, però sense la seva segona dona ni els fills, en plena Guerra dels Trenta Anys, a la recerca dels diners que li devia l’emperador.


De cicle en cicle: de gener 2013\nPot ser la Música un instrument per arribar a la Pau?\nAvui a classe de música hem preguntat als alumnes de 6è que fessin una reflexió sobre com la música pot servir al món per arribar a aconseguir la Pau. Ells ens han donat unes respostes força elaborades, que volem compartir amb tots vosaltres.\nLa Berta diu: " Jo crec que sí, perquè hi ha cançons molt boniques i si les persones dolentes les escoltessin potser algunes deixaríen de fer el mal i es passaríen al cantó de la Pau. Per a molta gent la Pau és una tonteria però jo crec que no hi hauríen tantes morts. Potser si en el fons són persones bones canvíen d'opinió i es posen en contra de la guerra"\nLa Ling Ling opina: " La música és sentiment, podem consolar i disfrutar de qualsevol moment si tenim música. Ella ens porta a records passats, a l'alegria, a la infància..."\nL'Alba creu que "les melodies poden produir diferents sentiments. Una mateixa cançó ens tranquil·litza i sí, ens pot portar Pau".\nEl Jordi diu que "sí, perquè la música pot ser alegre i divertida a la vegada. Que un himne d'un país pot ser motiu d'unió entre ciutadans. Però a la vegada hi ha gent a la que no els agrada la música i per tant, aquesta gent no podrà apreciar aquest sentiment"\nL'Edgar explica que "amb música ens calmem i tot es més sensible, i és quan apreciem la tranquil·litat i la Pau".\nLa Carla, en canvi, fa una reflexió sobre la música amb instruments. Diu que "la música clàssica dóna molta Pau, molta més que les cançons modernes que van acompanyades d'imatges"\nL'Oliver creu "que la música pot arribar a ser un instrument per aconseguir la Pau perquè depen del tipus de música que sentim, pot unir a les persones, fins i tot canviar-te l'estat d'ànim. En els moments més durs, escoltar una alegre melodia musical et pot alegrar el dia"\nL'Erxart opina "que no, i no es que jo no vulgui que hi hagi Pau, el cas és que la major part de la gent, quan escolta una cançó que parla de Pau pensa "Oh, què maca!" però al cap de mig dia la seva iniciativa s'ha perdut pel camí."\nEl Ricard creu "que la gent d'avui no té interès en aturar la guerra, perquè el que està en joc són els diners, i que malauradament, tots els que promouen les guerres no tenen interès en portar Pau al món"\nLa Lucía diu que "la música porta els sentiments dels seus autors, i dins d'aquests sentiments es pot trobar el sentiment de la Pau. Quan estàs enfadat pots escoltar una música amb una melodia tranquil·la i relaxar-te."\nL'Ariadna opina que "la música ens pot canviar el cor, i que realment creu que en un futur no gaire llunyà, tindrem la Pau al món"\nL'Anna sap "que el missatge que porta una cançó arriba a les ments dels altres i que el missatge pot arribar a tothom que el vulgui creure i fer realitat"\nL'Álvaro diu "que la música és alegria, però que no tothom la sap apreciar. A la vegada la música pot servir d'inspiració per a molts humans i pot ajudar a tenir iniciatives per promoure la Pau"\nI per últim, el Carlos, que suposa que "igual que la música s'estén per tot el món, per què no ho pot fer la Pau?"\nPublicat per Mestres de Primària a 4:56:00 Cap comentari:\nTREBALLEM LA FAMÍLIA!!!!\nPublicat per Mestres de Primària a 4:37:00 Cap comentari:\nSegona classe de flauta a 5è\nQuines ganes d'aprendre que tenen aquests alumnes, només en dues classes i escolteu que bé que ho fan!!\nPublicat per Mestres de Primària a 11:04:00 Cap comentari:\nClasse de música a 4t\nAvui hem escoltat un concert d'Antonio Vivaldi. Durant l'audició havíem de fer de músics de l'orquestra i tocar l'oboè cada cop que el sentíem.\nUn cop "interpretada", els alumnes han pintat l'activitat del llibre segons els instruments que reconeixíen.\nPer finalitzar la classe, hem vist uns Silly Simphony que tractava sobre dues illes, la de la Simfonia i la del Jazz. Totes dues viuen separades per diferències musicals, però l'amor les uneix i finalment no saben viure la una sense l'altra.\nPublicat per Mestres de Primària a 10:59:00 Cap comentari:\nL'hivern passat per aigua!!\nAra que fa fred ens fa una mica més de mandra anar a piscina, encara que un cop estem allà, ens agrada com sempre. A més a més... l'aigua està calentona i passa l'hora molt ràpid!!\nPublicat per Mestres de Primària a 2:01:00 Cap comentari:\nFrankenstein en anglès!\nEls alumnes de 6è van anar a veure l'obra de teatre Frankenstein en anglès. El Carlos i el Flavio van sortir voluntaris a l'escenari i el Doctor Frankenstein els va "extreure el cervell" per posar-li al monstre. Va ser molt divertit i vam gaudir d'un matí ben diferent!!\nPublicat per Mestres de Primària a 2:00:00 Cap comentari:\nPot ser la Música un instrument per arribar a la P...


Art. 2909. Codice civile 2020 - Cosa giudicata.\nArt. 2909. Codice civile 2020\n- Art. 2909. Cosa giudicata.


Ruta de tapas del Grao de Castelló 2019 | Castelló Turismo\nRuta de tapas del Grao de Castelló 2019\nLa Ruta de Tapas del Mar SABORES GRAO celebra su Segunda Edición, con el objeto de consolidarse como un evento gastronómico y popular que promociona y ensalza la gastronomía de nuestra tierra y el trabajo de nuestros hosteleros.\nLos locales seleccionados cuidan y miman la elaboración de sus tapas, con productos de nuestra gastronomía que podemos adquirir en el Grao de Castellón y su Lonja, y que se elaboran exclusivamente para este evento.\nDegusta, Siente, Disfruta del Grao y su Gastronomía.\nSELECCIONAMOS LOS MEJORES LOCALES\nEn nuestra 2ª Ruta de Tapas del Mar SABORES GRAO, encontramos 14 LOCALES que ofrecerán un total de 2 8 TA PA S eleboradas con productos del Grao de Castellón.\nEncuentra al final de esta Guía toda la información relacionada con nuestros nuestros sorteos aquí.\nSin categoría\t13:03 , 20 mayo, 2019


El ministre de Política Territorial i líder de PSC, Miquel Iceta, ha afirmat que els socialistes esperen el recompte final de vots de les eleccions catalanes "molt esperançats", i convençuts que aquest diumenge comença el canvi. Per al presidenciable Illa "el canvi que ha arribat per quedar-se. Ens ens il·lusiona representar amb força".


NW La Revista de Reus - Mans d'or\nLa ciutat disposa d'un ampli col·lectiu d'il·lustradors que signen treballs editorials i grans campanyes publicitàries\nAlguns dels il·lustradors de Reus, reunits a la Biblioteca Central Xavier Amorós (Foto: Xavi Jurio)\nMarc Sardà (1978) treballa en el món de la publicitat. Campanyes per a Adidas, la il·lustració del pallasso de Micolor o ampolles serigrafiades de Vichy són alguns dels treballs del dibuixant reusenc que han fet la volta al món. Fa deu anys que es dedica professionalment a la il·lustració i on es troba més còmode és oferint al client la possibilitat de jugar, de descobrir. Els seus referents són dos col·lectius francesos dels anys seixanta, Oulipo i Opeinpo, el treball dels quals es basava en el joc i les matemàtiques. “Per això sempre dic que els meus professors de mates han estat molt més determinants que cap altre autor. A part, de la meva mare, de qui continuo respirant la seva sensibilitat artística”. En aquesta línia i plenament enamorat de l’entorn visual dels més petits, Sardà va presentar a la Fira del Circ Trapezi Els Fernandos, uns divertits acròbates amb una gran varietat de formes. Va ser l’inici d’una llarga col·lecció que ara compta amb gossos extensibles, uns sotagots que són un conte d’ovelletes i altres reclams amb els quals té total llibertat creativa, “molta més que per les campanyes de grans marques”. Conscient, però, que aquest mercat ha reduït pressupostos, Sardà ja ha tastat el món editorial. L’any passat va fer els noranta dibuixos de Contes per a ser feliç, de Gaspar Hernández, i la seva bona acollida li ha fet arribar el segon encàrrec d’Edicions 62, un nou llibre que es publicarà per Sant Jordi i que tot apunta que serà èxit de vendes.\nPrecisament, en el món editorial treballa Albert Asensio (1974). Fa tot just cinc anys que va decidir abandonar el món del disseny gràfic i dedicar-se de ple a la il·lustració. Una trajectòria curta, molta feina i dos premis Junceda, els òscars de la professió. El 90 % de feina li arriba d’editorials catalanes: Cruïlla, Teide, Bambú, Casals o Joventut, “però ara ens toca obrir mercat internacional”, comenta. Els primers clients ja els ha trobat il·lustrant llibres de text per a la Cambridge University Press i ara vol trobar agent per terres americanes. L’estiu passat va anar a Nova York per veure obres dels seus referents, il·lustradors com Norman Rockwell, Edward Hooper o Andrew Wyeth, alguns dels quals pengen de les parets del MOMA. L’estil realista d’Asensio beu d’aquestes fonts, carregades de referents cinematogràfics. El dibuixant, d’Horta de Sant Joan però instal·lat a la capital del Baix Camp, guarda tots els llibres publicats. El primer va ser SOS, Rata Rubinata, un conte protagonitzat per una rata de color vermell i recorda que després van seguir més llibres on només dibuixava rates, “de vegades en aquesta professió t’encasellen tant que és molt difícil canviar”. L’editorial Anaya està a punt de publicar el darrer treball d’Asensio, un conte de por, El guardavia, de Charles Dickens, “tot i que a mi m’agradaria molt poder il·lustrar un clàssic d’Òscar Wilde com El príncep feliç o El gegant egoista, contes que tenia a casa quan era petit”. La major part dels encàrrecs són de literatura infantil o juvenil, però Asensio mostra una feina molt diferent a través d’un altre client d’abast nacional, els Dossiers de La Vanguardia, en què el dibuixant se centra més en la idea, “crec que el meu llenguatge ha d’evolucionar cap aquí, dibuixos més nets, utilitzant el blanc com a color i intentant explicar el mateix però amb poques pinzellades.”\nEl món del còmic i de l’educació\nEl món del còmic i el fenomen Moderna de Pueblo també està signat per una reusenca, Raquel Córcoles (1986). Tot va començar guanyant un concurs del Carnet Jove amb el qual va tenir la possibilitat de publicar amb la seva amiga Marta Rabadán Sóc de Poble, un còmic sobre com viure en una gran ciutat i que ha estat un important èxit de vendes. L’editorial Glénat n’acaba de treure la segona edició, després d’exhaurir-ne els primers 3.000 exemplars. Córcoles ja té l’encàrrec de fer-ne la segona part. Acaba de deixar la feina de creativa publicitària i, instal·lada a Madrid, es dedica de ple a publicar setmanalment a la revista El Jueves i a Cuore, a la vegada que prepara el pilot d’una sèrie animada sobre la Moderna de Pueblo.\nEl món del còmic també ha centrat l’activitat de Marco A. Pérez (1951). Va néixer a Mauritània i als 13 anys va arribar a Barcelona per començar a treballar al costat d’un dels creadors del Capitán Trueno (Beaumont). Van ser més de quinze anys amb Selecciones Ilustradas, un segell referent del món del còmic. Fa deu anys que es va instal·lar a Reus i la seva obra actual és una barreja de còmic i surrealisme pop. Principalment es dedica al món expositiu, tot i que també ha col·laborat en publicacions, com el llibre Les coses passen, de Pep Martínez, editat per Marge Books, o La Rosita i la seva nina, de Roser Bonet, editat per l’Ajuntament de Reus. La seva obra més actual es pot veure a la Dominion Gallery de Montreal i a la galeria Octógona d'Avilés i està creant obra nova per a una exposició a Pamplona, que s’inaugurarà al mes d'abril.\nEl més veterà de la il·lustració reusenca, Pere Prats (1943). Es considera autodidacte, “periodista, il·lustrador i dissenyador, tot en un”. Ha rebut classes de Ràfols Casamada, Guinovart o América Sánchez i ha treballat més de trenta anys en les redaccions d’El Correo Catalán, La Vanguardia, Avui o Mestral. Prats va començar l’activitat creativa fent el disseny gràfic d’entitats amb les quals encara està relacionat: el Centre de Lectura (logo del Cine-club), la colla sardanista Rosa de Reus, el grup de teatre La Tartana o l’escola Mowgli. Precisament, trobar-se en aquesta escola amb la pedagoga Àngels Ollé li va canviar la vida i, de la seva mà, s’endinsa el 1969 en el món de la il·lustració de llibre infantil amb l’editorial La Galera i la col·lecció “A poc a poc”. Recentment, la mateixa editorial ha publicat una nova col·lecció de llibres del dibuixant reusenc, amb el títol “Quina gana”, on mostra la seva passió per la tècnica del collage. Prats té 76 llibres editats, majoritàriament dedicats a la didàctica, on el text necessita la il·lustració per complementar-ne el contingut, per reforçar o fer volar la imaginació al lector. Per al dibuixant reusenc, tot és il·lustració, “la vida és il·lustració i posar-la al servei de l’educació, un plaer.”\nEl món educatiu també és el que centra l’activitat de Maria Adzerias (1965). Actualment es dedica a la creació de material didàctic per a la seva empresa, Còdol Educació. Adzerias recorda que amb els seus primers estalvis es va pagar la subscripció a Cavall Fort, tot un referent. Guarda molt ben arxivades les il·lustracions que ha fet durant aquests anys i, en especial, el llibre La tortuga de casa (1994), de La Galera. Els seus darrers dibuixos poc tenen a veure amb els inicis de dibuixant a l’esplai L’Albada. Utilitza elements naturals, que barreja amb aquarel·les; una festa, una trobada entre diferents materials, perquè, per a Adzerias, “dibuixar és sinònim de festa”. Amant de la cultura i de la didàctica de les ciències socials, va complementar la seva formació de magisteri assistint a classes d’il·lustració a l’Escola d’Art de la Diputació de Tarragona, una institució que ha contribuït en gran part a l’aparició de noves fornades de creadors a casa nostra.\nFruit d’aquestes fornades és Marc Díez (1981). Fa tres anys va decidir, juntament amb un altre soci, muntar Ovni Comunicació Visual. Era conscient que el fet de tenir formació en el món de la il·lustració era un valor afegit, “ és cert que hi ha molta gent que sap dissenyar, però no n’hi ha tanta que sàpiga utilitzar el llapis”. El seu client majoritari és institucional. Fa un parell d’anys va rebre l’encàrrec de revisar els elements del seguici festiu, a partir dels originals d’un gran ninotaire vila-secà, Andreu Faro, i a partir d’aquesta demanda, el llistat d’elements de marxandatge de la Festa Major ha augmentat en escreix: plats, gots, samarretes, ventalls, jocs... “Quan veus tots els xiquets i les xiquetes amb la samarreta que has il·lustrat, impressiona molt”. En aquests moments, bona part de la feina que els arriba és per al disseny i manteniment de webs, però el seu futur més immediat passa per l’expansió en productes de marxandatge, “tots els pobles en tenen i aquesta primera experiència ens ha obert camí.”\nUn cas similar és el d’Eva Castro (1975). L’any 2006 va decidir muntar amb una companya, programadora informàtica, una empresa de comunicació gràfica, Dbonatinta, amb seu al Morell. Els seus clients també han estat principalment encàrrecs públics (Festes de Misericòrdia 2009 o Mas Pintat, entre d’altres) i institucions com la Diputació de Tarragona. Ara que les demandes s’han vist reduïdes, “ens toca fer la feina que hem fet per als altres, projecció d’empresa, però de la nostra”. A l’hora d’obrir mercat, volen apostar per les noves tecnologies, on, a part de continuar creant pàgines web, intentaran introduir el seu disseny iconogràfic i minimalista en el món de les aplicacions informàtiques (APP’s). En tots els encàrrecs, Castro té molta cura dels materials, no només del dibuix, “la tinta i el paper aporten molt a la il·lustració”. La dibuixant reusenca reconeix que el mercat cada dia està més difícil, “però si et toca el verí de la il·lustració, és impossible deixar-ho.”\nUn verí que també ha tastat Pep Gavaldà (1973). Un enginyer geòleg que fa un parell d’anys va decidir canviar totalment de vida i fer professió la seva devoció. Les primeres feines li han arribat de familiars, amics i coneguts. És l’autor de les il·lustracions del llibre Contes de Nadal que la iaia no t’explicaria mai, de l’editorial catalanoportuguesa O Lado Esquerdo, i ara, mentre espera nous projectes, es dedica a l’autoedició de petits reclams per promocionar la seva obra. Tot just acabats els estudis en il·lustració creativa, reconeix que l’edat en la qual afronta aquesta nova etapa professional et fa tenir una perspectiva diferent, ja que valora molt més la creativitat que la tècnica, “sóc molt conscient que ara no em guanyaré tan bé la vida, però dibuixant em sento molt millor i això és el que val”. Doncs a dibuixar.\nReportatge publicat al número 3 de la Revista NW, el març de 2012.\nCliqueu sobre una de les il·lustracions de sota per veure-les ampliades.\nLa il·lustradora ha muntat amb una companya programadora informàtica una empresa de comunicació gràfica.\nEntre les feines fetes, és el responsable de la revisió de les il·lustracions del seguici festiu de Reus.\nMarc Sardà és l'autor d'il·lustracions publicitàries per a grans marques.La seva feina ha donat la volta al món.\nMaria Adzeries ha il·lustrat llibres i es dedica a feines didàctiques.\nMireia Macip combina la il·lustració amb una altra feina que res té a veure amb el tema. Va estudiar a l'Escola-Taller d'Art de Reus.\nPep Gavaldà és geòleg, però va decidir canviar de feina per dedicar-se a la que considera la seva vocació.\nPere Prats és el més veterà de la il·lustració reusenca.\nXènia Besora és una mostra de qui fa il·lustració com a manifestació artística.


Iniciem un gran curs! – Associació Dinàmic\nIniciem un gran curs!\nPosted on 14 Setembre, 2020 per viudinamic in Blog // 0 Comments\nDinàmic inicia els seus serveis de lleure, un total de 9 serveis de migdia (menjador) i de 8 serveis d’acollida repartits entre diverses escoles de Barcelona i El Maresme. A partir de l’octubre, també iniciarem 14 serveis d’extraescolars.\nPortem setmanes de preparació, organització i de molta feina per a que tota la nostra gestió compleixi amb la normativa sanitària i sobretot amb la qualitat educativa i emocional de tots i totes les infants.\nEn aquest mateix web (Info per situació sanitària / Inscripcions- Normatives) us podreu informar de totes les normatives i protocols que utilitzarem durant la nostra tasca als centres educatius i també de com fer la vostra inscripció on-line. Aclarim que per fer ús d’un servei, s’ha de realitzar inscripció prèvia (també els/les participants esporàdiques ) i omplir el formulari de declaració de responsabilitat en relació a mesures sanitàries.\nPer últim, volem donar les gràcies a totes les famílies per la seva confiança i col.laboració i també a tots els equips docents de les escoles que han treballat també amb molt de compromís i responsabilitat per tenir el millor inici de curs .


Els mercats tradicionals continuen registrant pèrdues gairebé diàries, mentre que el preu de Bitcoin ha estat relativament limitat durant la setmana passada. A risc de semblar repetitiu, els comerciants han de continuar concentrant-se en els esdeveniments que estan impulsant les diverses classes d’actius. Els casos de Coronavirus a Europa no mostren signes d’aplanament i el nombre de casos als EUA sí creixent a un ritme ràpid. Això fa augmentar la incertesa sobre quant de temps i quant de dany farà aquesta pandèmia abans de contenir-la. Com a resultat, els mercats de renda variable continuen reduïts.\nA causa de mesures fortes com els bloquejos, l’economia passarà per una desacceleració. Per tal de donar suport a l’economia, la Reserva Federal dels Estats Units, bancs centrals i els governs ho continuen fent anunciar mesures destinades a fomentar el sentiment dels inversors. No obstant això, el cofundador de Morgan Creek Digital, Anthony Pompliano, va dir que “no és sostenible a llarg termini per a una moneda”.\nEl fundador de Galaxy Digital, Mike Novogratz, espera que Bitcoin continuï sent volàtil durant els propers mesos, però creu que “serà i ha de ser l’any de BTC”. La CEO de Binance, EUA, Catherine Coley, també va assenyalar que les mesures de quarantena a Àsia havien augmentat els volums comercials.\nColey va dir que el mateix podria passar als EUA si s’apliquen els bloquejos. Coley va explicar que, a mesura que els mercats han madurat durant l’últim any, els inversors institucionals podrien estar buscant aprofitar els preus baixos actuals per fer una entrada en aquest espai.\nA l’anàlisi d’avui, hem suggerit diversos negocis sobre les principals criptomonedes. Els comerciants poden fer la seva diligència deguda i seguir els que els interessen. Com que la situació continua sent incerta, no es poden descartar moviments volàtils. Per tant, mantingueu la mida de la posició només el 40% de l’habitual.\nEstudiem els gràfics de les principals criptomonedes per determinar les que semblen fortes?\nBitcoin (BTC) es va reduir des de l’EMA de 20 dies a 6.835 dòlars el 20 de març. No obstant això, des de llavors, el preu s’ha anat consolidant prop de la resistència general a 6.435 dòlars. Aquest és un signe positiu, ja que demostra que els bous no tanquen les seves posicions a corre-cuita.\nLa consolidació a prop de la resistència crítica augmenta la possibilitat de trencar-la. Per tant, preveiem que els borsistes superin el preu per sobre de l’EMA de 20 dies. Si el parell BTC / USD pot tancar-se (hora UTC) per sobre de l’EMA de 20 dies, és probable que pugi a la SMA de 50 dies a 8.435,70 dòlars..\nPer tant, suggerim als comerciants que comprin a un tancament (hora UTC) per sobre de l’EME de 20 dies i que mantinguin un stop loss a 5.600 dòlars.\nContràriament a la nostra suposició, si el preu torna a baixar respecte a l’EMA de 20 dies, és possible una baixada a 5.660 dòlars. Per sota d’aquest nivell, és probable que baixi fins als 5.000 dòlars.\nEther (ETH) cotitza actualment entre 117.090 i 155.612 dòlars. Un rebot del suport a 117.090 dòlars pot portar el preu a la resistència a 155.612 dòlars. L’EMA de 20 dies també es troba a prop d’aquest nivell, per tant, esperem que els óssos defensin aquest nivell una vegada més.\nSi el preu torna a baixar dels 155.612 dòlars, el parell ETH / USD estendrà la seva estada dins del rang. Tot i això, si els borsistes poden augmentar el preu per sobre dels 155.612 dòlars, preveiem un canvi a la SMA de 50 dies a 208,90 dòlars..\nPer tant, els comerciants poden comprar en un tancament (hora UTC) per sobre de 155.612 dòlars i mantenir la pèrdua stop en 117 dòlars. Si aquest nivell s’esgota, és possible baixar a 100 dòlars.\nXRP es va reduir des de 0,17595 dòlars el 20 de març. No obstant això, els alcistes intenten mantenir el preu per sobre dels 0,1450 dòlars. Si té èxit, esperem que els bous facin un altre intent per superar els 0,17468 dòlars.\nEn tancar (hora UTC) per sobre de 0,17468 dòlars, el parell XRP / USD pot augmentar fins a 0,23532 dòlars i, per sobre, a 0,250 dòlars. Per tant, els comerciants poden comprar en un tancament (hora UTC) per sobre de 0,17468 dòlars i mantenir una pèrdua stop a 0,1440 dòlars.\nContràriament a la nostra suposició, si el preu baixa una vegada més de 0,17468 dòlars, és possible una baixada a 0,145 dòlars. Un descans per sota d’aquest nivell inclinarà l’avantatge a favor dels óssos.\nBitcoin Cash (BCH) ha lluitat per superar els 20 dies d’EMA a 236 dòlars. Tot i això, el positiu és que els bous no han cedit gaire terreny. Esperem que els bous facin un altre intent de trencar per sobre de l’EMA de 20 dies i de la línia de resistència del canal descendent.\nSi té èxit, esperem un canvi de tendència. Per sobre del canal, és possible passar a l’SMA de 50 dies a 332 dòlars i superior a 400 dòlars. Per tant, els bulls poden comprar el brou i tancar-se (hora UTC) per sobre del canal amb un stop loss proper a 196 $.\nContràriament a la nostra suposició, si els borsaris no mantenen el preu per sobre del canal, el parell BCH / USD podria baixar de nou a 190 dòlars i per sota d’ell a 166 dòlars.\nBitcoin SV (BSV) ha estat lluitant per superar els EMA de 20 dies durant els darrers tres dies. Tot i això, el positiu és que els bous no han cedit gaire terreny. Això augmenta la possibilitat d’un descans per sobre de l’EME de 20 dies a 171,5 dòlars.\nSi el parell BSV / USD esclata i es tanca (hora UTC) per sobre de la EMA de 20 dies, pot passar a la SMA de 50 dies a 242 $. Per sobre d’aquest nivell, el moviment ascendent es pot estendre fins a 326,8 dòlars.\nPer tant, suggerim que els comerciants comprin a un tancament (hora UTC) per sobre de l’EME de 20 dies amb una pèrdua d’aturada propera a 146 dòlars. Una pausa per sota d’aquest nivell serà molt negativa, ja que pot arrossegar el preu a 120 dòlars i per sota d’aquesta a 100 dòlars.\nLitecoin (LTC) va caure just per sota de l’EMA de 20 dies el 20 de març. No obstant això, els bous van comprar el descens fins als nivells de 34.6001 dòlars, la qual cosa és un signe positiu. Ara els bous intentaran tornar a augmentar el preu per sobre del canal descendent.\nSi té èxit, el parell LTC / USD pot arribar a la SMA de 50 dies, que probablement actuarà com a resistència. Si es creua aquesta resistència, el següent nivell a veure serà de 80 dòlars. Per tant, conservem la compra proposada a l’anàlisi anterior.\nContràriament a la nostra suposició, si el preu baixa de la línia de resistència del canal descendent i cau per sota dels 33 dòlars, l’avantatge es convertirà en favor dels óssos. Per tant, les parades es poden situar en 33 dòlars.\nEOS ha cotitzat aproximadament entre 2.1624 i 2.4001 dòlars durant els darrers tres dies. Tot i que els toros no han estat capaços de trencar per sobre d’aquesta zona, ens agrada que no hagin cedit gaire terreny.\nSi els bous poden escalar per sobre de la zona i de la EMA de 20 dies, serà un gran positiu i obrirà les portes per a una concentració a la SMA de 50 dies a 3,6 dòlars. Per tant, els borses poden comprar en un tancament (hora UTC) per sobre de l’EMA de 20 dies amb una pèrdua de 1,85 dòlars.\nLa nostra visió alcista quedarà invalidada si el parell EOS / USD baixa de l’EMA de 20 dies i torna a caure per sota d’1,85 $.\nEls bous intenten mantenir Binance Coin (BNB) per sobre del nivell crític de 12.1111 dòlars. Si té èxit, és possible tornar a provar l’EMA de 20 dies a 13,59 dòlars. En superar els EMA de 20 dies, el moviment ascendent pot arribar a la línia de tendència baixista que s’acosta als 17 dòlars.\nNo obstant això, com que la relació risc-recompensa no és atractiva, no suggerim un comerç del parell BNB / USD.\nLa nostra visió alcista quedarà invalidada si el preu baixa de l’EMA de 20 dies. En aquest cas, és possible baixar a 10 dòlars.\nTezos (XTZ) ha format un triangle ascendent, que és una configuració alcista. El preu es va reduir des de prop de 1.955 dòlars el 20 de març i va trobar suport a la línia de tendència del triangle. Això suggereix la compra a la baixa.\nSi els bous poden portar el parell XTZ / USD per sobre de 1.955 dòlars, completarà la configuració alcista. Aquest patró té un objectiu objectiu de 2.9004 dòlars. Per tant, els comerciants poden comprar en un tancament (hora UTC) per sobre de 1.955 dòlars i mantenir una pèrdua stop a 1,40 dòlars.\nContràriament a la nostra suposició, si el parell torna a baixar de 1.955 $, estendrà la seva estada dins del triangle. L’avantatge s’inclinarà a favor dels óssos si el preu es baixa per sota de la línia de tendència.\nUNUS SED LEO (LEO) ha anat augmentant progressivament durant els darrers dies, cosa que és un signe positiu. Això demostra que els toros desitgen entrar fins i tot a nivells superiors. Tant les mitjanes mòbils estan inclinades cap amunt i el RSI es troba en un territori positiu, cosa que demostra que els bous tenen el domini.\nSi els bous poden augmentar el preu per sobre dels 1,04 dòlars, completarà un patró invers de cap i espatlles. Aquesta configuració té un objectiu objectiu de 1,27488 dòlars i superior a 1,36 dòlars. Els comerciants poden comprar en un tancament (hora UTC) superior a 1,04 dòlars i mantenir un stop loss de 0,90 dòlars.\nAl contrari de la nostra suposició, si el parell LEO / USD baixa de 1,04 $, pot romandre limitat durant uns dies més.


Els dilluns és el dia que el â€˜boy' de l'Arena es despulla. Tampoc t'esperis gran cosa. El noi actua en una petita tarima, té una cadira i poc més d'attrezzo i, normalment, ganes d'acabar ràpid. J.M.S


El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil | Rosa M. Bravo | Barcelona | Educació | El Punt Avui\nEl Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil + El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil E-mail\nEl Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil\nUn informe aprovat ahir recomana responsabilitat a l’hora d’utilitzar les xarxes i integrar-les en la docència\nAlumnes de l’escola Sant Andreu, usant els mòbils en una imatge del curs passat J. RAMOS.\nEl Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil El Consell Escolar insisteix en l’ús educatiu del mòbil E-mail\nEl Consell Escolar de Catalunya, l’òrgan consultiu en què es troba representada tota la comunitat educativa, va aprovar ahir l’informe Els dispositius mòbils als centres educatius, un document elaborat a petició del conseller d’Educació, Josep Bargalló, que actualitza l’anterior, del 2015. La principal conclusió va en la mateixa línia del que es va assenyalar el 2015, i és la recomanació d’usar els dispositius mòbils –telèfons i tauletes– de forma educativa als centres. Aquests poden incidir en la millora de l’ensenyament i dels aprenentatges i el foment del treball cooperatiu, segons l’informe, que insisteix ara en la responsabilitat dels usuaris a les xarxes socials, en la necessitat de protegir les dades i en la formació que docents i famílies han de tenir per acompanyar els alumnes en l’ús d’internet.\nJordi Rodon, secretari del Consell Escolar, explica que “el 90% dels alumnes de quart d’ESO tenen mòbil, i l’aula no ha de ser tan diferent de la vida exterior”. Assegura també que “l’informe del 2015 era excel·lent però pecava de certa ingenuïtat”. “En aquests quatre anys han passat moltes coses i ara sabem que res és gratuït, ja que oferim les nostres dades” quan usem aplicacions i xarxes socials, afirma. Per aquest motiu l’informe proposa que cada centre educatiu tingui un referent que estigui en contacte amb l’Agència Catalana de Protecció de Dades.\nTambé destaca que l’ús de les xarxes s’ha de regir pel respecte a la dignitat i llibertat de les persones, per evitar conductes com el ciberassetjament. Respecte a aquesta qüestió, Rodon explica que als centres on s’usa de forma habitual l’ordinador els estudiants tenen més eines per fer front a l’assetjament a través de les xarxes.\nEl professorat hauria d’aprofitar xarxes com Twitter i Instagram per a un ús educatiu, i Rodon en posa un exemple: “Professors de filosofia vam fer un concurs d’aforismes a Twitter i els alumnes el seguien.” Els docents, diu, ja saben usar aquestes xarxes, “i el salt ara és que les integrin amb normalitat a les programacions”. L’informe destaca la necessitat de fomentar el pensament crític en les competències digitals, tant per fer front a les notícies falses com al ciberassetjament. I insisteix que les famílies creïn espais de diàleg i un clima de confiança per consensuar normes d’ús.\nEl 90% dels alumnes de quart d’ESO tenen mòbil, i l’aula no ha de ser tan diferent de la vida exterior\nSecretari del Consell Escolar de Catalunya\nEl Punt Avui. Girona 11-09-2019, Pàgina 28\nEl Punt Avui. Nacional 11-09-2019, Pàgina 28


El col·leccionista de banderes: Banderes de pobles i ciutats.\nBanderes de pobles i ciutats.\nBandera de Barcelona 1996-2004\nBandera promocional de la ciutat de Perpinyà\nBandera de Valls d'Aguilar\nBandera d'Alàs i Cerc\nBandera de Barcelona de dos pals\nBandera d'Esplugues de Llobregat\nBandera de Barcelona\nPublicat per Col·leccionista a 14:59\ni la de Vullpellac???


El pessebre és un món: d’abril 2007\nPublicat per Enric Benavent a les 7:59 Cap comentari:\nPublicat per Col·lectiu EL BOU I LA MULA a les 17:20 Cap comentari:\n"He intentat imaginar-me com podria ser un pessebre completament actualitzat, farcit de la fauna de personatges d'avui dia i perquè no, amb noves lectures de diversos aspectes que sempre reproduïm igual, però també gairebé sempre, sense qüestionar-nos o reflexionar sobre el seu significat" això és el que diu Jan Grau a: Garbes d'or n. 23, publicat el desembre del 2006 pel Grup d'art de Vic. En el seu esforç per dibuixar una actualització del pessebre al món contemporani cita també el pessebre que fa uns anys es va fer a la Plaça de Sant Jaume amb unes siluetes a mida natural de persones actuals.\nTot i que en la seva descripció crec que li manca un punt de profunditat en aquesta relectura del text evangèlic quan diu que no sabria on posar ela marginats de la societat actual en aquest relat, l'exercici de Grau és una mostra més de que el pessebrisme ha de ser un art viu i que la representació del pessebre, com així ha estat sempre, ha de ser una autorepresentació de la societat.\nAquesta il·lusió per actualitzar la representació del pessebre la trobem cada vegada més en molts dels pessebres que es construeixen cada Nadal, de vegades amb la incomprensió d'alguns pessebristes que encara veuen i viuen el pessebre com una cosa encallada en el passat.\nPublicat per Col·lectiu EL BOU I LA MULA a les 14:01 Cap comentari:\nEls Amics del Pessebre de BADALONA, i amics nostres també, presenten la seva renovada pàgina web.\nPublicat per Col·lectiu EL BOU I LA MULA a les 20:49 Cap comentari:


Katherine Arden | LibraryThing en català\nAutor/a de The Bear and the Nightingale\nInclou aquests noms: Arden Katherine\n5,424 422 3,672 (4.2) 7 0\nObres de Katherine Arden\nThe Bear and the Nightingale 2,906 exemplars, 211 ressenyes\nThe Girl in the Tower 1,115 exemplars, 113 ressenyes\nThe Winter of the Witch 821 exemplars, 55 ressenyes\nSmall Spaces 415 exemplars, 35 ressenyes\nDead Voices 143 exemplars, 8 ressenyes\nUntitled (Small Spaces, #4) 7 exemplars\n2017 Del Rey Sampler: Excerpts from Upcoming and Current Titles 7 exemplars\nDark Waters 6 exemplars\nWinternight Trilogy 3 Books Collection Set by Katherine Arden (the winter… 3 exemplars\n少女與魔馬: The Girl in the Tower (冬夜三部曲 Book 2)… 1 exemplars\nhlilly281 (9), Vokram (8), katabaza (8), ShannonRose4 (8), TCLinrow (8), AshleyHope (8), coffeefairy (8), Rick686ID (7), ScorpioBookDreams (7), RivkaC (6), Kasi224 (6), iceiris (6), feralcatbob (6), DuckOfDoom (6) — més\nSanne23 (1), captainpantsless (1), KaitlinCB (2), The_Literary_Jedi (2), GondorGirl (2), terrypin (1), Hemamg (1), yourstrulyinthedark (1), -pilgrim- (1), raizel (1)\nMembres: AnrMarri, mdunagan, membre privat, qu3rcus, N3var, sonjasaurus, passion4reading\n14th century (33) 2017 (31) 2018 (42) 2019 (55) ARC (29) Audiollibre (32) Llibre electrònic (86) conte de fades (73) contes de fades (185) Fantasia (739) preferits (48) female protagonist (28) Ficció (393) Folklore (136) folktales (25) fantasmes (32) Històrica (42) historical fantasy (108) Ficció històrica (132) horror (63) Kindle (60) Màgia (94) Realisme màgic (29) middle grade (33) Mitologia (56) novel·la (27) Llegit (65) read in 2017 (32) read in 2019 (35) retelling (27) Rússia (328) Rus (28) Russian folklore (59) series (58) sff (30) pendent de llegir (918) trilogy (25) hivern (30) YA (45) young adult (52)\nKatherine Arden té 1 esdeveniment passat. (show)\nWashington County Library System - Gray Branch Library, dijous, gener 25, 2018 a les 2pm\nEl llibre de Katherine Arden The Girl in the Tower estava disponible a LibraryThing Early Reviewers.\nEl llibre de Katherine Arden The Bear and the Nightingale estava disponible a LibraryThing Early Reviewers.\nKatherine Arden actualment està considerat un «autor únic». Si una o més obres pertanyen a diferents autors homònims, procedeix a separar-los.\nKatherine Arden comprèn 2 noms. Pots examinar i separar noms.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 158,897,165 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Activitats Vinculades Exposició: ?Entusiasme. El Repte I L?Obstinació En La Col?lecció Macba? | Badalona | Metroo\nMetroo > Activitats Vinculades Exposició: ?Entusiasme. El Repte I L?Obstinació En La Col?lecció Macba?\nActivitats Vinculades Exposició: ?Entusiasme. El Repte I L?Obstinació En La Col?lecció Macba?\nExposició itinerant del Programa d?Arts Visuals de l?Oficina de Difusió Artística de la Diputació de Barcelona, organitzada en conveni amb el MACBA, i en col·laboració amb els municipis que l?acullen. Sala Josep Uclés del Centre Cultural El Carme de Badalona.\nConverses «Donar forma a una col·lecció», entre Antònia Maria Perelló, conservadora i cap de la Col·lecció MACBA, i David Armengol Dijous 19 d?octubre, a les 19 h.\n«La pràctica artística: la biografia com a eina de treball», entre Tere Recarens, artista, i David Armengol Dijous 26 d?octubre, a les 19 hores.\nConferència. «Cap a una lectura entusiasta de l?art contemporani», a càrrec de David Armengol Divendres 20 d?octubre, a les 10 hores.\nWorkshop Sobre pràctiques col·laboratives amb Mireia Sallarès, artista Dijous 2 i divendres 3 de novembre, de 16 a 20 h Durada: 2 sessions de 4 hores cada una. Inscripcions fins al 30 d?octubre a: elcarme@badalona.cat Places limitades.\nFecha : 19/10/2017 a 03/11/2017


La història probablement és tot allò que passa quan tu no te n’adones. Anem per la vida passejant, absorts en les nostres coses, mirant-nos la punta de les sabates, i acabem pensant que som el centre del món. Però no, nosaltres som només una petita peça en l’engranatge, una peça prescindible, perquè tot va girant encara que ens parem. La història continua implacablement amb el guió previst.\nA vegades, per exemple, et lleves del llit i tot et sembla exactament igual, els diaris se’ns apareixen carregats de rutina i tedi, les notícies salten d’una pàgina a l’altra com petites puces impertinents i veus com una munió infinita d’àcars indolents pastura entre anuncis d’electrodomèstics i esqueles necrològiques, entre les imatges de les mateixes cares de sempre i gràfics d’enquestes amb olor de formatge ranci, però resulta que t’han organitzat una campanya electoral.\nVivim en aquest món, què hi farem. Ara, a més dels polítics, també pul·lulen entre les notícies tota una corrua de jugadors de futbol que semblen personatges de videojocs. Amb l’esport professional comença a passar com en els còmics de superherois, que ja no saps si la pel·lícula és l’original o la còpia, i els grans tornejos internacionals de futbol semblen remakes més o menys ben trobats dels jocs de la Nintendo o de la Play.\nAra ens passarem uns dies amb tot això, amb la cantarella de les eleccions i la del futbol, escoltant teories de politicòleg de barra de bar o exabruptes de cunyat amb samarreta de la Roja. I, tot i així, en el fons resarem perquè no passi res i que no aparegui ningú que vulgui dictar, a la història, un parell de paràgrafs a cop de metralleta i anirem a votar amb la il·lusió de fer fora d’una vegada els que ens manen a cop de recurs al Tribunal Constitucional. Tot és ara i res, com deia el poeta, i nosaltres només som l’ombra hiperbòlica d’un passejant cansat.


Licantrops al Matarranya | El Pou\nper Llorenç Capdevila, 18 de març de 2013 a les 10:45 |\nD’aquesta mitologia folklòrica beu Carles Terès, autor de la novel•la "Licantropia", publicada a primers d’any per Edicions de 1984. Casualitat, o no, entre els darrers títols de la col•lecció Mirmanda n’hi ha dos més que fan referència als llops ("Llop entre llops", de Hans Fallada, i "L’instint del llop", de Massimo Lugli). El protagonista de "Licantropia" és un fotògraf del Matarranya que va descobrint els seus orígens i, al mateix temps, es va descobrint –en ell mateix i en algunes persones del seu voltant– instints que fins llavors li havien passat per alt o havia arraconat deliberadament. Una teoria inquietant i fantasiosa plana, com a rerefons, al llarg de tota la novel•la. Una teoria segons la qual hi ha “zones fosques en l’evolució” i que algunes espècies, més que desaparèixer, “s’han infiltrat en l’espècie més prolífica imitant el seu aspecte fins al mínim detall, però mantenint la seva especificitat”.\nDe títol potser massa explícit, i amb una història que defuig, a favor de la trama, el potencial d’anàlisi psicològica a què es presta el tema, "Licantropia" és una novel•la de terror prou ben resolta, amb moments angoixants, malediccions familiars, secrets terribles, antics manuscrits reveladors, ombres de follia i premonicions que provoquen un nus a l’estómac. Les pinzellades pròpies de la novel•la gòtica, les referències al gran escriptor Lovecraft (el mestre del terror psicològic) o a les pel•lícules de Roger Corman mostren fins a quin punt Terès sap perfectament en quin terreny es mou: el d’intentar analitzar el costat fosc dels humans, i al mateix temps explorar i desplegar un bon domini dels mecanismes que provoquen la por. Així, "Licantropia" contribueix a engrandir la galeria de monstres que formen part de la literatura catalana, i que van des del vampir de "Les històries naturals", de Joan Perucho, fins als granotots de "La pell freda", d’Albert Sánchez Piñol.\nPer Carles el 21 de març de 2013 a les 09:07


La UPF avalua la recerca que fan els seus departaments amb un mètode pioner a l'estat\nExperts nacionals i internacionals externs a la pròpia institució han avaluat la recerca que es desenvolupa a la Universitat, una iniciativa que ha comptat amb el suport de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya.\nPer primera vegada, experts nacionals i internacionals externs a la pròpia institució han avaluat la recerca que es desenvolupa a la Universitat. Es tracta d'un fet insòlit en el sistema universitari català i de l'Estat espanyol que ha comptat amb el suport de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU Catalunya).\nMalgrat que és una pràctica recurrent en països del nostre entorn, com França, Regne Unit, Alemanya o Suècia, no s'havia fet mai abans en cap institució de l'Estat. L'objectiu del procés d'avaluació, a banda de detectar les fortaleses i les febleses dels departaments de la UPF per millorar-ne els resultats futurs a nivell internacional, és convertir-se en un instrument capaç de mesurar els resultats de recerca del Sistema Universitari Català.\nEn el cas específic de la UPF, l'impacte esperat del procés d'avaluació passa per acomplir els següents objectius: i) dissenyar línies de política científica i tecnològica proactiva; ii) analitzar la política de suport a la recerca de la Universitat; iii) contribuir a una gestió més eficient dels recursos destinats al suport de la recerca, així com prioritzar la utilització d'aquests recursos; iv) conèixer les fortaleses i les febleses en la trajectòria científica de cada departament; v) identificar àrees estratègiques i potencialitats per reforçar; vi) millorar les condicions per a la recerca dels professors de la UPF; vii) proveir d'una plataforma de transparència per retre comptes a la societat; viii) canviar el sistema de finançament de les universitats en relació als resultats obtinguts en els processos d'avaluació de la recerca.\nL'objectiu estratègic de les avaluacions, que es proposa que es duguin a terme cada cinc anys, és enfortir la Universitat com a organització de recerca d'alt nivell internacional perquè sigui percebuda com a generadora de coneixement, no només com a eina de transmissió. El procés d'avaluació de la recerca té la voluntat de proporcionar-nos informació sobre la posició de la UPF i dels seus departaments amb relació a la resta d'universitats comparables a nivell nacional i internacional.\nCom s'ha fet el procés?\nEl procediment, que ha tingut una durada de deu mesos, ha portat un total de 34 experts de prestigi en els seus àmbits a la UPF per entrevistar-se amb els responsables de cada departament i accedir a tota la informació que han requerit oportuna per emetre el seu informe final.\nSeguint la metodologia establerta per AQU Catalunya i la pròpia Universitat, els vuit departaments de la UPF han elaborat un autoinforme d'avaluació dels resultats de recerca obtinguts en els últims cinc anys. Els punts del document han girat, entre d'altres, al voltant d'aspectes com la política de recerca, l'activitat i la productivitat investigadora i la internacionalització dels departaments.\nUn cop elaborat l'autoinforme, els membres dels Comitès d'Avaluació Externa de la Recerca (CAER) l'han analitzat i han visitat els diferents departaments per contrastar tota la informació rebuda. Han estat formats per 4 o 5 membres, provinents d'universitats com el Massachussetts Institute of Technology, la Johns Hopkins University, l'Oxford University, la Université Paris-Diderot o la Ludwig Maximilians Universität München.\nUn cop realitzada la visita, els CAER han emès els informes finals d'avaluació seguint quatre criteris establerts (productivitat, qualitat, rellevància i vitalitat i capacitat organitzativa) i puntuant els departaments en funció de quatre nivells: "excel·lent", "molt bé", "bé" o "insuficient".\nQuin ha estat l'impacte del procés d'avaluació?\nEl resultat del procés d'avaluació extern ha estat satisfactori en el conjunt de departaments de la UPF, tots ells han obtingut valoracions d' Excel·lent o Molt bé. Els comitès avaluadors han reconegut especialment l'esforç que fan els departaments tenint en compte les constriccions econòmiques del moment, que no ajuden a posar en valor tot el potencial que realment hi ha a la Universitat.\nEn els seus informes, els CAER destaquen la quantitat de recursos captats en convocatòries competitives de recerca, tant nacionals com internacionals, que ajuden a mantenir molt elevats els estàndards de qualitat científica. Malgrat això, remarquen que cal continuar treballant en aquesta línia.\nTambé alerten que les dificultats de finançament repercuteixen en la capacitat de poder mantenir els investigadors més reputats internacionalment i en la captació de nou talent jove que sumi coneixement. Per aquest motiu, aconsellen potenciar la captació de talent extern per mantenir la competitivitat internacional de la UPF. Adverteixen que és important establir processos de contractació independent, amb l'objectiu de captar el millor talent, tant nacional com internacional, i evitar l'endogàmia. En l'àmbit administratiu, destaquen que els departaments es troben en un bon moment per reorganitzar-se, aprofitant la reestructuració general de la Universitat.\nEn termes de productivitat, impacte i transferència de la recerca, els resultats són molt bons, amb una alta producció de recerca, tenint en compte la mida dels departaments, i un impacte realment rellevant en termes de presència en les principals revistes científiques. Entre els departaments més ben valorats, un ha obtingut el reconeixement com a Centre d'Excel·lència Severo Ochoa (Barcelona GSE, on hi ha el Departament d'Economia i Empresa), i dos han obtingut la distinció María de Maetzu a departaments universitaris (Departament de Ciències de la Vida i de la Salut i Departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions).\nLa internacionalització és un dels elements que més es destaquen en tots els informes dels CAER i l'eix principal sobre el qual gira la capacitat de millora de la UPF. Els avaluadors consideren que cal reforçar la internacionalització com a concepte global a través, per exemple, de la presència en grans consorcis i xarxes internacionals. Un punt molt ben valorat és el reconeixement obtingut gràcies a distincions i mencions internacionals que reben els diferents departaments de la Universitat, aspecte diferenciador del sistema universitari estatal i que posiciona la UPF en conjunt com una institució capdavantera a nivell mundial.\nFinalment, els CAER s'han sorprès positivament per la vitalitat dels departaments i dels diferents grups de recerca que els integren. Però han constatat que, a nivell general, hi ha una excessiva fragmentació que fa perdre oportunitats de treball conjunt. En aquesta línia, reforcen la idea de potenciar la reorganització en menys grups a cada departament, però que siguin més potents per obtenir més impacte.


2014 Lexus GS: tecnologia de conducció automàtica, nou híbrid de quatre cilindres afegit - Notícies, Agost 2021\nSalons De Motor\n2014 Lexus GS: tecnologia de conducció automàtica, nou híbrid de quatre cilindres afegit\nEl Lexus GS 2014 ha aterrat localment, amb un nou estàndard automàtic de vuit velocitats en tots els models V6 de benzina de 3,5 litres, un carril actiu que manté un estàndard d’assistència a totes les qualitats Sports Luxury i una nova especificació híbrida GS300h de quatre cilindres que omple la segona capa de el rang.\nDeixant cabuda al nouvingut, l'entrada GS250 de nivell d'entrada impulsada per una benzina V6 de 2,5 litres ja no està disponible en l'especificació Sports Luxury, la resta de 77.000 dòlars GS250 Luxury i 85.000 dòlars GS250 F Sport baixen només 45 $.\nEl GS300h suma 2000 dòlars al preu d'aquestes qualificacions i supera els luxes esportius de 102.000 dòlars. Puntua el mateix motor de 2,5 litres de quatre cilindres de benzina, el motor elèctric i la transmissió automàtica de variació contínua (CVT) disponible en el IS300h més petit.\nAmb una mateixa potència de 164kW, la GS300h reclama un consum combinat de 5,2 L / 100 km i obté un màxim de cinc estrelles a la Guia de vehicles verds del Govern Federal.\nA més a més, no s’aplica a la compressió al GS300h, el GS350 amb benzina V6 de 3,5 litres i GS450h amb combinació de motor V6 i benzina elèctrica ja no estan disponibles en les especificacions de luxe estàndard, les qualitats F Sport costen 99.900 $ i 112.100 $ respectivament, i els Sports Luxury 111.600 $. / 123.500 $.\nMentre que les qualificacions F Sport augmenten entre 200 dòlars (GS450h) i 855 dòlars (GS350), les qualificacions de luxe esportiu augmenten entre 1600 dòlars (GS450h) i 2555 dòlars (GS350) en comparació amb els models previs a la cara. Aquesta darrera pujada no només es redueix a l’assistència de manteniment del carril actiu –que supervisa el comportament del cotxe entre les línies blanques i mourà el volant per assegurar que el cotxe es mantingui al centre del seu carril–, sinó també l’addició de rodes d’aliatge de 19 polzades, a partir dels anys 18, i llums de boira LED\nLa pantalla de capçalera de Lexus GS també s'ha millorat amb gràfics a tot color per a funcions de navegació, àudio i velocitat del vehicle.\nLexus està decidit a assolir una divisió de vendes de 50:50 entre motors de benzina i models híbrids 'd'aquí a cinc anys', segons el director general de Lexus Australia, Sean Hanley.\nActualment, al voltant del 30 per cent de tots els models Lexus GS venuts són híbrids, però Hanley no espera que això canviï molt inicialment per raons de substitució de gamma i de subministrament reduït.\nFord XR6 Turbo Sprint, XR8 Sprint confirmat: Més potència, números de construcció únics\nL'executiu dièselgate va ser empresonat durant set anys\nInforme: es pot crear el crossover d'Aston Martin DBX als Estats Units\nConcepte de aerodinàmica activa del projecte Flake de Da Feng\nHa arribat el nou BMW M3\nBMW Serie 2 Active Tourer set per remenar l'olla\nResultats De Vendes De La Indústria\nInforme A Llarg Termini\nPregunteu A Caradvice\nToyota Prado preu alternador\nKia Sportage platinum review\nprofunda integra 0-100\nvenda de vw kombi vell\nEl crossover actiu de focus forad\n© 2021, Automobile. Tots Els Drets Reservats