Colom, o la pesada càrrega de l'home blanc\nAntropòleg i membre de GRECS i de 'Barcelona, metròpoli colonial'.\nColom, o la pesada càrrega de l’home blanc\nHi ha un corrent d'indignació a Barcelona contra una memòria oficial massa complaent amb el racisme i el colonialisme. La demolició del monument és una forma simbòlica de reparació.\nMonument a Colom, a Barcelona / ACN\nEl fotogènic ‘skyline’ de Barcelona pateix el que podríem anomenar una crisi de representació. L’estàtua de Cristòfor Colom, veritable tòtem del ‘merchandising’ de la ciutat, trontolla damunt del seu escambell. I, ara que per fi es manifesten els partidaris d’un enderrocament controlat, no crec que tingui gaire sentit mirar cap a una altra banda i fer veure que no passa res. El corrent d’indignació ciutadana envers una memòria oficial massa complaent amb el racisme i la tragèdia colonial és legítima, i la sensació és que aquesta presa de consciència ha vingut per quedar-se.\nPotser la primera reacció que experimentem davant aquesta eventualitat és l’estupefacció. Barcelona, sense l’estàtua amb qui tothom ensopegava, com deia la cançó, al final de la Rambla? Costa d’imaginar una absència més colpidora, un buit més difícil d’omplir. Doncs bé, a continuació voldria proposar tres consideracions per tal d’incorporar-les a un debat que tot fa pensar que augmentarà les properes setmanes i mesos. Sense oferir cap solució miraculosa, el que m’agradaria és, d’una banda, mirar d’explicar per què crec que la creixent iconofòbia que desperta l’estàtua de Colom és un símptoma rellevant i no un episodi fugisser de ràbia irracional, una mena de senyal que capta part del ‘zeitgeist’, l’esperit de la nostra època. I, de l’altra, voldria situar les administracions públiques davant l’evidència que les úniques alternatives que ara per ara tenim a l’abast són o bé deixar podrir el debat de la manera habitual, amb els riscos que això comporta, o bé afrontar amb decisió la necessitat d’intervenir-hi abans que sigui massa tard.\nEl monument a Colom ens ha ajudat a fer-nos nostre el personatge, a sentir-lo com un membre de la tribu\nLa primera consideració no comença, contra el que hom podria pensar, enumerant la llista dels pecats comesos per Cristòfor Colom, els dimonis que va desfermar amb les seves gestes exploratòries, sinó més aviat centrant-me en l’interès gairebé obsessiu que una part de la nostra societat —gran o petita, fa de mal dir— té per demostrar la indiscutible catalanitat d’aquesta figura ara controvertida. M’atreviria a dir que si Colom desperta aquestes passions és en bona mesura per la centralitat adquirida per la seva estàtua en l”educació sentimental’ de les barcelonines, i per extensió de les catalanes, des que va ser erigida, amb motiu de l’Exposició Universal de 1888. El monument a Colom ens ha ajudat a fer-nos nostre el personatge, a sentir-lo com un membre de la tribu, fins al punt de plantejar que la discussió sobre la catalanitat de Colom és un efecte, i no causa, de la seva monumentalització. Abans de res, això posa en relleu la importància d’aquest tipus d’intervencions sobre el territori imaginat que és l’espai públic, la rellevància d’aquests llocs de memòria per a la conformació d’un sentit compartit de pertinença, així com la fàcil manipulació de què poden ser objecte.\nLa segona consideració és una que deriva de l’anterior. És justament perquè les imatges importen, perquè contribueixen a configurar l’espai públic, perquè participen decisivament en la construcció d’una memòria col·lectiva associada al fet de viure i conviure plegades a la ciutat, que cal aprofitar les protestes i crítiques que actualment suscita aquest règim commemoratiu per repensar els principis sobre els quals es fonamenta aquesta educació sentimental, la grollera consagració de l’experiència imperial europea que traspua d’aquestes figures i les seves apel·lacions triomfals a una raça superior. Només cal aturar-se a contemplar uns instants els conjunts escultòrics que hi ha a la base del monument, amb fra Bernat Boïl beneint indígenes esgarriats o el capità Margarit mostrant-se magnànim amb els infeliços súbdits de les corones de Castella i Aragó, per adonar-se de la supèrbia que gastaven els prohoms barcelonins de les acaballes del segle XIX. Com va expressar amb cínica elegància l’escriptor britànic Rudyard Kipling pocs anys després, l’home blanc havia de suportar una pesada càrrega, el deure de portar les llums de la raó al món sencer.\nS’ha escrit aquests dies que, malgrat les crítiques que el moviment antiracista desplega contra les vel·leïtats universals de la Il·lustració europea, contra els ideals inspirats per la Revolució Francesa encarnats, sense anar més lluny, a la Declaració dels Drets de l’Home, hem d’entestar-nos a defensar aquest llegat com la principal aportació del geni europeu a la humanitat. És clar que podríem discutir molt sobre el sentit últim d’aquesta aportació, però d’entrada en tindríem prou si reconeixem que aquest llegat no ha pretès mai ser veritablement universal, que entre totes no hem fet prou per tal que ho sigui, i que en conseqüència l’única oportunitat que tenim per fer prevaldre aquests principis és estendre’ls a totes aquelles que fins ara s’han sentit excloses, en particular aquelles contra les quals sovint s’han exercit aquests mateixos principis, aquelles que han quedat sempre a la zona d’ombra que enfosquien les llums de la raó. Debatre qui commemorem als nostres carrers, com i per què no pot ser de cap manera una concessió a les hordes enfurismades, sinó un acte coherent de suport a aquests principis d’igualtat i fraternitat dels quals tant ens vantem.\nUna darrera consideració. Davant una eventual retirada de l’espai públic d’aquestes icones, hom ha assenyalat els riscos que correm promovent una mena d’oblit del passat, el mal que faria una destrucció forassenyada que justament ens impediria conservar el record dels crims comesos al llarg de la història colonial. Des de posicions més conservadores, han sovintejat les al·lusions a la temuda barbàrie revolucionària i fins i tot s’ha fet esment a la “temptació del gulag” que patirien les turbes iconoclastes. Doncs bé, com fa pocs dies va recordar Enzo Traverso, aquests punts de vista prenen com a referència el principi romà de la ‘damnatio memoriae’, la condemna de la memòria, l’oblit que el senat o un nou emperador podia promoure del seu predecessor en el càrrec; així castigat, l’emperador sortint veia suprimit el seu nom de totes les inscripcions oficials i destruïdes les estàtues amb la seva efígie. S’esborrava per decret el rastre que havia deixat a la memòria col·lectiva.\nGrups subalterns enderroquen estàtues justament perquè no obliden el passat i com a forma simbòlica de reparació\nTenim exemples ben propers d’aquesta mena de ‘reset memorial’ i, tot i que potser hom diria que semblen mancar de la voluntat deliberada d’eliminar un passat incòmode que percebem a la condemna romana a l’oblit, no n’estic tan segur. De fet, totes tenim present —i fins i tot algunes potser l’hem experimentat— la humiliació que aquesta mena de ‘reset memorial’ va imposar sobre lluites que hem pogut fet nostres: les execucions del Camp de la Bota, cobertes pels projectes del Fòrum 2004; el barraquisme de les faldes de Montjuïc, amagat sota els monuments de la Barcelona olímpica o, per què no, l’avenida del Generalísimo, nom imposat pels vencedors de la Guerra Civil sobre les plaques de la Diagonal.\nÉs ben cert que el règims totalitaris —però no són pas els únics— tendeixen a imposar un control estricte sobre el passat amb l’objectiu de fixar el present i modelar el futur al seu gust. Ara bé, aquest oblit prescrit pels poderosos, aquesta mena d”el·lipsi totalitària’, és exactament al pol antagònic de les lluites dels grups subalterns per sortir de la invisibilitat on els hem abocat al llarg dels segles. Si en el primer cas es destrueix amb la voluntat de (fer) oblidar, en el segon enderroquen les estàtues justament perquè no han oblidat encara, i perquè no ho volen fer. Entenent la demolició eventual d’un monument com una forma simbòlica de reparació —entre d’altres— del greuge comès, totes hem de ser conscients que caldrà cloure el procés de resignificació de l’espai, que els forats de la memòria estan fets, d’una manera o altra, per ser omplerts o restituïts. Hi haurà feina a fer. És clar que podem discutir l’eficàcia simbòlica d’aquestes mesures de reconeixement quan són promogudes des de l’Administració pública, i demanar-nos si serveixen per a quelcom més que per atorgar una pàtina de respectabilitat a un règim. Tenim el dret a desconfiar-ne quan aquestes mesures de reparació són promogudes des d’instàncies de Govern. El que no crec que puguem fer és rebutjar-les tot acusant-les de promoure l’oblit. L’oblit, ho acabem de veure, no es promou: es decreta. I cal tenir poder per tal de fer-ho.\nEn fi, per a aquells esperits pràctics que considerin l’enderrocament una solució innecessàriament conflictiva —els grups hegemònics només toleren el conflicte si perjudica les classes subalternes o les minories racialitzades—, queda l’alternativa de la intervenció. Dubto del sentit que tindria una intervenció burocràtica, amb unes fredes plaques explicatives que ningú no llegirà i una cerimònia institucional de reparació a la qual ningú no assistirà. Caldrà transformar els missatges, representar alguna forma de mort simbòlica, albirar un món nou sobre les runes del que s’ensorra. Una intervenció quirúrgica, un concurs creatiu que ens permeti a totes participar en el sacrifici del vell Almirante de la Mar Océana, un gest dramàtic per a l’expiació col·lectiva. No se sorprenguin: quan les accions col·lectives són trascendents, acaben per adoptar sempre un aire religiós.


Browse: Home » 2016 » Novembre\nEl pneumàtic prototip Eagle-360 de Goodyear va ser nomenat per la revista Time com un dels “Millors Invents de l’Any 2016”\n29 Novembre, 2016 · by apmc · in Notícies\nCada any, els redactors de la secció de tecnologia de la revista Time escullen “els millors invents que contribueixen a fer del món un lloc millor, més intel·ligent i, en alguns casos, una mica més divertit”. La llista d’aquest any…\nUN MILIÓ DE TACS PER A UNA LLANDA\n26 Novembre, 2016 · by apmc · in Notícies\nUn home vestit amb bata blanca examina 1 tac: “No hi ha cap fissura, està perfecte”, comenta. No estem en un hospital, ni tampoc analitzant la placa d’un tòrax o d’un os trencat; ens trobem en el departament de Qualitat…\nQUE EL NADAL NO T’ENXAMPI PER SORPRESA, SENT L’ESTIL VOLKSWAGEN\n26 Novembre, 2016 · by apmc · in Notícies, Sin categoría\nTot just falta un mes per a l’arribada del Nadal, unes dates que es caracteritzen per les reunions familiars, les trobades amb amics i els bons propòsits. Precisament, un d’aquests bons propòsits que es repeteix any rere any és comprar…\nCITROËN SPACETOURER; VIURE LA VIDA SENSE LIMITS\nEl lema “Be different, feel good” es fa realitat amb el Citroën SpaceTourer, un model que trenca amb les etiquetes per adaptar-se a les necessitats de tot tipus de persones i als usos d’estils de vida sense límits. Amb les…\nMercedes-Benz presenta a Tarragona les seves últimes novetats de turismes\n24 Novembre, 2016 · by apmc · in Notícies\nLa marca segueix immersa en una ofensiva de producte que en els últims anys l’ha portat a comercialitzar una gamma renovada de 29 models. Els nous dissenys i noves carrosseries, que obren nous segments per a la marca, estan aconseguint…\n“VOLANT D’OR”: EL ALFA ROMEO GIULIA ÉS EL COTXE MÉS BONIC DE 2016\n11 Novembre, 2016 · by apmc · in Notícies\nEls lectors d’Auto Bild i Bild am Sonntag, a més d’un jurat d’experts, han nomenat a l’Alfa Romeo Giulia com el “Cotxe més bonic”, amb un considerable avantatge sobre els altres participants. Un altre premi que s’afegeix a la col·lecció…\nACTUALITZACIÓ DE L’GOLF\nVolkswagen digitalitza el model de més èxit en la història de la marca, el Golf, realitzant una àmplia actualització. A més dels nous motors, l’actualització del model del 2017 també se centra en un disseny més precís, nous assistents de…\nESTRENA DE L’PANAMERA EXECUTIVE, AIXÍ COM DE LES VERSIONS PANAMERA I PANAMERA 4\nAl Saló de l’Automòbil de Los Angeles el fabricant de vehicles esportius presentarà la berlina de luxe amb un nou motor V6 turbo de gasolina, que desenvolupa 330 cavalls de potència, a més d’una variant Executive de batalla llarga com…\nCOMENÇA LA PRODUCCIÓ DEL NOU TOYOTA C-HR\nFabricat en Toyota Motor Manufacturing Turkey (TMMT), el nou Toyota C-HR és el vuitè model de Toyota, i el tercer híbrid, produït a Europa. El sistema híbrid es fabrica a Toyota Motor Manufacturing UK (TMUK), en Deeside (Gal·les), i les…\nKIA ET CONVIDA A L’OPEN D’AUSTRÀLIA 2017\nEntre totes les persones que durant el mes de novembre es registrin en aquesta promoció (en kia.com) i visitar un concessionari de la marca, es sortejarà un viatge amb totes les despeses pagades a l’Open d’Austràlia 2017. Kia és un…\nEL GRUP RENAULT ANUNCIA UN ACORD DE COL·LABORACIÓ AMB CHRONOCAM\nRenault, líder de la indústria de l’automòbil, es va a beneficiar de la tecnologia de sensors de visió inspirats en l’ull humà per ampliar les capacitats actuals d’ajuda a la conducció i de conducció autònoma. Carlos Ghosn, presidente director general…\nNISSAN SUPERA LA FITA DELS 75.000 VEHICLES ELÈCTRICS (VE) VENUTS A EUROPA\nLes vendes del Nissan LEAF a Europa, creixen un 10% i les de la e-NV200 augmenten un 34% durant la primera meitat de l’exercici 2016. A Espanya, tot i el descens del mercat, Nissan va incrementar les seves vendes un…\nPER QUÈ ANAR FINS AL AUDITORI, SI L’ORQUESTRA POT ANAR AL TEU PEUGEOT 3008\nMolt s’ha parlat de la tecnologia del nou Peugeot 3008, dels seus avançats sistemes de seguretat, fins i tot d’elements Premium com el difusor de fragàncies o el patinet elèctric que equipa com a opcions. Però no tant del seu…\nNoves tapisseries per als seients, il·luminació ambiental opcional amb 10 colors seleccionables, panell d’instruments i controls de nou disseny. SKODA ampliarà la gamma d’equipament del seu model més venut per augmentar encara més el seu confort. La completa evolució…\n“7 AL 17”: SET NOUS MODELS OPEL A 2017\nSet primícies: ofensiva de models des del Ampera-i fins al nou Insígnia. El proper any, Opel accelerarà a fons en tots segments del mercat. “7 al 17” és el nom de l’ofensiva de nous models que portarà 07:00 primícies al…


Car Problem. | VW Vortex - Volkswagen Forum\nWell i bought a 2003 vr6 used,with 16,000 miles,didn't drive it for the first month i had it,i drove it for like a month then the clutch pedal got stuck to the floor,took it to the dealer,they say the clutch is gone,and\nthe slave cylinder needs to be replace.The car is already past warranty\nfor the clutch so they won't fix it,and its $2500 to fix it.The problem is i\nonly had this car for two month,and the clutch is already gone.Try calling VW for any help,they won't,so iam stuck.A advice would help.\ndhill39 May 19, 2004


L'amor sempre és i ha estat un dels grans misteris universals, i per això és i ha estat un tema de la literatura des dels grecs fins a l'actualitat. L'Antología de la lírica amorosa editada per l'Aula de Literatura i Vicens Vives és un recull de 114 poemes de la literatura castellana des del període de las "jarchas" mossàrabs fins al període contemporani. L'esmentada antologia s'estructura en quatre etapes: l'edat mitjana, l'edat d'or, romanticisme i modernisme i l'edat contemporània. Les diferents vessants d'aquesta temàtica es diversifiquen en amor, desamor, absència de l'estimat, amor de l'objecte ideal i inassolible. I és que des dels períodes de l'època medieval els poetes ens mostraven l'amor cortès, i després també hem conegut l'amor a través dels ulls dels poetes de l'edat d'or com per exemple Garcilaso de la Vega, o Luis de Góngora. I no podem oblidar els poemes plenament romàntics de Gustavo Adolfo Bécquer, aquells en què l'amor és inassolible, i el poeta sent la soledat davant d'un paisatge nocturn i de lluna plena. I tots aquests referents ens han dut poemes de l'edat contemporània de Pablo Neruda, Vicente Aleixandre, Federico García Lorca. Cada poeta i cada època ha donat una perspectiva de l'amor particular. I en cada amor apareixien diferents aspectes: l'enamorament, el petó, la culminació de l'amor, el final de l'amor, l'absència i el record, el dolor, o la idealització de l'objecte estimat; i fins i tot hi ha poemes en què els poetes es qüestionen què és l'amor. I aquí us deixo un exemple d'aquest últim de Lope de Vega:\nIr y quedarse, y quedar partirse,\nhaciendo torres sobe tierra arena;\npedir prestada, sobre fer, paciencia,\nEn conclusió aquesta antologia és una bona lectura per aprendre de i sobre l'amor a través dels grans autors de la literatura castellana.\nHola Arlequí. A la següent web: http://www.estimaencatala.lateneu.org/poemes.php\nhi trobaràs una antologia de poesia catalana d'amor de tots els temps -des d'Ausiàs March a Maria Mercè Marçal, Miquel Martí i Pol, etc.- També el llibre "T'estimo..." d'Eumo Editorial, que és un recull de poesia d'amor moderna i contemporània. Salutacions.\n23 de juliol de 2008 a les 23:36\nHola SV. Gràcies per la recomanació. No et pensis que desconec els poemes d'amor de la literatura catalana, crec que és bo conèixer autors de totes les llengües i de tots els països. Llegir no entén de fronteres.\narlequí, m'agrada aquest sonet, molt agut tot el que diu.\nsv, he visitat el teu blog, que no coneixia, i m'he anotat les pàgines que recomanes en un post. Gràcies.\n24 de juliol de 2008 a les 18:51


Program - Memòria Viva\n120 anys de Germandat a Sant Pau de Segúries\nLa ruta literària Joan Maragall\nEls Amics de Sant Antoni\nEls Túnels de Collabós\nLa Vall de Camprodon va estar fins els anys 80 força mal comunicada viàriament. Quan va arribar la campanya per les eleccions al Parlament de Catalunya l'any 1984 es va impulsar la creació d'uns túnels que comunicarien les comarques del Ripollès i la Garrotxa. Els túnels de Capsacosta. Una nomenclatura que fins avui ha estat polèmica perquè el n...\nLa història de Puigcerdà ha anat lligada durant molts anys a l'estany que es va construir cap al 1920. A partir del segle XX ha començat a ser un lloc emblemàtic pel que fa el turisme i els moments d'oci de visitants i locals. Un espai essencial per la seva bellesa paisatgística i natural, que atrapa a tothom qui el visita.\nLa discoteca El Forat\nSi vas viure els teus anys de joventut als anys 70 i 80, segur que el nom "El Forat" et resulta familiar. Era la discoteca de referènicia a la comarca del Ripollès, i una de les primeres de Catalunya. Els cambrers servien combinats, els DJ alternaven la música ràpida amb la lenta perquè els clients gaudissin de la millor manera del seu temps d'o...\nQui puja al cremallera viu un món de sensacions des del primer moment. Durant el trajecte es pot gaudir de l'espectacularitat i la bellesa del paisatge que travessa el tren, l'únic mitjà de transport per accedir a la Vall. Recorre 12 km i mig i supera un desnivell de mil metres. Coneixem la història d'aquest mitjà de transport tant únic.\nEl passat miner d'Ogassa\nEn el capítol 6 de Memòria Viva coneixerem el passat miner d'Ogassa, en Mariano i en Ramon ens explicaran la seva vinculació amb la vida minera.\nLES NOIES DE LA SAPHIL\nLa fàbrica tèxtil Saphil va ser una de les punteres en la indústria de la llana al Ripollès i Catalunya. Funcionava les 24 hores del dia, però la importància de Saphil va més enllà de l'activitat de la filatura.\nAls anys setanta, centenars de noies de tot l'estat ven venir a Ripoll a treballar-hi. Marxar de casa joves per venir a viure a un llo...\nEl teatre Centre de Sant Joan de les Abadesses\nPer aquí hi ha passat lladres, gats, dimonis pastors i Jesucrist. Ha vist històries d'amor, recitals de poesia, tragèdies, comèdies i musicals. El Teatre Centre és un edifici amb més de cent anys d'història i un dels més emblemàtics de Sant Joan de les Abadesses. Avui en coneixerem la seva ànima, amb anècdotes, el seu passat i el seu present.


blíster — Fitxes CDLPV\nLa Neoloteca (Termcat) havia optat per envàs retractilat (DNEOL - 1997):\nenvàs retractilat / es blister; envase retractilado / fr blister; blistère / en blister // Embalatge. Embolcall constituït per un fons de cartolina enganxat a una pel·lícula de plàstic transparent, que ha estat bufada per a donar-li la forma d’objecte que ha de contenir, que s’utilitza per a l’envasament d’objectes de venda a la menuda, especialment en règim d’autoservei. Nota: Sovint s’utilitza la forma reduïda retractilat.\nPerò posteriorment (2004; veg.) ha reconsiderat la seua decisió i ha optat per adaptar la forma anglesa:\nblíster m / es blister / fr blister / fr emballage-coque / en blister pack, bubble pack // Envàs constituït per una làmina plàstica transparent que ha estat bufada perquè adquireixi la forma de l'objecte que ha de contenir, la qual s'enganxa a una base de cartó o de plàstic, o bé se segella amb paper d'alumini.\nFormes desestimades: envàs retractilat\nAnteriorment, en Envasos, embalatges i aconduïment industrial de productes (1993):\n227 blister m Envàs format per una peça de film plàstic termoformat i transparent unida a una peça de cartonet. / es blister / en blister / de Blister / fr blister\nEn espanyol, el drae recull ara la forma adaptada blíster. Ja apareixia anteriorment en el dusos:\nblíster. → BLISTERPACK. ◆ Plural: blísteres. / blisterpack (i.). ‘Cierto envase para manufacturados pequeños.’ Anglicismo admitido por la Academia con la forma blister, extrañamente aguda. nel80 registra la forma llana, blíster, más lógica.\n(OXFORD) blister pack n (Brit) a packet in which goods are solds, consisting of a transparent bubble of plastic on a base of cardboard, etc.


Introducció al tast de la cervesa artesana (II) - LA FEM\nSi en el primer article en el qual parlàvem sobre els tastos de cervesa artesana t’explicàvem en què consisteix la realització d’una activitat d’aquesta mena, en aquest segon article t’expliquem exactament què és el que has de fer per poder realitzar un en les millors condicions possibles.\nEl primer i més important, és disposar de les cerveses que voldràs tastar, ja que sense això, no tens ni per on començar. Si vols fer-te amb unes quantes cerveses per realitzar un tast a casa, pots donar-li una ullada a les nostres cerveses de venda a domicili clicant aquí.\nPer aconseguir un ambient òptim, hauràs de tenir present les següents indicacions:\nEspai: per poder realitzar un tast en condicions, recomanem disposar d’un espai tranquil, amb una bona il·luminació, sense olors penetrants i amb una temperatura càlida, per estar còmodes durant la realització d’aquest.\nEquipament: Quasi tan important com la cervesa, és el got que necessitaràs per beure-la. Recomanem disposar de tants gots com cerveses et disposis a tastar, tot i que si pel que sigui no disposes de tants gots, sempre pots esbandir el que tinguis entre cervesa i cervesa. Sempre va bé tenir algun lloc on apuntar les diferents impressions i sensacions que t’aporten les cerveses que tastes; als tastos que realitzem a LA FEM, donem una fitxa de tast on apuntar les diferents característiques de cada cervesa, tant en l’àmbit històric com organolèptic. També és molt recomanable disposar d’una guia d’estils per consultar-la quan sigui necessari.\nPreparació: Recomanem establir l’ordre de les cerveses a tastar en funció de la seva potència i grau alcohòlic, de manera creixent quant a la seva intensitat al paladar. D’una altra banda, no totes les cerveses s’han de servir a la mateixa temperatura; recomanem que llegeixis l’apartat del teu manual de referència per saber a quina temperatura s’ha de servir els diferents estils que et disposis a tastar. Per últim, és molt recomanable tenir un got d’aigua i “palitos” o alguna cosa per picar amb gust neutre, per netejar el paladar entre cervesa i cervesa.\nUn cop ho tenim tot preparat, comença el tast en si. T’ho desglossem en 6 passes que has de seguir per realitzar el tast com ho faria un professional:\nInspeccionar l’ampolla cercant possibles defectes; detectar un anell al coll de l’ampolla podria indicar una possible contaminació bacteriana, i massa espai lliure de cervesa al coll de l’ampolla, podria indicar una possible oxidació. Un cop que has inspeccionat detingudament l’ampolla i apunta’t qualsevol cosa destacable, passaràs a abocar el contingut al got intentant produir una generosa, però no excessiva, escuma. En funció de la carbonatació de cada estil, haurem de provocar més escuma (abocant la cervesa des de més alçada) o menys (servint la cervesa de prop, amb el got o copa inclinat).\nEnsumar la cervesa. Tan bon punt servim la copa, t’has d’apropar la copa al nas, intentant inhalar ràpidament en diverses ocasions. Pot ajudar agitar una mica el contingut de la copa, fent cercles amb la mà. Una pràctica que pot ajudar, és tapar el got amb la palma de la mà perquè els aromes volàtils s’acumulin i sigui més fàcil detectar-los un cop els destapis.\nUn cop has inhalat els seus aromes i pres nota, passaràs a examinar el seu aspecte. Per fer-ho, recomanem posar la cervesa sobre un fons blanc i apuntar característiques tal com el color de la cervesa, característiques de l’escuma, el tipus de bombolla, i com de tèrbola o transparent és.\nAbans de tastar la cervesa, és recomanable tornar a inhalar els aromes, per veure com els mateixos canvien gràcies a la diferència de temperatura (la cervesa s’haurà anat escalfant) i per veure com es comporta un cop que els aromes més volàtils s’ha dissipat.\nTastar la cervesa, amb un glop prou generós per a omplir tota la boca. La cervesa ha d’entrar en contacte amb els teus llavis, genives, dents, paladar i tota la llengua. Un cop t’empassis la cervesa, has de respirar profundament pel teu nas. Apunta les impressions que et generi la cervesa, amb relació als sabors i gustos que trobes, i el retrogust que notes quan respires després d’haver-te empassat el glop. Tot seguit, pots fer un altre glop, però aquest cop intenta fixar la teva atenció en les sensacions físiques en boca, tals com la sedositat, el cos i la cremositat, que et produeix la cervesa.\nPer últim, respira profundament, olora i paladeja la cervesa novament, tants cops com faci falta, per tal d’arribar a tenir una avaluació sobre la seva impressió general. Un cop la tinguis, pots passar a la següent.\nDe tipus de tastos hi ha molts; pots fer tastos de diferents cerveses d’un mateix estil, tastos de cerveses totalment diferents, o tastos de cerveses similars, però que no siguin exactament del mateix estil. El millor d’aquest univers, és la diversitat i la quantitat d’opcions que existeixen i que dia rere dia, van creixent amb la creativitat dels cervesers i cerveseres que, com nosaltres, es dediquen a fer créixer aquesta comunitat. T’hi sumes?\nNewer 5 estils de cervesa artesana per prendre a l’estiu\nOlder Malt: Què és?


Editorial | Menéndez Varela | Observar\nObservar > 2015: Núm. 9 >\tMenéndez Varela\nJosé Luis Menéndez Varela\nAquest número comença amb l´article de Mireia Alcón i José Luis Menéndez sobre el paradigma de l´avaluació autèntica i la contribució específica de les rúbriques al disseny i implantació de sistemes d´avaluació coherents amb el paradigma esmentat. La literatura especialitzada ha insistit en la vinculació de l´avaluació autèntica amb la idea d´una avaluació posada al servei de l´aprenentatge. Així ho demostra l´èmfasi en que l´avaluació se centri en l´acompliment dels estudiants respecte de problemes rellevants en entorns socials i professionals. També, l´èmfasi en que l´avaluació estigui alineat amb els altres components del context educatiu donat que, sense aquesta coherència, és impossible aconseguir els aprenentatges que suposa una educació basada en competències. Tanmateix, hom ha insistit menys en el potencial que té l´avaluació autèntica per reorganitzar l´activitat docent del professorat i per a la millora dels currículums. Aquest model requereix una reflexió compartida del professorat sobre l´àmbit professional i la pròpia cultura acadèmica de la disciplina, sobre el perfil del titulat, sobre els objectius d´aprenentatge i llur integració coherent en el pla d´estudis, i sobre els entorns didàctics més adequats per tal que l´estudiant assoleixi els resultats previstos. Perquè només des d´aquesta perspectiva pot implantar-se una avaluació autèntica. En l´article, els autors insisteixen en una idea similar en relació amb les rúbriques. A banda d´ésser instruments d´avaluació, aquestes han d´ésser considerades també recursos educatius que permetin a l´estudiant enjudiciar i resoldre problemes importants del seu àmbit disciplinari en diàleg constant amb els seus companys i professors. Pel professorat, el disseny i la utilització de rúbriques són un motiu d´anàlisi i discussió concret, però activen simultàniament una consciència més profunda i una major responsabilitat sobre la seva pràctica professional.\nL´autenticitat segueix present en l´article d´Eva Gregori sobre la validesa d´un model de carpeta d´aprenentatge utilitzat en el grau de Belles Arts. La validesa no és una condició suficient per afirmar l´autenticitat d´un sistema d´avaluació, però sí que en constitueix una de les seves condicions necessàries. Un sistema d´avaluació pot ésser perfectament vàlid perquè les inferències que genera respecte els aprenentatges dels estudiants són adequades i útils per aconseguir aquests aprenentatges. No obstant, aquest sistema d´avaluació pot valorar resultats d´aprenentatge que no són rellevats en contextos socioprofessionals reals. De fet, la transferència i generalització dels judicis vàlids sobre l´aprenentatge dels estudiants depèn de la pertinença, importància, amplitud i profunditat dels citats aprenentatges, cosa que confereix interès a aquells judicis vàlids en contextos educatius més amplis. L´autora aborda l´assumpte des de la perspectiva contrària: d´acord amb la literatura especialitzada, reconeix l´autenticitat de la carpeta per ser un recurs en el que l´estudiant justifica i exemplifica el seu procés i resultats d´aprenentatge per, acte seguit, demostrar la validesa del model de carpeta emprat. L`anàlisi inclou un examen dels constructes en els quals es va organitzar la carpeta i de la seva consistència interna, per demostrar la coherència amb els objectius d´aprenentatge i la seva adequació al context educatiu. Un examen de la càrrega de treball dels estudiants en llur elaboració i de les qualificacions obtingudes li serveixen per justificar la seva adequació al perfil de l´estudiant de nou ingrés en la titulació analitzada.\nL´assumpte de l´avaluació autèntica està també implícit en l´article de María Isabel Arbesú i Leticia Reyes sobre l´eficàcia docent. Per bé que l´article se circumscriu a un estudi de la percepció que tenen estudiants de grau i postgrau de ciències i arts per al disseny, aquest estudi forma part d´una investigació més àmplia que involucra altres actors del sistema educatiu. Investigacions d´aquesta mena són encara més importants en l´actualitat, quan la literatura especialitzada ha plantejat seriosos dubtes sobre la validesa i fiabilitat de les enquestes habituals sobre la qualitat docent, i quan hom reafirma la tendència a descarregar exclusivament en les espatlles del professorat la responsabilitat d´uns resultats educatius insuficients. És significatiu que l´anàlisi no versi sobre l´eficiència del professor sinó sobre l´eficàcia; és a dir, l´adequació dels resultats de l´activitat del professorat al paper que han de jugar en la institució educativa, i que no és altre que el de generar oportunitats d´aprenentatge pels seus estudiants. En aquest sentit, és de particular interès que els propis estudiants identifiquin dimensions d´avaluació que no acostumen a recollir-se en els qüestionaris. De confirmar-se això, aquests resultats subratllarien un cop més el risc cert d´incórrer en insuficiències que posarien en entredit la validesa d´aquests instruments. D´aquesta manera, hom posa de manifest com els problemes de validesa menyscaben l´autenticitat del sistema avaluador.\nEls dos darrers articles provenen de l´àmbit de la Teoria de l´Art. El signat per Bibiana Crespo realitza un decurs històric del concepte de dibuix des de l´antiguitat greco-romana fins a les avantguardes històriques. No s´ha de cercar una anàlisi exhaustiva de les reflexions d´artistes i teòrics sobre el tema, cosa impossible en un article; l´autora es basa en una selecció de textos de diferents èpoques per a demostrar la presència d´un fil condcutor en la idea de dibuix com activitat intel•lectual i com aquesta idea va evolucionant en els diferents períodes de la història de l´art. Sobre aquesta base, s´afirma el valor específic del dibuix com a art, però també el seu paper rellevant com activitat artística i, en aquest sentit, la seva contribució a la resta de les arts plàstiques. En l´article s´observen les relacions canviants entre els diferents aspectes del dibuix segons hom consideri la seva relació amb la naturalesa; la seva relació amb les altres arts plàstiques; amb la pròpia activitat mental de l´artista i el seu correlat amb el procés d´ideació, d´una banda, i amb el d´execució de l´altra; amb el seu vincle amb diferents facultats mentals –sigui l´intel•lecte, la intuïció, la imaginació, l´enginy o el sentiment–; o amb la seva pròpia naturalesa lingüística que esdevé motiu central de reflexió en el tram final de la modernitat.\nL´article de Ricard Ramon adopta l´enfocament més sociològic dels estudis de cultura visual per examinar el paper desenvolupat per l´art i el discurs artístic en les estratègies de legitimació i en les campanyes publicitàries de les principals empreses i corporacions. L´autor presenta el cas de l´empresa de ceràmica Lladró per a plantejar l´existència de relacions entre la seva activitat industrial i comercial, el seu interès en el col•leccionisme d´obres d´art, la col•laboració amb reconeguts especialistes del camp de la història de l´art i la creació del propi museu Lladró. L´interès de l´article rau en que el seu objecte d´estudi està molt poc tractat en el camp de la Història de l´Art perquè, des d´una concepció tradicional de la disciplina, aquest objecte queda fora del seu àmbit. És innegable que una de les funcions que l´art ha exercit històricament és ser mitjà de representació i legitimació pública dels valors i grups de poder dominants. Tanmateix, en les societats democràtiques avançades, concorren aspectes nous que suposen un salt qualitatiu. La qüestió rau en el procés d´acceleració històrica, les conseqüències de la naturalesa tecnològica de la societat de la informació i comunicació, i la crisi d´altres metarelats que fan de contrapès als arguments exclusivament econòmics. Tot plegat explica la proliferació de les interferències entre els discursos i fenòmens artístics, aquells altres que es desenvolupen en el disseny i la publicitat, i els interessos comercials i financers del món dels negocis. Aquest fet dóna especial rellevància al debat sobre els límits i les juxtaposicions entre aquests discursos i interessos, sobre llurs diferències i finalitats respectives, i sobre les repercussions recíproques que tindran en cadascun d´aquests àmbits.\nOBSERVAR; ODAS; Observatori sobre la didàctica de les arts; 2015


Tarragona recupera el carnaval amb novetats i sense caràcter competitiu\nLa festa se celebrarà del 22 de febrer a l'1 de març i comptarà amb unes 25 comparses\nImatge dels impulsors del carnaval de Tarragona, amb el rei Carnestoltes i la Conbubina, en primer terme ELOI TOST / ACN\nDijous, 10 Febrer 2022 12:39\nTarragona tornarà a tenir carnaval després d'una aturada de dos anys a causa de la pandèmia. La festa se celebrarà del 22 de febrer a l'1 de març i comptarà amb algunes novetats en la programació, així com la recuperació d'actes tradicionals. A la rua de lluïment de dissabte 26 hi participaran unes 25 comparses, que exhibiran les disfresses que han elaborat durant els darrers mesos. Tot i això, i a diferència del que és habitual, no tindrà caràcter competitiu i la gala de la Disfressa d'Or no es farà fins l'any vinent. Entre les novetats hi ha un ball de màscares que es farà a Casa Miret o una adaptació de la guerra de la farina en la qual es llençarà pols Holi, a plaça Corsini.\nEster Roca, tècnica de Cultura de l'Ajuntament de Tarragona, ha destacat que el carnaval va ser l'últim acte que es va fer amb normalitat abans de la pandèmia i que ara tenen "la sensació de tornar a la normalitat i recuperar el carrer". Més enllà de les comparses, també tornaran a desfilar pel carrer els elements de foc de la ciutat, ja que van actuar per la festa major de Santa Tecla el passat setembre però van fer-ho en un escenari. Ho faran el darrer dia, el dimarts 1 de març, després de l'enterrament del rei Carnestoltes.\nAquest càrrec honorífic enguany ha recaigut en Rafel Luís, que ha destacat la "gran responsabilitat" que suposa. "Esperem estar a l'alçada", ha dit. Per la seva banda, la concubina serà Francina Pons: "acabarem més cansats que el jovent perquè ja no tenim tanta resistència, però esperem que el llistó del regnat quedi alt", ha ironitzat. La consellera de Cultura de la ciutat, Inés Solé, ha confiat que l'edició d'enguany "serà recordada de manera especial", després de l'aturada per la covid.


El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, per mitjà del SOC, destina 1.037.600,00 euros per a la concessió de subvencions per al desenvolupament d'espais de recerca de feina en l'àmbit de l'orientació per a l'ocupació (La Resolució TSF/1826/2020, de 20 de juliol publicada al DOGC número 8186, de 27 de juliol, obre la convocatòria per a l'any 2020 d’aquestes subvencions)\nPoden ser entitats beneficiàries d'aquesta convocatòria les següents:\nc) Queden excloses de la present convocatòria les entitats privades que estiguin inscrites en el Registre de centres i entitats de formació del Servei Públic d'Ocupació de Catalunya excepte aquelles entitats que hagin estat beneficiàries de subvencions en el programa d'orientació i acompanyament a la inserció o en el programa d'espais de recerca de feina.\nd) Excepcionalment, podran ser entitats beneficiàries les entitats locals que abastin un territori d'intervenció supralocal de més de 10.000 habitants i que presentin un document de planificació estratègica en l'àmbit de l'ocupació i el desenvolupament local concertat amb altres agents del territori objecte d'actuació.\nEl termini de presentació de sol·licituds és de 15 dies hàbils a comptar de l'endemà de la publicació de la resolució al DOGC.


PRIMERS TREBALLS DE CÀLCUL DEL MINISTERI PER A LA TRANSICIÓ ECOLÒGICA AL PASSEIG MARÍTIM DE PLATJA D’ARO PREVIS A LA SEVA REFORMA GLOBAL - Actualitat - Àncora\nTEMAS la de del per al platja\nPasseig maritim Platja d'Aro\n27/05/2020 20:16 h.\nEl dilluns 25 de maig van començar els treballs de validació de càlculs per a la futura reforma del l’extrem sud del Passeig Marítim de Platja d’Aro, el més afectat pels danys del temporal Glòria. La intervenció, a càrrec del Servei Provincial de Costes de Girona del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, duraran una setmana o 10 dies, i s’efectua sobre la Platja Gran amb l’excavació de rases a la sorra, que serà reposada immediatament. Els treballs definitius de reforma de 550 metres entre el Passeig Ridaura i l’Avinguda Reina Fabiola es preveuen per a la segona quinzena de setembre ja que l’estat d’alarma ha fet inviable l’inici i culminació de els obres abans de l’estiu com estava previst.\nPer afrontar aquest endarreriment l’Ajuntament, va impulsar i culminar fa unes setmanes -quan es va permetre el reinici de les obres públiques- el condicionament de la façana marítima tot redistribuint la sorra de la Platja Gran, Cala Rovira i Sa Conca, perquè estiguin a punt per a temporada de bany, que oficialment comença dissabte 6 de juny. Uns treballs que s’afegeixen a la tasca prèvia i inicial de retirada de la sorra acumulada sobre el mateix Passeig Marítim que hi havia abocat el Glòria. Justament el pas del temporal va posar de manifest la marca de suport estructural en la base d’un passeig construït entre 1985 i 1990, directament sobre la sorra que abans arribava a tocar dels edificis.\nLa força de l’onatge va descalçar-lo, tot provocant l’ensorrament o desaparició de la primera línia de llosa i dels escalons d’accés a la sorra, i també generant un voladís sobre una platja d’entre 3 i 5 metres d’alçada (que la recent redistribució de la sorra ha compensat provisionalment). Per això el projecte final, valorat en 1’8 milions d’euros amb una aportació municipal de 750.000, és un reforma global amb la perspectiva d’evitar que temporals futurs produeixin la mateixa situació. Alhora també marcarà el camí de futur del nou tram de Passeig Marítim que s’ha de construir, més al sud, per enllaçar-lo fins a Port d’Aro (i que inclou una passera sobre el Ridaura) i també les pròximes reformes en la seva besant nord, en un pla plurianual d’intervenció i inversió.\nLa proposta que s’executarà és la instal·lació d’un mur de rocalla amb prou profunditat i per sota de nivell del mar, per evitar que es pugui descalçar. També es redistribuiran 20.000m3 de sorra de la platja, conjuntament amb noves aportacions de l’interior de mar de la zona de la desembocadura del Ridaura, per connectar el Passeig Marítim amb la platja, si bé es contempla la instal·lació d’accessos amb escales i rampes per superar, si s’escau, el diferencial d’alçada en algun punt o davant futurs moviments naturals de la sorra. La intervenció suposarà una reducció variable de l’amplada del passeig, possibilitant el soterrament d’instal·lacions de serveis a la zona per a vianants, enlloc de la sota la sorra de la platja i progressivament es retiraran les gran faroles sobre la sorra amb la voluntat de configurar l’espai des d’una òptica més naturalitzada. Alhora també es podrà de definir la nova capa superior del Passeig Marítim (per exemple fent-la més llista i transitable) i també com han de ser els nou mobiliari urbà i d’enjardinament.


Habt. / Ine 2009 571\nWeb Oficial Betren\nEl poble de Betren es troba entre Escunhau i Viella, també a la riba esquerra de la Garona i a 1 006 m d'altitud, als vessants d'Er Ombrèr\nForma un llarg carrer, paral·lel a la carretera. Al 1970 s'agregà al nou municipi de Vielha - Mijaran. Hi ha alguns edificis civils amb finestrals reneixentistes, com és el cas de Çò de Palhàs i Çò de Portolà.\nPerò l'edifici de més interès de la població és l'església parroquial dedicada a Sant Sernilh, antigament Sant Estèue, primitiva capella del segle XII. L'actual edifici és d'estil romànic de transició al gòtic, amb reformes d'eixamplament efectuades en el segle XIV. El conjunt està considerat com un dels més bells exemplars de l'Aran. La portalada d’accés suposa un avenç del llenguatge narratiu i naturalista de l’escultura gòtica; tant és així que, als arcs en degradació de la portalada, podem «llegir» l’episodi bíblic del Judici Final amb la representació dels condemnats contrapo-sats als escollits; presideix l’escena, al capdamunt, la Verge amb el Nen a la fal-da.\nA la part de ponent del poble hi ha les restes de l'antiga capella de Sant Sernilh, datada del segle XI: un campanar de torre quadrada i un relleu encastat en un mur, actualment és el cementiri de Betren. A migdia hi ha el bosc d'Arto deth Miei, d'avets i dels de millor qualitat de la Vall, i ací s'inicien les instal·lacions de l'estació d'esports d'hivern d'Era Tuca que avui ja no existeis. (ftes, fotos, mas info ver links)


‘La sorpresa del roscón’, d’Elvira Lindo, al Mercat Vell - somMollet\n‘La sorpresa del roscón’, d’Elvira Lindo, al Mercat Vell\nDissabte arriba a Mollet, a les 21 h al Mercat Vell, la representació d'aquesta obra adaptada per Paco Mir\nDivendres, 9 de març de 2018 | 14:02h\nDissabte (21 h) torna el teatre al Mercat Vell de Mollet amb la representació de La sorpresa del roscón. Es tracta d’una obra escrita per Elvira Lindo, adaptada per Paco Mir i dirigida per Rafael Lladó. I sobre l’escenari hi serà Assun Planas, actriu catalana que ha encarnat entre d’altres el paper de Glòria a la sèrie Merlí de TV3, la professora de dibuix tècnic i plàstica.\nL’obra narra l’enfrontament de la Corina amb la seva família, quan aquesta decideix abandonar els hàbits després d’haver estat a Guinea com a missionera durant quinze anys. Ho fa per casar-se amb un càmera de televisió, el José Mari, amb qui manté una història d’amor poc convencional. En clau d’humor, la protagonista explica la seva història amb els homes, les relacions familiars i les sorpreses que li han procurat els tres últims nadals.\nUna hora de monòleg en el qual la Corina es mostra convençuda que després de quinze anys dedicats a la gent, en la seva tasca voluntària a Guinea, per fi ha arribat el moment de dedicar-se a ella mateixa: “Jo crec en la teologia de l’alliberament”, diu la protagonista.\nAquesta alliberació que exemplifica l’Assun Planas en el paper de Corina fa que l’obra s’hagi emmarcat en les activitats del Dia de la Dona de Mollet.\nQui vulgui assistir a l’espectacle pot comprar les entrades tant al centre cultural La Marineta (plaça de l’Església, 7) de manera anticipada fins a aquest divendres (de 15.30 h a 21 h), com a la mateixa taquilla del Mercat Vell (plaça de Prat de la Riba, 6) el dia de l’espectacle.\nSigui amb la primera opció o amb la segona, el preu de l’obra de teatre és de 10 euros, i un cop acabi La sorpresa del roscón, s’oferirà un petit refrigeri per al públic assistent.


La Seu Universitària de la Marina acull l'exposició COM(N)PENETRACIÓ de Teresa Iborra. Actualitat Universitària\nLa Seu Universitària de la Marina a..ó COM(N)PENETRACIÓ de Teresa Iborra\nLa Seu Universitària de la Marina acull l'exposició COM(N)PENETRACIÓ de Teresa Iborra\nAlacant, 13 de juny de 2013\n“La Seu Universitària de la Marina ens ofereix una visió punxant de l'art", així defineix Teresa Iborra la seua nova exposició que s'inaugura el pròxim divendres 14 de juny, a les 20 h, en la sala d'exposicions de la Seu situada a Benissa.\nL'artista de COM(N)PENETRACIÓN ens presenta una mostra del treball realitzat durant l'últim any en el camp de l'escultura, la fotografia i el gravat. Allargant el concepte de dualitat, latent en tots els treballs, en aquesta ocasió brinda una sèrie de peces realitzades amb diversos materials enllaçats a través de sistemes d'unió punxants.\nTal com explica Iborra, “es tracta de la compenetració de binomis físics a través del recurs formal de la penetració constructiva. Aquesta peculiaritat es manifesta en l'ocupació d'elements de fixació incisius i invasius, però tractats amb materials plàstics. Tan important com els materials disposats són les fixacions que els connecte”. Aquesta mateixa estratègia creativa es repeteix en totes les disciplines artístiques representades en l'exposició.\nPlàsticament resulta una visió aspra i punxant, però molt d'acord amb els temps que corren. “Ara, més que mai, contribueix a alleugerir la càrrega el fet de trobar una certa gràcia en les situacions més espinoses. Alguna cosa semblat a una vàlvula d’escapament”, explica l'artista.\nL'exposició podrà visitar-se del 14 al 28 de juny en horari de dilluns a divendres de 10 a 13 h i de 17 a 21 h.


Ganesh and the moon | Sandàlies i Pols\nALUMNAT Year 6 (Il·lustracions i Veus) i Year 4 (Música)\nIDIOMA, SUBTÍTOLS Tàmil, Anglès\nUn dia va ser l’aniversari de Ganesh. Ganesh era el Déu elefant. La seva mare li va cuinar un deliciós sopar i li va donar molts dels seus dolços preferits per menjar fins que el seu ventre estava ple. Més tard, durant la nit, Ganesh va tornar a casa passejant amb la seva rata. La lluna brillava, gran i rodona, al cel. Tot es veia cada cop més fosc.\nDe sobte, la rata va ensopegar. En la foscor, la rata va trepitjar una serp. Ganesh va caure amb un gemec. Però estava massa gras per tornar a posar-se dret. Ganesh va tenir una idea. Va agafar la serp i la va empènyer al mig com un cinturó per sostenir la seva panxa. Després, amb cura, va tornar a pujar sobre la rata.\nGanesh va sentir un soroll. La lluna es va riure d’ell! Ganesh es va enfadar tant que va arrencar el seu ullal dret i el va llançar a la lluna. La lluna va marxar espantada. Sense lluna, no hi va haver més nit i la gent no podia dormir. La gent va pregar a Ganesh que deixés tornar a la lluna. Així que Ganesh va deixar a la lluna tornar a brillar. Però no va permetre que fos gran i rodona tot el temps. De vegades era més gran i de vegades era més petita.\nAixí és com Ganesh, el Déu elefant, només té un ullal. I també és per això que la lluna sembla canviar de forma al cel nocturn.\nOne thought on “Ganesh and the moon”\n22 de Novembre de 2017 at 8:16 PM\nThank God Ganesh brought back the moon… I love to see it every day… Lovely story and great pictures.


Inici > detall del relat: L’AMAGATALL\nEl taló s’havia aixecat un munt de vegades. Per dir-ho com cal, havíem saludat i fet acció de retirar-nos, no en recordo quantes. Això, no passava abans quan, realment, en els teatres existien els talons; era més emocionant i no et descomptaves tan fàcilment.\nEls aplaudiments havien estat abundosos; el públic generós i dempeus, els dispensà fins que actors i actrius vam desaparèixer d’escena. Al final de cada representació acabem extenuats: l’obra, dramàtica, ens provocà molta tensió i el que més desitjàvem era desvestir-nos i afluixar-nos, a tots se’ns veia apressats cap els cambrils, i potser jo més. Feia estona que em sentia incòmode, la vestimenta convenció al que havia dut durant la funció m’anava estreta, sentia que m’estrenyia massa i tenia ganes de canviar-me-la. Ho vaig fer tan sols entrar al meu.\n; inclús, en trobar-me davant el mirall de l’armari, vaig percebre un petit plaer en observar la meva anatomia recuperada i activa. Estava en plena recreació quan, de sobte, vaig sentir un cert rebombori al passadís i soroll a la meva porta, no tenia res a l’abast per cobrir-me i vaig córrer a amagar-me a l’armari. Just, en aquest precís moment, entrava bona part dels periodistes que haurien de fer la crítica de l’estrena oficial de l’obra.\nEm vaig deixar anar amb total satisfacció per haver-me sagnat en salut, en prevenir-me de la previsible publicitat que en farien. Mentre, els de fora estaven de xerrameca, dubtant entre anar-se’n o esperar-me; de moment optaren pel que jo em temia.\nEn el meu espai de salvació, dintre l’armari, la situació havia canviat, i, possiblement, m’aniria en contra. No havia percebut fins aleshores, ni un moviment, ni un sol brunzit, però, allò el que fos, hi era. S’apropà al meu cos. L’excitava la meva indefensió i no se n’ha volgut estar. Ha lliscat sinuosa damunt meu i, en sentir el fibló he xisclat i he empès la porta.\nDe la resta no en sé res més, per bé que m’ho imagino.\nM’he despertat a l’hospital. Diuen que era una serp. Menuda, amb el cap petit i la coloració bonica. La fiblada hagués pogut estar letal. El que no m’han dit és d’on havia sortit.\nTampoc sé, i per a mi és de vital importància, com haurà tractat el Director, l’assumpte amb el periodistes; si tota la premsa anirà plena amb les meves fotos, si les hauran escampades per arreu, amb els atributs d’un cos, d’home jove i atractiu a l’aire. I, en conseqüència, com o qui representarà el meu personatge femení a l’obra.


Wikiloc | Ruta S. Aniol d'Aguja-Pujant d'en Llebre-Puig d'en Coll-S .Julià de Rivelles-el Davallant-Font del Sant\nS. Aniol d'Aguja-Pujant d'en Llebre-Puig d'en Coll-S .Julià de Rivelles-el Davallant-Font del Sant\nVista 1670 vegades, descarregada 44 vegades\nRECORDEU aquesta excursió es pot fer amb unes 5 a 6 Hores.\nSortida - arribada, aparcament després del Castell Sespasa. Per arribar agafar carretera que surt de Muntagut i va a Sadernes. Continuar per la pista que surt darrera de l'església i arriba a l'aparcament seguint la Riera de Sant Aniol.\nAnirem per la pista en direcció al nord fins trobar la primera cruïlla de pistes. Agafarem la que baixa a trobar la Riera de Sant Aniol i la seguirem fins les Planes de la Muntada on continuarem per el camí (senyals de pintura groga) que tot seguint sempre la riera per la seva cara est ens portarà fins a Sant Aniol tot passant per la Gorga del Citró, el Goleró.Arribarem a una cruïlla de Camins on trobarem el GR.\nEl seguirem en direcció al nord i després a l'est fins una mica abans de Sant Aniol on trobarem una nova cruïlla, el Gr baixa a trobar la Riera . Nosaltres seguirem el que marxa amunt. Més endavant tornem trobar el camí que puja de Sant Aniol (senyals de pintura groga) que ens portarà al Collet de Clarioles. En aquest punt continuarem per el camí que puja per la cara oest.\nMés amunt trobarem una nova cruïlla de camins, deixarem el que marxa a l'oest i baixa a trobar la Riera sobre del Salt del Brull. Continuarem per el que continua pujant fins trobar una nova cruïlla. Aquí deixarem el que marxa al nord-oest i va a can LLebre tot resseguint el Cingle. Agafarem un que puja dret amunt (direcció nord) (més endavant gira al nord-oest) i ens portarà a trobar el camí que puja de la casa de can LLebre.\nDe seguida trobem una nova cruïlla de camins, el que marxa a l'oest va a trobar la pista forestal de Cal Moretó. Seguirem per el que puja en direcció a l'est i va al Coll de la Bassa. En arribar al primer coll darrera del Puig d'en Coll Surt un rastre de camí no gaire fressat que ens portarà a trobar el camí que puja del Coll de la Bassa i va al Puig d'en Coll. Si no esteu gaire preparats en seguir camins quasi inexistents és millor que aneu al Coll del la Bassa i agafeu aquí el camí.\nEl Puig d'en Coll és un gran mirador de tota la Vall de Sant Aniol d'Aguja. Desfarem el camí de pujada però ara seguint el principal que ens baixarà al Coll de la Bassa. Estem en una cruïlla de camins, per l' oest baixa el que va a trobar la pista de Cal Moretó, per el nord-est el camí volta i va al Coll de Can Queller, per el sud-est baixa el que va el davallant. Nosaltres agafarem el que va el nord-oest i ens portarà al Collet de Can Queller .\nEn el Collet de Can Queller, trobem la pista que va a cal Morató. La creuarem i agafarem el camí que puja (direcció nord) i que passant per el Coll de sant Julià ens pujarà a Sant Julià de Ribelles (Catalunya Romànica, llibre IV , La Garrotxa, pàgina 128 ).\nDesfarem les nostres passes fins al Collet de Can Queller on agafarem el camí que marxa força planejant en direcció sud-est i ens portarà al Coll de la Bassa. Continuarem per el camí que marxa en direcció sud-est y que ens baixarà per el Escaler d'el Devallant fins trobar el camí que ve de la Comella (senyals de pintura groga).\nSeguirem el camí de la Comella (direcció nord-est) un petit tros per baixar a trobar al costat del camí la Font del Sant. Un cop visitada retornarem enrere un petit tros i quant el camí vol començar a pujar el deixarem i agafarem el que marxa per sota més planejant (direcció sud).\nÉs un camí fresat que ens portarà tot resseguint a baixar per una canal. Un cop a baix trobarem el camí que ve de Girans. el seguirem amb direcció a l'oest i ens portarà a trobar el camí que ve de la Comella i que baixa per les Canals. El seguirem tot baixant fins el Collet de Clarioles, continuarem per el camí que baixa en direcció al sud-est fins trobar el GR.\nA partir d' aquí desfarem el camí de l'anada fins a l'aparcament.\nSadernes-Sant Aniol d' Aguja-Salt del Brull-el Salt de la Núvia


VÍDEO | El modernisme d'Alcoi llueix amb balls i una cercavila - Alcoi23\nVÍDEO | El modernisme d’Alcoi llueix amb balls i una cercavila\nDesprés del primer pregó de la II Fira Modernista d’Alcoi, va tindre lloc una nombrosa cercavila que va recórrer alguns dels carrers més céntrics d’Alcoi. Un grup de dolçainers i tabalaters obria la comitiva, darrere, un nodrit grup d’alcoians i alcoianes vestides i vestits amb roba d’època. Tancant la desfilada, les autoritats i una banda de música interpretant música del segle daurat alcoià.\nLa cercavila va finalitzar en la plaça de Ferrándiz i Carbonell, escenari modernista i industrial de luxe, en el qual es van interpretar balls de l’època.\nAnteriorVÍDEO | Un Pregó per a l’inici de la II Fira Modernista d’Alcoi\nSiguienteVÍDEO | La Glorieta mostra els encants del modernisme\nAlcoi sotmet a aprovació la compra de terrenys per a construir el nou aparcament públic de La Riba per a prop de 140 places


Conferència: “Roma en temps de l’Emperador Vespasià -s.I dC-“ | Limes\n← L’organització del nostre calendari: El Calendari Romà\n15 de març de 44 aC : Magnicidi de Juli Cèsar →\nConferència: “Roma en temps de l’Emperador Vespasià -s.I dC-“\nPublicado el 27 febrero, 2013 por Víctor Bertran\nEncara que una mica tard, us notifico que demà, dijous 28 de febrer, en el marc del Fòrum Alexandria, tinc el plaer d’impartir una conferència-col·loqui-sopar sobre un tema i una època apassionant: la “Roma Imperial en temps de l’Emperador Vespasià -s. I dC- “.\nA la Xerrada, acompanyada d’un impactant powerpoint, i per suposat, d’un exquisit sopar, tractaré els següents temes:\n1.- Vespasià, el pater familias de la dinastia imperial dels Flavis\n– El seu govern i el seu llegat\n– Titus, el gran general i successor\n– Domicià, l’infame i darrer Flavi\n2.- Era Roma tan impressionant? Urbanisme i arquitectura\n– La ciutat dels set turons: la ciutat del milió de persones\n– Roma: el mercat més gran i exòtic del món antic\n– La “convivència” entre rics i pobres: les domus vs les insulae.\n– Els negocis\n3.- Els jocs i espectacles. Panen et circences.\n– La Construcció del Colisseu (l’amfiteatre Flavi), la icona de la ciutat.\n– Els combats de gladiadors. Sang i execucions. Mites i realitat.\n4.- L’aigua a Roma, una font d’energia inesgotable\n– Els aqüeductes\n– Les termes\n5.- El paper de la dona a Roma\n– Les vestals, dones més respectades a Roma\nLa conferència tindrà lloc demà dijous 28 de febrer a les 20h a la sala Forum de l’Hotel Alexandra (C/ Mallorca, 251).\nEl preu del sopar i conferència és de 35 €\nSi us interessa, si us plau, poseu-vos en contacte amb el coordinador del Fòrum Alexandria, en Salvador Coromina (639 12 92 22), el més aviat possible, doncs la capacitat de la sala limita l’aforament.\nEsta entrada fue publicada en Sin categoría y etiquetada aqua claudia, dinastia flàvia, domicià, forum alexandria, panen et circences, termes, titus, víctor bertran. Guarda el enlace permanente.


Els nous dracs | Un Salt al món (tancat)\nAvui, des de la meva plataforma d’observació, he descobert una nova classe d’invasors hostils de Surrealis: són alguns habitants del país de Curry.\nFa centenars d’anys els currys van envaïr tota Draconia i part de Surrealis. Als dracs els va costar molt recuperar el seu territori i nosaltres els surrealistes, ja ens anava bé trampejant i comerciant amb ells, no ens molestaven gaire. Finalment quan els dracs van conquerir noves terres, entre elles la nostra, els van expulsar de tots els territoris.\nPerò ara han tornat perquè no poden viure bé a Curry, venen a Draconia i a Surrealis per viure millor. A mi no em fan gaire nosa perquè m’agrada barrejar-me amb gent d’altres cultures, però el que m’ha fet un curry avui m’ha fet pensar que no anem bé i que tenim molts més enemics que no sols els dracs.\nM’explico, aquest curry no parlava la nostra llengüa i fins hi tot el draconià li costava i jo no l’entenia de res. Llavors ha deixat anar la perla:\n"Tu hablar surrealis? Tu estar en Draconia, tu debes hablar solo dacroniano"\nAi mare! Ja l’hem tingut!\n"Ni estoy en Draconia ni me da la gana de hablar draconiano. Tu vives en Surrealis y tu deberias hablar en surrealis!!! Y te lo digo en draconiano para que me entiendas"\nPerò què coi s’ha pensat! Fins hi tot els de fora ens han de dir que parlem només draconia! Fins aqui hem arribat! Quin futur li espera a la nostra llengua?\n8 comentaris a l'entrada: Els nous dracs\n13 Gener 2006 a les 23:26\nCom que els surrealis no tenim Estat propi, sinó que en el que estem ens volen a tots els surrealis desapareguts, quan venen dragons de fora creuen que estan a la Draconia. Alguns per mala fe, altres per desconeixença i empesos per la nostra poca ajuda a integrar-se aprenent el surrealis, costa que s’integrin, però hem de fer-ho com podrem, tal i com vam provar amb els draconians de ponent.\n14 Gener 2006 a les 14:30\nDoncs crec que es just fer-te saber que la meva expereciencia indiaca que la majoria de currys aprenen o fan mes esforços per apendre el surrealis que no pas molts draconians que porten 30 anys vivin i treballan aqui.\nPer evidenment hi ha de tot al mon.\n15 Gener 2006 a les 13:03\nDoncs els currys que parlin surrealis serán tant surrealistes com nosaltres i els que no els considerarem invasors.\n15 Gener 2006 a les 14:26\nDiu el refranyer popular, Frederic: ”²Aíora vingueren, que de casa ens tragueren.\n15 Gener 2006 a les 14:27\nEl que diu, és: “De fora vingueren, que de casa ens tragueren”. Abans, no sé que coi he escrit.\n15 Gener 2006 a les 18:08\nNo em sorprén gens l’actitud d’aquell curry: els currys han aconseguit gairebé del tot eliminar les altres llengues que es parlaven al seu estat i, a més, se senten orgullosos d’aquest culturicidi. Pense que encara vas ser massa amable…\n18 Gener 2006 a les 0:28\nDe currys, també n’hi ha de tots colors!\n18 Gener 2006 a les 14:07\nli hauries d’haver dit en català! Segur que també t’entenia, ni que fos pel to de la frase i perquè s’hi vagi acostumant


19.00. Biblioteca. Club llegir el teatre. La rambla de les floristes, de Josep Maria de Sagarra, amb Susana Ruiz i Montserrat Parra.


L´Alfàs inicia una campaña para fomentar el uso de mascarilla. - Radiosirena\nL´Alfàs inicia una campaña para fomentar el uso de mascarilla.\n“Lo que pretendemos es concienciar a los jóvenes sobre la necesidad de cumplir siempre con las medidas de seguridad porque, de no hacerlo, no sólo se ponen en peligro ellos, sino que ponen en riesgo a sus familiares y seres queridos”, ha declarado el alcalde, Vicente Arques, durante la presentación de la campaña junto a las concejalas de Sanidad, Marisa Cortés, y Juventud, Laura Sevilla, y el edil de Medio Ambiente, Luis Miguel Morant.


Celta de Vigo vs Osasuna en directe deporte en directe - Diari de Girona\nFinal del partit, Celta de Vigo 2, Osasuna 1.\nFinal segona part, Celta de Vigo 2, Osasuna 1.\nManu Sánchez (Osasuna) ha estat amonestat amb targeta groga.\nFora de joc, Osasuna. Jony ha intentat una passada en profunditat però Enric Gallego estava en posició de fora de joc.\nCanvi al Celta de Vigo, entra al camp Aarón Martín substituint Santi Mina.\nFora de joc, Celta de Vigo. Kevin Vázquez ha intentat una passada en profunditat però Santi Mina estava en posició de fora de joc.\nGoooool! Celta de Vigo 2, Osasuna 1. Roberto Torres (Osasuna) va convertir el penal després del llançament amb la dreta per baix, al costat del pal esquerre.\nPenal de el Osasuna. Roberto Torres ha patit falta dins l'àrea.\nPenal comès per Iago Aspas (Celta de Vigo) després d'una falta dins de l'àrea.\nCanvi al Osasuna, entra al camp Chimy Avila substituint Oier Sanjurjo.\nCórner, Osasuna. Córner comès per Renato Tapia.\nRematada rebutjada de Oier Sanjurjo (Osasuna) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea. Assistència de Manu Sánchez.\nJonás Ramalho (Osasuna) ha rebut una falta en el seu propi camp.\nRematada fallada per Jon Moncayola (Osasuna) després del llançament amb la dreta des del centre de l'àrea que marxa molt per sobre el travesser.\nRematada fallada per Jon Moncayola (Osasuna) després del llançament amb la dreta des de fora de l'àrea la pilota es perd pel costat dret de la porteria.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Celta de Vigo 2, Osasuna 0. Jeison Murillo (Celta de Vigo) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea per baix, al costat del pal esquerre. Assistència de Denis Suárez amb un centre a l'àrea després d'un servei de cantonada.\nCórner, Celta de Vigo. Córner comès per Facundo Roncaglia.\nCanvi al Celta de Vigo, entra al camp Augusto Solari substituint Brais Méndez.\nRematada fallada per Ante Budimir (Osasuna) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea molt a prop del pal dret, ha marxat lleugerament desviat. Assistència de Manu Sánchez amb un centre a l'àrea.\nCórner, Osasuna. Córner comès per Jeison Murillo.\nRematada fallada per Facundo Roncaglia (Osasuna) després del llançament amb la dreta des del centre de l'àrea que es va alt i per l'esquerra després d'un servei de cantonada.\nRematada rebutjada de Unai García (Osasuna) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea. Assistència de Roberto Torres amb un centre a l'àrea.\nRematada parada sota pals. Darko Brasanac (Osasuna) després de llançament amb l'esquerra des del centre de l'àrea.\nCanvi al Osasuna, entra al camp Manu Sánchez substituint Juan Cruz.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Celta de Vigo 1, Osasuna 0. Iago Aspas (Celta de Vigo) després del llançament amb la dreta des del costat dret de l'interior de l'àrea per baix, al costat del pal esquerre. Assistència de Santi Mina després d'un contraatac.\nFora de joc, Osasuna. Oier Sanjurjo ha intentat una passada en profunditat però Juan Cruz estava en posició de fora de joc.\nRematada parada sota pals. Ante Budimir (Osasuna) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea. Assistència de Jon Moncayola amb un centre a l'àrea.\nSanti Mina (Celta de Vigo) remata al pal dret, després de llançament amb l'esquerra des del centre de l'àrea. Assistència de Renato Tapia.\nRematada rebutjada de Jeison Murillo (Celta de Vigo) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea. Assistència de Iago Aspas amb una passada de cap.\nRematada rebutjada de Brais Méndez (Celta de Vigo) després de llançament amb l'esquerra a boca de canó des del costat dret. Assistència de Iago Aspas.\nRematada fallada per Kevin Vázquez (Celta de Vigo) després del llançament amb la dreta des de fora de l'àrea que surt fregant el travesser.\nCórner, Osasuna. Córner comès per Brais Méndez.\nCanvi al Celta de Vigo, entra al camp Kevin Vázquez substituint Hugo Mallo a causa d'una lesió.\nCórner, Osasuna. Córner comès per José Manuel Fontán.\nRematada fallada per Rubén García (Osasuna) després de llançament amb l'esquerra des de la banda esquerra de l'interior de l'àrea que marxa molt per sobre el travesser.


Búsqueda de Diputació De Barcelona - Pas, El: Participació, Associacionisme - Llibreria De La Diputació.\nBúsqueda de Editorial : Diputació de Barcelona / Colección : Pas, el: Participació, associacionisme\nTipos de artículos Libros (6) Materias Bienestar social. Ciudadanía (6) Colecciones Eines (105) Estudis (69) Herramientas (7) Estudios (13) Actual: Revista d'informació internacional (2) Amics dels Parcs Naturals (16) Ampurias: Revista de prehistoria, arqueología y et (24) Aparador, l' (1) Àrea de Promoció Econòmica i Ocupació: Butlletí in (11) Àrea: Revista de debats territorials (8) Arrel (18) Arxius (13) Asterisc, l': Butlletí del Servei de Biblioteques (6) B+ Barcelona International Region (1) B+ Barcelona Regió Internacional (1) B+ Barcelona Región Internacional (1) Benest@r (1) Bibliosfera (1) Biblioteca de la classe (14) Biblioteca de política cultural (1) Biblioteca dels clàssics del nacionalisme català (12) Biblioteca Filológica-Histórica (3) Biblioteca Prat de la Riba (18) Biblioteca Prehistórica Hispana (1) Biblioteca teatral (19) Binocle de la innovació local, el (80) Binocle per a la Innovació Local, el (1) Biografies (1) Bloc de les associacions locals (8) Boletín Informativo (1) Butlletí d'educació sexual (1) Butlletí de l'EU d'Enginyeria Tècnica en Teixits d (5) Butlletí de planificació familiar (7) Butlletí del Mercat dels Productes Forestals a Cat (5) Butlletí dels governs locals i Europa (1) Butlletí digital de l'Oficina Tècnica de Cooperaci (29) Butlletí e-Sports (1) Butlletí informatiu (1) Butlletí Mobal (1) Butlletí setmanal: Diputació de Barcelona (1) Cahiers d'information pour les immigrants étranger (3) Catàleg del Centre de Cultura Contemporània de Bar (18) Catàlegs de flora i fauna (2) Catàlegs de l'Institut Cartográfic i Geològic de C (1) Cercle d'Amics dels Parcs Naturals: Full informati (65) Cicle de Jornades "Governs locals: Km 0" (4) CIFA: Butlletí Informatiu del CIFA (7) Citizen participation Handbook (1) Ciutat i natura (11) Clàssics (2) Clàssics catalans (2) Clàssics de la història marítima (1) Clàssics del pensament econòmic català (10) Clàssics del pensament modern (46) Collection of Studies into Local and Regional Publ (7) Col·lecció Popular de Teatre Clàssic Universal (15) Consum (14) Corpus de sepulcros megalíticos (2) Cuadernos de fomento del empleo (5) Cuadernos de información para immigrantes extranje (4) Cuadernos de Participación Ciudadana (1) Cuadernos del Fondo Social Europeo (9) Cumbre Europea de Gobiernos Locales (1) D+I (4) DB: Revista de la Diputació de Barcelona (175) DB: Revista de la Diputación de Barcelona (39) Diari de la Diputació, el (1) Documentos (3) Documentos de Trabajo (11) Documentos de trabajo para la biblioteca (1) Documents (2) Documents de Treball (119) Documents de treball i avaluació (1) Documents de treball per a la biblioteca (1) Dossier de museus (15) Dossier de patrimoni cultural (104) Dossiers de Gestió Forestal (3) Drassana (1) E-25 (4) e-Ambient (1) e-Comerç (1) Ediciones de la revista San Jorge (3) educ@diba. Butlletí informatiu de l'Àrea d'Educaci (1) Eines de treball juvenil (3) Eines de treball social (8) Eines per al desenvolupament local (7) El Palau Güell a fons (9) Elementos de innovación y estrategia (11) Elements d'innovació i estratègia (10) Elements de debat territorial (24) Empremtes d'història (5) Empúries: Revista de prehistòria, arqueologia i et (6) Escrits teòrics (8) Escuela de Bibliotecarias de la Diputación de Barc (11) Espai blau (2) Espai Francesca Bonnemaison (1) Espai públic urbà (10) espaiS@lut (1) Estudios de Relaciones Laborales (14) Estudios escénicos: Cuadernos de información y crí (4) Estudios escénicos: Cuadernos de investigación tea (6) Estudios sobre Polítícas Públicas Locales y Region (8) Estudis (educació) (11) Estudis de la qualitat ecològica dels rius (15) Estudis de Relacions Laborals (15) Estudis Econòmics (1) Estudis i monografies (23) Estudis locals i comarcals (1) Estudis marítims (1) Europa Solidaritat (11) Facsímils del fons documental (2) Flora i fauna dels parcs (18) Formularis de dret local (4) Full informatiu del mercat de productes forestals (9) Gestión urbana y territorial (1) Guia pràctica de responsabilitat social per a la P (6) Guías de los parques (1) Guías metodológicas (1) Guías metodológicas para la planificación estratég (2) Guías metodológicas URB-AL III (6) Guies de descoberta (4) Guies de divulgació (16) Guies de política educativa local (6) Guies dels parcs (7) Guies metodològiques (dona) (5) Guies metodològiques (educació) (12) Guies metodològiques per a la planificació estratè (6) Guimet (2) Habitatge i desenvolupament (3) Habitatge, Urbanisme i Activitats (1) Herramientas para el desarrollo local (1) Història local (3) Igualtat i Ciutadania (1) Informació addicional dels parcs (1) Informació arqueològica (15) Información arqueológica (27) Information booklets for immigrants (3) Informatiu dels Parcs, l' (1) Informes del LABturisme (5) Innovació i gestió estratègica dels recursos human (5) Innovación y gestión estratégica de recursos human (4) Innovation and strategic managment of human resour (4) Instrumentos de trabajo juvenil (1) Interacció: Materiales de política cultural (5) Interacció: Materials de política cultural (6) IT: Institut del Teatre: Butlletí informatiu (5) I_flash (1) Jornades de la UE (1) Laboratori de polítiques de joventut (1) Lectures temàtiques del territori (1) Llibres batalla (5) Llibres de la quinzena (5) Llibres tècnics (1) Lliçons magistrals (6) MA: Butlletí Informatiu del Medi Ambient (1) Manuales (medi ambient) (5) Manuals (medi ambient-anglès) (5) Manuals (medi ambient-català) (16) Manuals de formació municipal (17) Manuals de gestió d'hàbitats (10) Marca Hispánica (8) Materiales para la biblioteca pública (4) Materials (2) Materials de joventut (18) Materials pedagògics (4) Materials per a la biblioteca pública (4) Materials Xarxa (5) Medi atmosfèric, el: Contaminació i meteorologia (158) Methodological Guides URB-AL III (5) Migrainfo: Butlletí de migració i ciutadania (8) Moderna (1) Món local (21) Monografías de arte rupestre: Arte americano (1) Monografias de arte rupestre: Arte levantino (1) Monografías de arte rupestre: Arte paleolítico (2) Monografies (Servei de Parcs Naturals) (40) Monografies (Servei de Patrimoni Arquitectònic Loc (7) Monografies arqueològiques (5) Monografies de Recursos Humans (1) Monografies de teatre (4) Monografies emporitanes (5) Mujer y ciudad / Woman and city (4) Música i escena a l'abast: Catàleg d'espectacles (1) Newsletter (4) Nous dramaturgs (1) Olympia (4) Ones i bits (1) OTC: Manuals de Gestió (13) Paleontologia i evolució (25) Panoràmics dels parcs (3) Papers de gestió (12) Papers de la Societat del Coneixement (1) Papers de participació ciutadana (21) Papers de polítiques territorials (1) Papers del CIL (5) Paremiologia catalana (8) Pas, el: Participació, associacionisme (6) Pau Vila (1) Perspectiva (14) Petites històries (1) Pla de formació bàsica (1) Plans locals de salut i participació (1) Plecs (6) Polítiques (Diputació de Barcelona) (10) Portes del Montseny (1) Premi Rafael Patxot i Jubert (5) Premis d'honor (5) Projectes transformadors (3) Promptuaris (1) Publicacions de la Presidència (1) Punt i coma (1) QDL: Quaderns de Dret Local (20) Quadernets de joventut (3) Quaderns científics i tècnics de restauració monum (15) Quaderns d'ecologia aplicada (15) Quaderns d'informació per a immigrants estrangers (6) Quaderns d'informació tècnica (8) Quaderns de Dret Local (1) Quaderns de foment de l'ocupació (7) Quaderns de participació ciutadana (12) Quaderns de promoció econòmica local (7) Quaderns de serveis socials (19) Quaderns de treball (Biblioteconomia) (6) Quaderns de treball del Centre d'Estudis del Mar (1) Quaderns del Fons Social Europeu (9) Quaderns del GIES (1) Quaderns rurals (1) Què s'ha dit (14) Reflexions en femení (31) Res publica (1) Ressenya (13) Revista de la O. C. O. urb-al III (3) Revista de museus (3) Revista del CIFA (15) Salut comunitària (5) Salut mental comunitària (2) Salut pública (42) Salut pública i consum: Promoció de la salut (1) SAM (14) Sèrie Didàctica (16) Serveis socials (18) Síntesi (12) Sketch Guides (1) Societat i territori: Perspectives (1) Sostenible (català) (1) Studies (1) Temas de deportes (1) Temas de educación (1) Temes d'educació (15) Temes d'esports (11) Temes d'infància (26) Temes de seguretat (5) Temps de joc (27) Temps de joc: Butlletí de l'esport (1) Territorio y gobierno: Visiones (5) Textos pedagògics (Eumo) (26) Textos teatrals clàssics (2) Tools (1) Traducciones (1) Treballar a la Diputació (2) Un cop d'ull al consum (2) Unitats didàctiques (1) Urban and regional management (1) Vaixells de paper (23) Xifres (6) Idiomas Catalán (6) Precios Menos de 5 euros (6)\nDiputació de Barcelona Eliminar filtro Pas, el: Participació, associacionisme Eliminar filtro Quitar filtros\nPAS, EL: PARTICIPACIÓ, ASSOCIACIONISME: BUTLLETÍ INFORMATIU, NÚM. 3 (TERCER TRIMESTRE, 2002)\nPAS, EL: PARTICIPACIÓ, ASSOCIACIONISME: BUTLLETÍ INFORMATIU, NÚM. 4 (QUART TRIMESTRE, 2002)\nPAS, EL: PARTICIPACIÓ, ASSOCIACIONISME: BUTLLETÍ INFORMATIU, NÚM. 1 (PRIMER TRIMESTRE, 2002)\nPAS, EL: PARTICIPACIÓ, ASSOCIACIONISME: BUTLLETÍ INFORMATIU, NÚM. 2 (SEGON TRIMESTRE, 2002)\nPAS, EL: PARTICIPACIÓ, ASSOCIACIONISME: BUTLLETÍ INFORMATIU, NÚM. 5 (FEBRER-MARÇ, 2003)\nPAS, EL: PARTICIPACIÓ, ASSOCIACIONISME: BUTLLETÍ INFORMATIU, NÚM 6 (ABRIL-MAIG, 2003)


Es constitueix el comitè assessor d’EFEC per apropar el programa al món docent – El blog del programa EFEC\nEs constitueix el comitè assessor d’EFEC per apropar el programa al món docent\nEn la IVª edició del programa EFEC, curs 2015-2016, volem incrementar la participació del món acadèmic, i col·laborar més estretament amb el professorat; per això hem constituït un Comitè Assessor format per professors dels centres escolars participants en EFEC. Carles Izcarra; representant de l’Institut Enric Borras de Badalona, Pedro Fernández; de Institut Milà i Fontanals de Barcelona, Elisabet Garrabou; de la Fundació Llor de Sant Boi de Llobregat, Núria Sánchez i Marta LLorente de Verge de la Salut de Sant Feliu de Llobregat, juntament amb Rosa Maria Pros; del Servei d’Ordenació Curricular d’ESO i Batxillerat del dept. d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. També conformen el Comitè Assessor, Jordi Martínez; director d’educació financera de l’IEF, Germán Guevara; director acadèmic d’EFEC i Silvia Mitjavila, responsable del programa EFEC.\nLa funció de aquest comitè serà principalment: revisar els continguts pedagògics oferts en EFEC i proposar noves temàtiques i millores amb l’objectiu d’apropar l’educació financera al món docent actual.\nComitè assessor d’ EFEC\nAnterior Entrada anterior: Se constituye el comité asesor de EFEC para aprobar el programa en el mundo docente\nSegüent Entrada següent: Presentación de la 4ª edición del programa EFEC


El campionat de Catalunya 'olímpic' arriba demà a Sant Ponç i Cardona - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl campionat de Catalunya 'olímpic' arriba demà a Sant Ponç i Cardona\nEl Triatló del Cardener, en la seva primera edició, serà també el català de policies i bombers\nredacciómanresa/cardona 09.07.2016 | 00:00\nEl Club Esportiu Mossos d'Esquadra (CEME), conjuntament amb l'Ajuntament de Cardona, organitza per a demà diumenge el primer Triatló del Cardener. Aquesta prova és el Campionat de Catalunya de distàncies olímpiques en categoria absoluta i també el campionat català de policies i bombers, en aquest cas, en la seva quarta edició.\nEl Triatló del Cardener portarà a Cardona i els seus voltants els principals triatletes catalans, en una disciplina que combina la natació, el ciclisme en ruta i la cursa atlètica. En aquest cas, la singularitat d'aquesta competició és que no comença i acaba en el mateix indret. La natació (1.500 m) es farà al pantà de Sant Ponç, al municipi de Navàs, amb dues voltes a un traçat de 750 m i amb sortida a les 10 del matí. Seguidament, el segment ciclista s'iniciarà al pàrquing del mateix pantà amb 38 km per carreteres secundàries tallades al trànsit (tot i així, serà obligatori circular per la dreta) i amb el punt més alt al Santuari del Miracle (a 826 m), i amb descens posterior fins a la plaça de la Fira de Cardona. Aquí començarà una cursa a peu de 10 km amb sortida i arribada al mateix punt, i es correrà al voltant del castell i pels indrets més emblemàtics de Cardona, amb dues voltes a un circuit de 5 km que acumulen un desnivell positiu total de 320 m\nLa prova és oberta a tots els esportistes amb llicència federativa i també als no federats (amb llicència de dia). Tindrà tres categories: l'absoluta, la de policies i bombers i la de relleus, tant en l'apartat masculí com femení.\nLa prova tindrà dos boxs, el primer, al pantà de Cant Ponç, i el segon, a la plaça de la Fira de Cardona, per col·locar-hi les bicicletes i el material de cadascun dels participants. En aquest sentit, hi haurà servei d'autocars per fer el desplaçament a Sant Ponç, i sortiran de la plaça de la Fira de Cardona de les 8 a 2/4 de 9 del matí; també hi haurà possibilitats de tornada, bàsicament per als acompanyants dels triatletes. A l'arribada hi haurà servei de dutxes al pavelló municipal de Cardona.\nLa prova estarà reglada per les normes de la mateixa Federació Catalana de triatló.


Pacte polític entre la UE i Xina per a l'acord d'inversió - MésEconomia\nPacte polític entre la UE i Xina per a l’acord d’inversió\nLes negociacions entre Brussel·les i Pequín s'han allargat durant set anys\nMuntatge amb les banderes de la UE i de la Xina\nLa Unió Europea i Xina han conclòs positivament aquest dimecres les negociacions per a un acord d’inversió que s’ha estat negociant durant set anys. El pacte permet als inversors europeus un major accés al mercat xinès, inclosa l’obertura de noves oportunitats “importants”, segons ha dit la Comissió Europea en un comunicat. Per la seva banda, el Consell Europeu, que reuneix els 27, ha apuntat que els inversors europeus tindran un “accés sense precedents” a la Xina i que l’acord permetrà “reequilibrar les relacions comercials i d’inversió” entre la UE i el gegant asiàtic.\n“La Unió Europea té el mercat interior més gran del món. Estem oberts als negocis però volem reciprocitat, igualtat de condicions i valors. Avui, la UE i la Xina han conclòs políticament les negociacions per a un acord d’inversió”, ha assegurat Von der Leyen en una piulada, assenyalant que l’objectiu és aconseguir “un comerç més equilibrat i oportunitats de negoci”.


LA TERTÚLIA DEL QUART PIS » Passar gana\n07/06/12 02:00 – Maria Mercè Roca La motxilla, maleta, bossa o cartera d’un alumne de sisè de primària pesa uns deu quilos. Hi ha mainada d’aquesta edat –onze, dotze anys– que en pesen 35 i d’altres 50, perquè en una mateixa classe n’hi ha de totes mides. Què hi ha, a dintre la motxilla? Doncs, sobretot, llibres, com a la meva època (o sigui que som allà mateix!). Llibres socialitzats de què cal tenir cura i que ara, a final de curs, s’han de restaurar com si fossin retaules del barroc, perquè tots estan més aviat fets pols i han de servir al setembre per a uns altres alumnes. Si obro la maleta de la meva filla hi trobo: el llibre de medi –un dels pitjors que he llegit mai!–, el de mates, el de català i el de castellà, els quaderns d’anglès, les llibretes de cada matèria, una carpeta, l’agenda escolar, dos estoigs –dos!– que peten de retoladors i estris d’escriure, la calculadora, un llibre de lectura (al·leluia!), l’esmorzar… Fa massa anys que en parlem i que els metges alerten que l’esquena d’una criatura d’aquesta edat és massa tendra per a tant de pes.\nEl curs que ve molts alumnes afegiran a la cartera el pes de la carmanyola. Dinar a l’escola amb la carmanyola portada de casa –que caldrà guardar a la nevera i escalfar als microones, que haurà de comprar el centre– és una idea que a hores d’ara em sembla imprescindible. Bravo! Em faig creus que per una vegada s’hagin pogut vèncer les traves, els impossibles, les prohibicions i legalitats que surten sovint quan es vol posar en pràctica una idea nova, possibilista i senzilla. Fins i tot he sentit que hi podrà haver pares i mares a l’hora del menjador per ajudar els alumnes! Estem canviant!\nAixecar-se més aviat per fer cada dia els macarrons o la carn dels fills serà un sacrifici. Crisi és això. Segur que tots els dinars estaran cuinats amb molta son i molt d’amor, a parts iguals. Ara caldrà que algú vigili que a les carmanyoles de tots hi hagi prou quantitat de menjar, i que cap nen no passi gana.


La Convenció Republicana apel·la a estratègies unitàries allunyades ‘del partidisme i l’electoralisme’\nEls assistents impulsaran propostes que cercaran d'influir en governs futurs\nEl Fòrum Republicà del Sobiranisme, impulsat per partits, entitats, sindicats i persones a títol individual es reuneix avui a Barcelona per a definir conjuntament unes ‘estratègies unitàries que vagin més enllà del partidisme i l’electoralisme’ de les formacions polítiques. Així ho ha explicat Joan Josep Nuet, un dels impulsors d’aquesta trobada, d’on en sortiran unes propostes que buscaran influir en futurs governs. La trobada impulsada al marge dels partits polítics busca definir unes propostes que serveixin de full de ruta de cara a un futur polític que, segons Nuet, requerirà ‘unitat i valentia política’. En la trobada, que es desenvolupa a la Universitat Pompeu Fabra, hi participen representants independentistes, sindicats i entitats socials amb ‘sensibilitats diverses dins del republicanisme, el sobiranisme i el progrés social’.\nDes de primera hora d’aquest matí més de 360 persones participen en diferents xerrades i tallers a la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona. En els debats hi prenen part representants de partits polítics diversos, com Joan Tardà d’Esquerra, Albert Botran de la CUP o l’ex-batllessa de Badalona Dolors Sabater. El Fòrum Republicà del Sobiranisme Progressista proposa d”establir un diàleg franc’ entre les diferents organitzacions sobiranistes de Catalunya que s’obri al conjunt de les organitzacions republicanes de l’estat espanyol per a ‘cercar estratègies conjuntes emancipadores enfront del règim monàrquic’. Del conjunt de tallers, xerrades i taules rodones que es desenvolupin durant aquest matí en sortirà un document amb unes propostes que després es portaran en noves sessions de debat per tot el territori per a defensar els objectius d’amnistia, autodeterminació i República.


Vilafamés dinamitza la biblioteca municipal | Web de l'Ajuntament de Vilafamés\nSota el títol “Viu la Biblioteca”, l’Ajuntament de Vilafamés pretén dinamitzar este centre de lectura mitjançant una sèrie d’activitats lúdiques que tindran lloc un dissabte de cada mes en la mateixa Biblioteca Municipal. El cicle pretén promocionar la Biblioteca i donar-la a conéixer entre els veïns i veïnes. L’activitat està organitzada per la Regidoria de Festes i la comissió infantil.\nLa primera activitat tindrà lloc el dissabte 28, a les 18 hores, a càrrec de la contacontes Tania Muñoz amb l’espectacle “Bestiari” que, de ben segur, agradarà a tots els públics. Cada mes es programarà una activitat diferent, excepte els mesos d’estiu, i les activitats es reprendran d’octubre a desembre.


Cricursa, al Coll de la Manya, presenta concurs de creditors amb 60 milions de deute - somGranollers\nCricursa, al Coll de la Manya, presenta concurs de creditors amb 60 milions de deute\nLa davallada de vendes durant la pandèmia ha coincidit amb un moment de fortes inversions de la companyia\nDilluns, 20 de desembre de 2021 | 14:11h\nAl febrer, l'aleshores conseller Damià Calvet va visitar la fàbrica, al Coll de la Manya I Arxiu\nL'empresa de vidres corbats Cricursa, amb seu al Coll de la Manya, i cinc de les seves filials han presentat concurs de creditors. Ho fan amb un deute acumulat proper als 60 milions d'euros, segons publicava diumenge La Vanguardia. El concurs arriba després de dos anys de grans dificultats a causa de la caiguda de la demanda arran de la pandèmia, que ha coincidit, a més, amb un període de forta inversió del grup, en què ha triplicat els actius.\nEntre d'altres, l'empresa ha incorporat dues fàbriques a la Sentiu de Sió i Balaguer, que han permès ampliar la producció a la fabricació de vidre pla i de vidres corbats de grans dimensions, de fins a 18 metres de llarg. Per fer-ho ha comptat amb el suport econòmic de l'Institut Català de Finances, però just quan s'esperaven els fruits d'aquestes incorporacions va arribar la pandèmia i les vendes no han estat les esperades. De fet, la facturació de l'últim any, al voltant dels 25 milions d'euros, ha estat la meitat de la pressupostada.\nAl capdavant de l'empresa, fundada el 1928, hi ha Ferran Figuerola i Alejandro Sasplugas, membres de la tercera generació familiar. Els gestors aposten ara per la continuïtat i la intenció és arribar a un acord amb tots els creditors i presentar un pla de pagaments per abonar els deutes, amb l'objectiu de mantenir la viabilitat i els prop de 350 llocs de treball de la companyia.\nCricursa és una empresa de referència en el sector, amb presència en edificis emblemàtics de mig món, com el Museu de la Universitat de Navarra, a Pamplona; l'Institut de Neurociència de Princetown, als EUA; la seu de Citybank, a Londres; i la Universitat de Torí, entre d'altres. Un dels seus últims encàrrecs ha estat la fabricació de l'estrella que, des de fa unes setmanes, culmina la torre de Santa Maria de la basílica de la Sagrada Família.


Pantry Vinyl Decal Pantry Door Decal Custom Vinyl Application Instructions And Es Signs Beautiful For Glass Instr Vinyl Pantry Decal Pantry Door Decal Pantry Door Decals That You Are Reading Pantry Pantry Door Decal Pantry Door Decals Pantry Door Decal Pantry Signs Wall Sticker For Restaurant Door Pantry Door Decal – touziyimin.info\npantry vinyl decal pantry door decal custom vinyl application instructions and es signs beautiful for glass instr vinyl pantry decal pantry door decal pantry door decals that you are reading pantry pantry door decal pantry door decals pantry door decal pantry signs wall sticker for restaurant door pantry door decal.\npantry vinyl decal pantry door decal glass door decal vinyl etsy image , pantry vinyl decal wall sticker words lettering quote kitchen decor pantry vinyl decal wall sticker words lettering quote kitchen decor, pantry vinyl lettering self adhesive decal sticker h x l pantry vinyl lettering self adhesive decal sticker h x l, wall decal decor pantry decal door wall decal pantry door wall wall decal decor pantry decal door wall decal pantry door, home organization label vinyl decal create your own sign home organization label vinyl decal create your own sign container and canister decals kitchen and pantry storage stickers, wall pediments pantry door decal pantry vinyl sign pantry wall when you are interested in wall pediments item currently you might be within the right blog site youre looking at pantry door decal pantry vinyl , pantry decal pantry vinyl decal pantry door decal etsy image , pantry vinyl decal tall by long please note the image may pantry vinyl decal tall by long please note the image may not accurately reflect the true size of the decals please review the measurements , pantry wall vinyl sticker inspirational art home ornate pantry pantry wall vinyl sticker inspirational art home ornate, wall pediments pantry door decal pantry vinyl sign pantry wall pantry door decal pantry vinyl sign pantry wall vinyl kitchen closet sign pantry stickers personalized door decor front door vinyl picture , yoyoyu wall decal pantry vinyl wall stickers kitchen home decor yoyoyu wall decal pantry vinyl wall stickers kitchen home decor modern design removable art mural quote.\nPosted on 06/16/2019 09:03:13 pm Full size pantry-vinyl-decal-pantry-door-decal-custom-vinyl-application-instructions-and-es-signs-beautiful-for-glass-instr-vinyl-pantry-decal-pantry-door-decal-pantry-door-decals-that-you-are.jpg


Labora ofereix ajudes perquè les persones desocupades emprenguen una activitat empresarial - Noticies - Generalitat Valenciana\nLabora ofereix ajudes perquè les persones desocupades emprenguen una activi...\n- Les subvencions oscil·len entre els 2.500 i els 5.000 euros, segons la situació de la persona desocupada\n- El projecte ha de tindre caràcter innovador i reunir condicions de viabilitat tècnica, econòmica i financera\nLa Conselleria d'Economia Sostenible, a través de Labora, el Servei Valencià d'Ocupació i Formació, ha convocat ajudes perquè les persones desocupades emprenguen una activitat empresarial.\nLes subvencions, que oscil·len entre els 2.500 i els 5.000 euros segons la situació de la persona desocupada, pot sol·licitar-se des d'aquest dimarts i fins al 30 de setembre a través de la pàgina web de Labora (consultar ací) on estarà disponible la informació sobre la convocatòria i s'habilitarà l'accés a la seu electrònica per a formular la sol·licitud.\nPer a poder sol·licitar les ajudes, entre altres requisits que es poden consultar en la web de Labora, les persones desocupades han d'haver iniciat l'activitat autònoma a partir de l'1 de gener de 2020 i haver romàs en situació de desocupació mantenint la inscripció com a demandant d'ocupació en Labora Servei Valencià d'Ocupació i Formació fins a l'inici de l'activitat.\nA més, el projecte ha de tindre caràcter innovador i reunir condicions de viabilitat tècnica, econòmica i financera, la qual cosa precisarà de l'informe de qualsevol de les entitats, públiques o privades, incloses en el Mapa d'Entitats de l'Ecosistema Emprenedor de la Comunitat Valenciana. (consultar ací).


1 pçs. ( 213,60) 213,60 EUR\nSony Xperia L3 - 32 GB, 3 GB RAM, 5.7" IPS, Octa-core 2.0GHz, Dual 13 MP, 3300 mAh, GPS, NFC\nThe Sony Xperia L3 boasts a modern design with a fantastic large display and ensures smooth performance due to the fast Octa-core processor and 3 GB of RAM. It is also equipped with powerful dual camera system, fast fingerprint sensor, high capacity 3300 mAh battery, so that the Xperia L3 represents the perfect embodiment of a great smartphone you'll be using for a long time.\n- Chipset: Mediatek MT6762 Helio P22\n- Dimensions: 154 x 72 x 8.9 mm\n- Back glass (Gorilla Glass 5), aluminum frame (7000 series)\n- Mobile data: GPRS, EDGE, HSPA 42.2/5.76 Mbps, LTE-A (2CA) Cat6 300/50 Mbps\n- WLAN: Wi-Fi 802.11 a/b/g/n, dual-band, WiFi Direct, hotspot\n- Size: 5.7 inches, 720 x 1440 pixels, 18:9 ratio\n- Primary: 13 MP (f/2.2, 26mm (wide), 1/3", 1.12µm, PDAF) + 2 MP, depth sensor\n- Secondary: 8 MP, f/2.0, HDR, 1080p@30fps\n- Power: 3300 mAh