Benilloba: d’octubre 2018\nEDUARD GARRIGÓS SOLER: DE BENILLOBA A MAUTHAUSEN. CAP IV\nEduard Garrigós davant del coronel Seibl, de la divisió acoraçada Patton.\nEls nous en el camp passaven per un període que quarantena on ràpidament se n’adonaven de les condicions i funcionament: pegaven per no entendre l’alemany, per no respondre al teu número, per no portar bé el barret, per qualsevol motiu. No era un camp de concentració era un camp d’extermini mitjançant el treball, on explotaven als homes al màxim en el treball donant-los el mínim menjar, amb unes condicions higièniques i sanitàries horribles i a base de tortures i vexacions. Els primers dies ja vuien sers demacrats, amb un aspecte infaust, flacs, malalts, esquelets ambulants, i que mols d’ells parlaven espanyol. De matí la campana sonava a les 4.45, mitja hora més tard en hivern, i ràpidament havien d’anar a allò que denominaven lavabo, on en una pila s’havien de llavar tots els de la barraca. Anaven de pressa per tenir lloc, a colps dels Kapos que els pegaven per qualsevol motiu. Amb la massificació no hi havia temps per a tots, aleshores, en hivern alguns sortien per rentar-se amb la neu. Quan entraven els revisaven i hi havia pals pers a que consideraven que no estaven nets. Després es servia el desdejuní: un quart de litre d’un líquid aiguat i colorejat que passava per cafè. A continuació ja formaven , en unes formacions que podien durar hores, on eren contats i recontats per a després ser distribuïts per els diferents treballs. Tos procuraven evitar la cantera, era el treball més dur, allí no hi havia moment bo, en hivern pel fred i en estiu per la calor, on passaven tot el dia picant pedra, transportant-la i al final de la jornada tenien que pujar una pedra que podia pesar 40 o 50 Kg. per una escala que tenia 186 esglaons per a la construcció del camp. Quan un no podia i queia a terra allí mateix el remataven. Al caure podien arrastrar amb la caiguda als companys al temps que ser xafats per les pedres. Anaven en fila de cinc i els de les vores podien rebre colps pel qualsevol motiu. També si al Kapo li venia en gana podia obligar-los a tirar-se per un tallat de pedra, fent l’ anomenat salt del paracaigudista, on també van morir molts. Hi havia un Kommando de càstig en el que passaven tot el dia pujant pedra i quan no podien més eren aniquilats. Hi havien altres Komandos que s’encarregaven d’altres treballs on les condicions eren un poc menys dures que en la cantera: en la cuina,construint el propi camp o fora del camp en fàbriques, fent carreteres,etc.\nDe mig dia el dinar consistia en un litre de sopa aiguada amb algun trosset de nap o creïlla. Per rebre el menjar també es barallaven els presoners: arribar del primer suposava tenir un dinar tot líquid mentre que als darrers de la fila els tocaven els trossos. Per la nit els donaven un trosset de salsitxa o margarina i un pa que tenien que repartir entre uns quants. La fam era una obsessió, sempre estava present i condicionava tots els actes .El treball tan dur i la dieta suposava el perdre pes ràpidament i la debilitació de les persones. La massificació i la falta de higiene facilitava la propagació dels paràsit i infermetats: sarna, tuberculosi, tifus, disenteria... A més de les lesions pel treball. L’estat de salut i higiènic era catastròfic. Després d’uns mesos en el camp eren pocs els que superaven els 40Kg. L’extermini es basava amb este sistema: esforç físic pel treball, aliment molt escàs amb falta de higiene acompanyat de mètodes de tortura o directament d’extermini. Els presos eren sotmesos a continues vexacions i humiliacions per part dels Kapos i els SS: colps per qualsevol cosa, despertar-los per la nit i traure-ls al pati en temperatures sota cero, fer exercici després d’un dia esgotador de treball, obligar a menjar-se els propis excrements, i amb qualsevol cosa que se li ocorrera al al kapo de torn. I també hi havia moltes formes d’extermini directe: afusellament o d’un tir directament, per fals intents d’evasió, per exposició al fred ( traure’ls per la nit al pati amb molt de fred i a més arruixar-los amb aigua), amb el gossos que tenien ensinistrats, penjats de la forca i exposats, en la càmera de gas, ofegats en les dutxes... Els presoners malats, o de més edat o quan hi havia que fer lloc per a que arribaren nous destacaments eren enviats al subcamp de Gusen, allí se’ls acabava d’explotar i desprès eren gasejats o se’ls injectava gasolina directament al cor.\nEduard en un primer moment va tenir sort i el van posar a fer tasques de la barraca on s’allotjaven: escombrar, netejar... no eixia d’ací i per tant es va lliurar, per un temps, de tasques més dures ( com era el treball en la pedrera).\nPerò el seu barracó és declarat en quarantena i el canvien a un altre. I encara que gaudeix de la protecció del cap de barraca, el txec Pepi, les coses canvien molt perquè en esta nova barraca hi ha de tot: criminals, lladres,bandits, gent dolenta... I com ell, tots els més desgraciats van a la pedrera a picar, carregar, les tasques més dures i a garrotades. I quan acabaven la jornada eren obligats a pujar una pedra de 15,20,30 quilos, per aquella escala infernal de 186 escalons de pedra, i portar-la als que treballaven ampliant el camp. Els que morien treballant també els pujaven al coll per a quan passaven llista. Amb fred,neu, cansats els recontaven deu o dotze vegades, semblava que no sabien contar. Després a la barraca, amuntegats,dormint per terra,en hivern amb fred i neu els obrien les finestres, no es podien moure, si t’aixecaves per orinar perdies el lloc. Era tot misèria. Tots estaven desequilibrats, bojos, molts es suïcidaven. Eduard no volia pensar en estes coses .\nEn juny de 1941 tots els presoners van ser concentrat nus tot un dia en la plaça central (appelplatz) per a fer una desinfecció generals dels barracons. Aquell dia van aprofitar per a fer una mena d’organització clandestina que van iniciar antics membre s del partit comunista. Eduard va entrar a formar part d’esta organització i el van fer cap responsable d’un equip. En un principi eren sol espanyols, després van entrar també francesos i fins i tot alemanys. A primeries podien fer poc i tractaven d’ajudar als malats, als més dèbils, donant-los una cullerada cadascú de la seua ració, o ajudant-los a caminar, protegint-los del que podien. Poc a poc van anar posant gent de confiança en llosc clau, com en les cuines, on podien traure qualsevol cosa de menjar, en les oficines... Eduard diu que va arribar a tenir una pistola amagada i explica com les aconseguien: un republicà espanyol, aviador, estava en l’armeria on duia un registre de les armes que deixaven els SS. I de vegades deixava alguna per registrar i l’amagava. D’espanyols n’hi havia ocupant diverses tasques en els magatzems. I estos robaven el que podien i amb això subornaven als més desgraciats del militars alemanys que no tenien de res. I així estos feien la vista grossa. O, ho donaven als malats i als més debilitats. A poc a poc van teixir una xarxa que els permetia millorar un mínim que en aquelles condicions tan dures suposava molt.\nEn 1943, Eduard va estar molt malalt, va agafar una pulmonia doble. En aquell moment formava part d’un Kommando ( destacament de presoners que feien treballs forçats) en Linz, prop de Viena. D’ací el van dur a un hospital on duien a la gent per morir, d’este no en sortia ningú, hi havia piles de morts de quatre metres d’alçada,per cremar-los, no els podien cremar de tants que n’hi havia. Però ell es va salvar i va retornar al camp.\nEduard, el nostre protagonista, parla de la seua amistat amb Pepi, el txec, també presoner, que el feren cap del presoners (Kapo). Kapo era el que feia el treball brut als SS. Ells s’encarregaven de mantenir l’ordre i la disciplina dintre del camp. Eren eIs que manaven, tot depenia de la seua arbitrarietat, la vida de les persones estava en les seues mans, ells podien matar i ningú els demanava cap compte. Als SS no els agradava entrar en el camp i anar entre presoners que ells odiaven i els produïen fàstic.\nEduard era l’amic amb qui plorava quan es veia obligat a fer alguna canallada. Quan van alliberar el camp Pepi es va amagar del presos perquè sinó l’hagueren matat. Eduard el va avisar per a que eixira el dia que va arribar una delegació de Txecoslovàquia a alliberar als Txecs. Al temps que, una vegada fora Pepi, ajuda a que llicenciaren a Eduard. També conta del seu treball en una pedrera on anava en un tren que duia la pedra a un molí on feien la grava i de la seua amistat amb un rus al que ajudava donant-li menjar i que quan el van alliberar va anar amb un general rus per convidar-lo a anar a Rússia. Eduard els va contestar que ell volia estar amb els espanyols i tornar a França i d’ací poder atacar a Espanya ( este pensament mostra la il·lusió dels espanyols exiliats de tornar a Espanya per alliberar-la).\nDesprés de la pedrera va estar en un comando que treballava en una fabrica tèxtil on la majoria eren russos, tots mutilats de guerra, sis espanyols i un cardenal de Praga. Allí va conèixer a un tal Soria d’Alcoi, que segon ell era un lladre i contrabandista (va ser afusellat després a París): quan entraven jueus es mesclava entre ells i els dia que ell els guardaria les joies mentre anaven a la dutxa i que després els les tornaria.Com anaven a les cambres de gas ells es quedava amb les seues coses. Després amb estes coses subornava als cuiners per traure menjar o a altres per obtenir favors. Hi havia tota una trama clandestina que els permetia obtenir alguna petita millora .\nAcaba comentant que la majoria dels de Sabadell van anar a parar a Gusen, ací va ser el final per a molts. “Quan t’enviaven a Gusen ja podies dir...”\nEl 5 de maig va ser alliberat els camp de Mauthausen pels americans. Un pelotó de soldats destacat va arribar al camp descobrint tot l’horror que amagava. Prèviament els SS ja l’havien abandonat i s’havia desencadenat un allau de violència i venjança cap a tot els kapos, aplicant-los la llei que ells havien utilitzat. Poc a poc tots els interns del camp van anar abandonant-lo a mesura que els seus països anaven reclamant-los. Els espanyols van ser els darrers en eixir, ja que no tenien cap país que el reclamara fins que va ser França la que els va acollir. Ací va començar una nova etapa per als republicans espanyols que van aconseguir sobreviure a l’horror del nazisme. Una etapa d’adaptació a una nova vida en un nou país que els va acollir però que prompte van quedar abandonats a la seua sort. I la que no tots els van adaptar amb la mateixa fortuna però molts van continuar tenint contacte entre ells fins a la seua mort. Eduard, una vegada lliure va anar amb camió al llac Constança on va estar amb els soldats francesos uns dies. D’ací, amb tren va passar a Suïssa.I després a França\nEspanyols alliberats davant de camp. Eduard assenyalat en roig\nPublicat per E. Morrió a 12:04 Cap comentari:\nEDUARD GARRIGÓS SOLER: DE BENILLOBA A MAUTHAUSEN. CAP III\nEn febrer de 1939 mes de mig milió d’espanyols van creuar la frontera de França. Uns buscaven poder tornar per mar a València per a seguir lluitant,altres, la gran majoria, fugien de la repressió. La situació en el país veí era dramàtica amb este allau de gent. Les autoritats franceses van optar per confinar a tots el refugiats en uns llocs concrets que van delimitar, rodejats de filats de pues i custodiats per l’exèrcit ( en alguns casos per la guàrdia colonial senegalesa)Entre altres estaven els camps D’Argelés, Saynt Cyprien, Barcarés, Agde...En estos camps les infraestructures eren inexistents,el menjar que els donaven era escàs, no tenien aigua, ni on fer les seues necessitats, ni llavar la roba, ni refugiar-se , per la nit el fred i la humitat del mar no els deixava dormir. I el que és pitjor, no deixaven passar la ajuda de les organitzacions d’esquerra franceses. Amb estes condicions prompte van aparèixer les rates amb el quals convivien, el paràsits ( puces i polls) i les infermetats ( la disenteria). A més van ser sotmesos a càstigs i vexacions per part dels militars francesos que custodiaven els camps. Més que camps de refugiats es van convertir en autèntics camps de concentració. Amb estes dures condicions són molts els que van morir però , a més, el que pretenia el govern francès era que retornaren al seu país. Quan el 1 de setembre 1939 esclata la segona guerra mundial quedaven al voltant de 220.000 espanyols en territori francès. En aquest moment, quan el joves francesos són allistats, i amb la amenaça alemanya, França esta necessitada de gent com a ma d’obra i com a militars , aleshores el govern francès ofereix tres possibilitats als refugiats espanyols: retornar a Espanya ( esta possibilitat suposa ser represaliat quan arribe a la seua terra), entrar en la legió estrangera de l’exèrcit francès ( molts els van allistar pensant que era una forma de continuar lluitant contra el fascisme i o van fer uns 10.000) o entrar a formar part de les Companyies de Treballadors Espanyols. D’indesitjables van passar a ser desitjables. Esta darrera opció es a la que més refugiats es van acollir perquè suposava poder menjar com els militars francesos, cobrar mig franc diari, un paquet de tabac al dia i poder escriure a la famílies. Algunes companyies van estar destinades a treballs en el camp o granges, en industries d’armament, mines, per a suplantar als treballadors francesos (uns 30.000). Però la gran majoria de companyies (uns 60.000) van ser destinades a reforçar les línees defensives i sobre tot a treballs per reforçar la Línea Maginot.\nEduard Garrigós, com un refugiat més, va passar per fins a quatre camps de “refugiats”: Argelés, Sant Cebrià del Rosselló, El Bacarés i Adge . Com ja hem dit, en estos camps les condicions eren molt dures, sense aigua ni menjar, rodejats de filats de pues i custodiats pel militars. Eduard va sortir del camp allistant-se com a voluntari en una Companyia de treball de l’exèrcit francès a l’esclatar la segona Guerra Mundial, ací les condicions van millorar: cobraven un sou, els donaven tabac, eren tractats com a persones i podien enviar cartes a la família. Amb la ràpida victòria de l’exèrcit alemany i la desfeta del francès en maig i juny de 1940 tots els militars van anar a parar a camps de presoners i el mateix va passar amb tots els republicans espanyols. Eduard, el nostre protagonista,va ser reclòs en el stalag XI B en Fallingbostel (Baixa Sajonia, Alemanya). Ací eren tractats com presoners de guerra i amb les mateixes condicions que els militars francesos. Però tot canvia a partir d’agost i setembre de 1940 quan el govern de Franco no reconeix a estos presoners com a espanyols ni el govern francès els reconeix com a militars seus. Aleshores la Gestapo es fa càrrec d’ells i escomencen a traure’ls dels camps de presoners i enviar-los al camp de concentració de Mauthausen per a utilitzar-los com a força de treball fins al seu l’extermini. Eduard, des de el stalag XI B va ser enviat al camp concentracionari de Mauthausenen. Un viatge que va durar tres dies, van eixir el 24 de gener de 1941 amb un tren de ramat,en uns vagons on posava “ 8 cavalls, 40 homes”, on estaven agarberats, de peu , no podien seure, si es gitaven ja no podien alçar-se, sense aigua ni menjar,on feien les seus necessitats en un bidó que deixava anar un olor insuportable i convivien amb els morts. Així amb molt de fred van passar tres dies recorrent els 858 KM que hi havia fins l’estació de Mauthausen on van arribar el 27 de Gener de 1941, en el que va ser el major comboi de presoners espanyols ( 1506) cap a Mauthausen. Abans ja havien arribat altres combois encara que no tan nombrosos. En el mateix tren anava Jose Egea Pujalte que conta que van arribar de nit i amb mig metre de neu. Allí els esperaven els membres de la SS i al obrir els vagons van eixir a colps de culata, patades, garrots, ... Van formar en files de 5 i després d’una hora es van posar en marxa amb els lladrucs dels gossos per el bosc i sobre la neu. A l’alba van arribar als murs de Mauthausen. Quan van creuar la porta uns essers demacrats amb un vestit a ratlles, encollits i rapats que parlaven espanyol els demanaven per qualsevol cosa de menjar, amb la intenció de guardar-ho mentre els SS els despullaven dels efectes personals. A l’entrar eren concentrats en l’Appelplatz, la gran plaça central. Allí els SS els entregaven als Kapos, que eren presoners, delinqüents comuns, austríacs, alemanys, polacs, que a base de violència i brutalitats eren els encarregats de mantenir la disciplina. Allí el capità Georg Bachmayer, número dos del camp els donava la benvinguda: un discurs amenaçador on els dia “ vosaltres que heu entrat per eixa porta, sols podreu eixir del camp per aquella” aleshores senyalava la xemeneia dels crematoris. A continuació els despullaven de la roba que duien, els objectes personals i qualsevol cosa que portaren, desprès serien sotmesos a una dutxa en que s’alternava de manera brusca l’aigua bullint i la gelada. En acabar, amb la pell escaldada eren rasurats, amb unes navalles que arrancaven mes que tallaven tot el pel del cos. Amb la pell escaldada els pintaven d’un líquid desinfectant que els cremava el cos. Després ja els donaven el vestit a ratlles i un nombre. Eduard li van assignar el 6793. Este nombre amb la S de spanien dintre d’un triangle blau ( el blau significava que era apàtrida) serien els únics distintius dintre del camp. Allí eren despullats del nom, dequalssevol tret personal, i totament deshumanitzats passaven a ser tan sols un número. També en este comboi anava Alvar Vercher Cortell de Quatretondeta, al que li van posar el nº 5787. Alvar, que també venia del camp de presoners de Fallingbostel va ser enviat a Gusen el 8 d’abril de 1941 i va morir un any després el 15 de gener de 1942, assassinat, gasejat o de fam i esgotament. Veí del poble de naixement d’Eduard, però que no sabem si arribarien a conèixer-se. Manuel Mullor Català, de Penàguila també presoner en Fallingbostel va anar amb el mateix comboi a Mauthausen, on li van donar el nº 5645, i el mateix dia que Alvar va ser enviat a Gusen on també el van assassinar el dia 27 de gener del 42, amb pocs dies de diferència d’Alvar.\nPublicat per E. Morrió a 11:46 Cap comentari:\nEDUARD GARRIGÓS SOLER: DE BENILLOBA A MAUTHAUSEN. CAP II\nEduard conta que quan van arribar a Sabadell son pare es va dedicar a fer sorra per a la construcció en la ribera del riu Ripoll ajudat pel seu germà gran. Este germà major, mes tard, va entrar com aprenent d’electricista a Casa Boix, i com que era el més llest de la família va anar aprenent i pujant fins arribar a ser contramestre d’unes grans empreses. Eduard com era xicotet encara va anar a escola. Primer als escolapis, i, segons ell, destacava sobre tot en història, però tenia un temperament just i davant una mala passada que li fa un capellà, professor seu, ell es va sentir molt ofès i no va voler tornar als escolapis. Després el van fer anar a cal Senyor Roure on va fer tots els estudis. Quan va tenir l’edat es va posar a treballar (aleshores ben jovenets els treien de l’escola) i ho va fer d’aprenent a Cal Traveria i per les vesprades va continuar els seu estudis al Centre de Dependents de la Indústria i Comerç. Més endavant va entrar a treballar a l’empresa Jenny-Turull, una de les més importants filatures d’estam de Sabadell. Allí va estar fins a la mili i ja va destacar com a sindicalista. Este fet va fer que quan va tornar de la mili el propietari de l’empresa li va negar, en un principi, el treball però finalment va aconseguir tornar a ser admès i va arribar a ser nuaor (el que nua els fils en un teler o bastidor). Es va casar amb Maria Balagué Alós de Sabadell i van tindre un fill, Hilari, nascut el 26 de gener de 1934.\nEsclata la guerra i no dubta en anar ben prompte com a voluntari. Ser un home de clares conviccions i sempre just el duen a defendre la república. És destinat a la 43a divisió amb seu en Jaca. Segons ell, allí ja van voler donar-li un càrrec però ell s’hi va negar. Este cos est dissolt i entra a formar par de l’exèrcit popular. Aleshores és destinat a Torredongimeno. El Tinent Coronel Ruggieri vol fer-lo inspector general d’intendència i enviar-lo a València, perquè per allí no va molt bé la cosa i necessita gent de confiança. Però Eduard s’hi nega i va a Torredongimeno. En arribar allí i demanar gent que sabera llegir i escriure,i ell ho sabia fer, el van enviar a una brigada de transmissions. Poc després el van nomenar Comissari de transmissions de la 139a Brigada Mixta. Pensava que el motiu era perquè portava recomanacions de Sitges, secretari del Partit Socialista Unificat de Catalunya. Eduard, a pesar del seu càrrec, es va negar a viure amb els oficials i ho feia amb els soldats, amb tota una colla de Sabadell. Va entrar en combat en Porcuna, Andújar i altres llocs de la província de Jaen, cap al costat de Còrdova. Va participar, amb la seua brigada, en la batalla de Terol. D’ací va anar a Mora d’Ebre on van estar un temps de descans. Estant per ací troba a la seua cunyada que l’informa de que el seu germà Salvador ha segut mobilitzat, i a petició d’ella i amb l’ajuda del seu comandat se’l porta amb ell però el troba malalt de tuberculosi i es hospitalitzat.\nQuan està a punt de començar la batalla del Ebre Salvador el donen per inútil i l’envien a casa però Eduard va participar en ella en primera línea, i va estar entre els primers que va saltar l’Ebre i va anar fins Gandesa. Segons ell eren pocs i disposaven de poc material. També va estar en els tossals de Gaeta, Pàndols i Cavalls.\nEn acabar allò del Ebre el van fer anar a Olesa de Montserrat i els van preparar per atacar Lleida. Ací van estar amb Líster i El Campesino. En una reunió amb ells, Líster va felicitar personalment al Comissari de Transmisions ( Eduard) però també li va dir que haguera pogut fer més encara. Estes paraules no li van caure bé perquè ell deia que havia fet el que li havien manat. Van atacar Lleida, però Eduard pensa que no podien fer més, no tenien material. D’ací comença la retirada: van anar a Camprodon, anaven a peu, dormien de dia i caminaven de nit, assetjats pel nacionals. Perd a un amic seu fugint, el tinent Santiago Montero Carasol, i ja no va saber mai més d’ell, encara que va retornar per cercar-lo. En un determinat moment va quedar tot sol amagat a una ginestera rodejat per tanquetes nacionals que no el van descobrir. Ací va començar a estar malalt de l’estómac. Va ser el final de la 139a Brigada.\nVa arribar a Olot i d’ací amb una companyia el van\nenviar cap a Figueres. S’acomiada de la seua companyia i els dona llibertat per fer el que volgueren.Uns es varen quedar. Ell amb uns quants més van anar a França formant part de les columnes de refugiats.\nPublicat per E. Morrió a 21:53 Cap comentari:\nEDUARD GARRIGÓS SOLER: DE BENILLOBA A MAUTHAUSEN. CAP I\nEduard Garrigós. Foto de Francesc Boix\nEste relat va ser publicat a la revista de festes d’agost del 2018. Però com em sembla interessant donar-li més difusió,vaig a publicar-lo en este blog, per a que es conega la verdadera realitat de tots aquells republicans espanyols que van ser deportats al camp de concentració de Mauthausen, on la gran majoria dels aproximadament 9000 van morir desprès de estar sotmesos a les més dures penalitats, càstigs, aberracions, fam, treballs inhumans…. Sols uns quans van aconseguir sobreviure, entre ells el nostre paisà Eduard Garrigós. La publicació serà en uns quants capítols, que aniran sortint de setmana en setmana per donar-li un poc més d’ èmfasi al relat i no cansar al lector.\nA l’escriure la historia sembla que s’oblida de les histories particulars, la dels protagonistes dels fets. Si parlem d’una batalla sols ho fem de que hi ha un bàndol guanyador i un perdedor i no pensem en el nombre de protagonistes, tots ells perdedors, que hi participem, cadascú amb la seua història particular, la família que deixa, els somnis, il·lusions i anhels trencats, sofriments i traumes que arrastrarà... La d’Eduard Garrigós Soler és una d’aquelles històries particulars, dura, difícil, sempre al límit. Li va tocar viure en primera persona importants fets històrics del S XX:l’emigració, una guerra civil,la retirada a França, estada en un camp de refugiats, l’ocupació de França pels nazis, estada al camp de presoners, la deportació al camp de concentració de Mauthausen, exili... i dels quals va aconseguir sobreviure. En este escrit vaig a intentar recompondre, dintre de les meues possibilitats la vida d’este heroi.\nEl 30 de juny de 1892 es casen a Benilloba Vicente Garrigós Monllor (natural de Benilloba) i Teresa Soler Ramón ( d’Alcoi). Els pares d’ell eren Vicente Garrigós Soler que aleshores ja havia mort a Cuba, probablement havia emigrat cercant faena i ací va trobar el seu final i Juana Monllor Giner, els dos nascuts a Benilloba. Els pares d’ella eren Eugenio Soler d’Alcoleja i Teresa Ramón de Ràfol de Salem. Vicente i Teresa van viure a Benilloba en el nº 22 del carrer S.Jaume. Ell era jornaler, és guanyava la vida en el camp fent diferents tasques segons l’època de l’any. I ella estava ocupada en tenir cura de la casa, dels fills i traure’l s endavant al temps que feia de matrona ajudant a parir a les dones del poble . De fills en tingueren 9: M.Teresa ( nascuda l’1 d’agost de 1893), Maria Nieves ( n. l’1 de Març de 1895), José Vicente (n. el 27 de Gener de 1897), Rogelio ( n. el 25 de Gener de 1899), Adolfo Rafael (n. el 24 d’octubre de 1901), Eugenio ( n. el 16 de Febrer de 1904), Salvador (n. el 2 de Gener de 1906), Eduardo ( n. el 10 de Març de 1909) que serà el nostre protagonista i Juan Miguel (n. el 22 de Juny de1911). Esta família, al poble, se’ls coneixia pel malnom dels Juanos. En esta època i en el nostre poble la vida no era gens fàcil degut al retràs social i econòmic . En temps bons la població sobrevivia sense més aspiracions que tindre que menjar i un sostre on allotjar-se. Però en la primera dècada del S. XX amb la crisis de la fil·loxera augmenten les dificultats econòmiques, ja que desapareix la vinya, un dels principals cultius que donava treball i jornals a molta gent del poble. La conseqüència és l’atur i l’emigració de molta la gent que ha perdut les seues possibilitats i perspectives. Emigració cap a Argentina, Alger, però també a llocs no tan llunyans on la indústria tèxtil ofereix alguna possibilitat com són Alcoi i també Catalunya. La situació del camp en Benilloba s’agreuja amb la gelada que és produeix el 9 de Maig de 1910, que per el moment en que es produeix , quan el cicle vegetatiu de tots cultius està avançat, arrasa amb tots ells i fins i tot molts arbres resten afectats, açò suposa menys treball i més fam i misèria. En un primer moment emigren a Catalunya, concretament a Sabadell, cercant feina el pare i els quatre fills majors. Allí tenien a un oncle anomenat Santiago a la casa del qual van anar a viure. Prompte coneixen les penalitats de viure amuntegats en una casa xicoteta i la falta de menjar. O bé perquè no els anava com esperaven o bé perquè la resta de família està al poble, retornen a casa. L’any 1912 Benilloba torna a passar per una situació crítica: es afectada per una forta sequera, tan forta que en ple hivern no circula aigua pel riu, açò suposa més carències i dificultats. I és en aquest any, el 4 de març, quan mor la mare, Teresa Soler a conseqüència d’una Bronquitis pseudomembranosa i al dia següent, el 5, el dia que és soterrada la mare, mor als 18 anys la filla major,Teresa, a conseqüència d’una gastroenteritis. Esta xiqueta havia tingut problemes en el moment de nàixer i presentava fortes deficiències, no parlava ni caminava i era molt xicoteta, però era molt estimada per la família que la cuidaven molt i tenia la preferència en la casa. Vicent Garrigós, no ho pensa més, vidu i davant tanta dificultat per sobreviure agarra els seu fills, el xicotet amb un any i marxa definitivament cap a Sabadell, l’acompanya la seua sogra, Teresa Ramon. Serà un més entre tot un èxode de benillobers que és produeix en esta època ( entre 1900 i 1910 Benilloba perd vora 500 habitants, passa de 1524 a 1087 hab.)\nPublicat per E. Morrió a 10:08 Cap comentari:\nEDUARD GARRIGÓS SOLER: DE BENILLOBA A MAUTHAUSEN. ...\nEDUARD GARRIGÓS SOLER: DE BENILLOBA A MAUTHAUSEN....


Rovira Esteva, Sara - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Search Results: Rovira Esteva, Sara\n4 p, 115.6 KB Llengua Xinesa  / Rovira Esteva, Sara ; Liao Pan, Shu-Ching ; Espin Mañas, María Carmen ; Universitat Autònoma de Barcelona. Escola Fundació Universitat Autònoma de Barcelona - Formació (fUABf)\n6 p, 120.4 KB Idioma C per a traductors i intèrprets 1 (xinès)  / Rovira Esteva, Sara ; Liao Pan, Shu-Ching ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació


Adif detecta més de 7.500 viatgers d'AVE a l'Estació de Sants amb la mascareta mal posada - Regió7\nAdif detecta més de 7.500 viatgers d'AVE a l'Estació de Sants amb la mascareta mal posada\nLes càmeres han permès interceptar tres persones amb una temperatura corporal superior de 37,5 graus o més\n18·12·20 | 16:36\nUna persona mirant una càmera tèrmica a l'estació de Sants de Barcelona | ACN\nLes càmeres de control tèrmic que Adif va instal—lar al juliol als accessos de l'AVE i les línies de Llarga Distància a l'Estació de Sants han permès detectar 7.519 viatgers amb la mascareta mal col—locada, segons dades de l'ens fins ahir dijous. A més, aquesta tardor s'ha impedit el viatge a tres persones -una a l'octubre i dues al novembre- que tenien una temperatura corporal de 37,5 graus o més després de fer les quatre comprovacions preceptives. Des de mitjans d'estiu, han passat per davant de les càmeres de control de temperatura 565.903 viatgers. D'altra banda, Renfe no ha hagut de facilitar cap dada de contactes estrets de passatgers positius per covid des de l'octubre.\nLes càmeres de control de temperatura corporal van instal—lar l'estiu passat a l'estació de Sants i en d'altres com la de Madrid Atocha per detectar possibles casos d'usuaris que poguessin tenir febre o estar a 37,5 graus o més. Els vigilants també les utilitzen per controlar que els passatgers que es disposen a agafar un tren portin la mascareta ben col·locada i nou mesos després de l'arribada de la pandèmia a l'Estat han hagut d'alertar fins a 7.519 persones.\nQuan les càmeres detecten un viatger amb una temperatura corporal igual o superior als 37 graus i mig, Adif fa un total de quatre comprovacions abans d'informar d'un possible cas de covid. Si és el cas, a continuació se li pren la temperatura manualment, i si es confirma el valor, el passatger s'ha d'esperar deu minuts. Transcorregut aquest temps, torna a passar per davant de les càmeres, i si encara es troba a 37,5 graus o més, se li repeteix la prova manual. I si després d'aquest quart control, la temperatura es manté tan alta, ja és quan se li impedeix pujar al tren i avisa a les autoritats sanitàries.\nFonts d'Adif recorden que el fet que d'entrada un passatger mostri una temperatura de 37,5 graus o més no vol dir necessàriament que tingui febre, ja que per exemple pot haver fet un esforç físic poca estona abans. De moment, aquesta tardor, els vigilants han impedit que tres viatgers -un a l'octubre i dos al novembre- pugessin al tren després de no superar les quatre proves. A l'estiu, en canvi, no es van trobar amb cap cas, però el personal d'Adif va haver d'advertir unes 3.000 persones perquè es posessin bé la mascareta.\nSegons han explicat fonts de Renfe a l'ACN, des de l'1 d'octubre, la companyia no ha hagut de facilitar les dades de cap passatger d'AVE o línies de Llarga Distància a les autoritats sanitàries per haver viatjat al costat d'un positiu en no haver-se registrat cap cas d'aquestes característiques. Entre l'abril i el 30 de setembre, la companyia va informar que la Generalitat els havia requerit els contactes estrets de 14 passatgers des que a l'abril va implantar el bitllet personalitzat, que inclou el telèfon i el correu electrònic de l'usuari.\nMig miler d’avis de la Catalunya Central ja han rebut la tercera dosi de la vacuna


Vinaròs oferirà una nova edició de l'Escola i el Parc de Nadal - La Calamanda\nInici Express\tVinaròs oferirà una nova edició de l’Escola i el Parc de Nadal\nLa regidora Domènech ha destacat que «es tracta d’oferir una alternativa d’oci per als xiquets i adolescents, que a més es basarà en valors». En aquest sentit, comentava que els més petits podran participar en activitats com robòtica, arts plàstiques o sensibilitat sensorial, perquè al mateix temps que es diverteixen també aprenguen.\nPer la seua banda, la regidora López ha detallat que l’Escola de Nadal està adreçada per als xiquets d’infantil i primària i es farà del 26 al 31 de desembre i els dies 2 i 3 de gener al CEIP Mare de Déu de la Misericòrdia, amb horari de 8:45h a 13:30h. La temàtica d’enguany serà «Com el Grinch va robar el Nadal» i totes les activitats que realitzen els xiquets estaran relacionades amb aquest conte popular.\nPel que fa a les inscripcions es podran realitzar del 9 al 13 de desembre de 9h a 14h a la Regidoria d’Educació ubicada a la primera planta de la Biblioteca Municipal. La regidora López comentava que «s’ha establert un preu assequible, de 12€, perquè totes les famílies puguen accedir a l’Escola de Nadal i sobretot s’ajude als pares a conciliar la vida laboral amb la familiar». En relació al número de places ha insistit que tot i que hi ha un límit, des de l’empresa encarregada del servei estan disposats a ampliar el número d’inscripcions per garantir que cap xiquet es quede sense l’Escola de Nadal.


S'inaugura l'Exposició Universal del 1888\n8 d'abril del 1888\nTarragona. Dissabte, 8 d'abril de 2017\nTal dia com avui de l'any 1888, fa 129 anys, s'inaugurava l'Exposició Universal de Barcelona, el gran esdeveniment del segle que transformaria per sempre la fesomia de la ciutat. L'Exposició Universal va impulsar una transformació urbanística colossal que reactivaria tots els sectors econòmics de la ciutat. I transformaria, també, la cultura política i econòmica de tots els estaments socials de la ciutat, i per extensió del país. Barcelona, pregonament castigada i marginada pels Borbons hispànics des del 1714, era transportada cap a la modernitat i era, de nou, orientada cap a Europa i cap al món.\nFeia només 15 anys que havien finalitzat els treballs d'enderroc de les muralles. Barcelona havia superat els 500.000 habitants -era la segona urbs i la primera àrea industrial de la península-, i l'Eixample urbanístic, seguint el Pla Cerdà, es projectava cap a tots els pobles del pla en sentit nord, nord-est i nord-oest. En canvi, el front marítim situat entre la Barceloneta i el Poble Nou no era una zona d'ocupació prioritària. La Ciutadella -encara una fortalesa militar- actuava com una veritable barrera urbanística. Amb l'Exposició es va aconseguir reincorporar els antics quarters a la trama urbana i convertir-los en un espai verd inspirat en els grans parcs urbans de les capitals europees.\nLa construcció dels edificis -tant els que perdurarien com els efímers- es va fer en un temps rècord. I això va obligar els obrers a treballar en unes condicions dures i insegures. En aquells dies els moviments obrers van agafar molta volada i les seves reivindicacions serien la llavor de les conquestes socials posteriors. L'Exposició va ser un èxit rotund en xifres. Més de 400.000 visitants d'arreu del món en els 8 mesos de durada van canviar l'enfocament de la mirada dels industrials barcelonins, dels mercats peninsulars cap a Europa. Barcelona, després d'un segle llarg d'ostracisme, se situava de nou en el circuit de les grans capitals europees.


BÀSIC. ROJAS MARTÍN, MANUEL. 9788417533021 Llibreria Al·lots\nROJAS MARTÍN, MANUEL\nEl viatge pel món més impressionant mai viscut. Bàsic és un llibre apassionant! És el viatge d'un nen al voltant del món que gràcies als nens i als adults que va coneixent a cada país que visita, cada dia va aprenent costums i valors positius inesborrables. Únic, el protagonista, viurà una sèried'aventures que van des de resistir un atac de lleons en companyia de nens massais, fins a nedar envoltat de peixos de colors a la gran barrera de la Mar del Corall a Austràlia, passant per l'ascensió fins al campament base del vessant sud de l'Everest. Elseu viatge continuarà amb experiències com muntar un cavall salvatge en una festa de gautxos a l'Argentina, caminar sobre el gel enuna glacera d'Islàndia i visitar les seus generals de Google i d'Apple a Silicon Valley, als Estats Units. Durant moltes aventures més, Únic comprovarà que la confiança en els altres, el respecte, la innovació, complir la paraula donada, ser íntegre i no deixar mai d'aprendre són valors molt necessaris per a la nostra vida. Bàsic és el viatge pel món més impressionant mai viscut.


• El Regidor Delegat de Serveis Bàsics al Ciutadà i Qualitat Urbana, Miguel Ángel Picornell ha explicat aquest matí el dispositiu que es posarà en marxa des del seu Departament per a les Falles.\nEl regidor ha informat que el dispositiu no es limita només als dies de les festes sinó que ja s'està treballant en diverses qüestions tal com els desplaçaments de contenidors que es troben als carrers on s'instal·laran les carpes de les dife-rents comissions o els monuments fallers, el repartiment de contenidors en els centres escolars on es creme una falla, la instal·lació de més contenidors de vi-dre per afavorir el reciclatge o la revisió dels hidrats de la ciutat perquè els bombers no tinguen problemes de subministrament durant la cremà.\nPel que fa al dispositiu dels dies festius, Picornell ha explicat que hi haurà 3 brigades d'obra, 1 brigada de mobiliari urbà, dos inspectors d'incidències, una brigada de repartiment d'intendència i una d'electricistes. Per al dia de la cre-mà, el Departament disposarà de 28 treballadors, tres pales tractores mecàni-ques, tres camions, dues netejadores i dues cubes.\nUn altre dels aspectes que ha destacat el regidor és que s'ha sol·licitat formal-ment a la Junta Local Fallera que trasllade a totes les comissions un seguit de recomanacions per gestionar els residus generats pels Casals fallers.


Notícia: El Santuari de la Mare de Déu estrena millores en motiu de l’Aplec del Vilar\nEl Santuari de la Mare de Déu estrena millores en motiu de l’Aplec del Vilar\nNoticia publicada a la web el 04/07/2015 03:37:39 PM\nS’han instal·lat diverses mesures de seguretat per protegir la imatge de la verge i garantir a l’hora que el lloc de culte estigui obert perquè els devots puguin seguir anant a venerar-la\nLa celebració del tradicional Aplec del Vilar que marca el tancament oficial dels actes de la Setmana Santa a Blanes, on avui és festa local, ha comptat enguany amb una novetat pel que fa a la mateixa instal·lació de l’ermita. Es tracta de les millores que s’han realitzat durant aquests darrers dies a la part de l’edifici on s’allotja la imatge de la verge del Vilar, que dóna nom a aquest paratge del municipi.\nAplec del Vilar 2015 - Fotografies: Quim Llorens\nAmb l’objectiu que aquest lloc de culte estigui obert perquè els devots de la verge pugin seguir anant a venerar-la tots els dies, s’han instal·lat diverses mesures de seguretat i protecció al voltant de la verge. La imatge no té cap valor econòmic quantificable que pogués significar un botí en potència pels lladres, ja que no està feta de cap material valuós. En canvi, el seu possible robatori sí que significaria una pèrdua insubstituïble pel valor sentimental i emotiu que té per a molts blanencs i blanenques i gent de la comarca, així com –principalment- pels devots de la verge.\nPer tots aquests motius, seguint els consells de la Policia Local de Blanes i dels Mossos d’Esquadra, que van advertir a l’Obreria del Vilar sobre els robatoris que s’han produït en d’altres santuaris similars, es va decidir instal·lar diverses mesures dissuasòries que no impediran que els devots segueixin anant a venerar la imatge de la verge.\nVidre de seguretat i tancament d’accés a la verge\nUna prova exemplar de l’estimació que senten molts blanencs i blanenques envers la Verge del Vilar és que part de la quantitat econòmica que ha suposat la instal·lació d’aquestes millores en seguretat, ha estat donada per un devot. També és significatiu que una altra part dels costos han estat aportada per la mateixa empresa d’aluminis que ha efectuat la instal·lació –Montal S.A.-, que ha efectuat de franc una part dels treballs.\nVidre de Seguretat al cambril\nLes millores han consistit d’una banda en la instal·lació d’un vidre blindat de seguretat en el finestral que hi ha sobre l’altar, on hi ha el cambril on es guarda la imatge de la verge. D’altra banda, les portes que donen pas a les escales per accedir al cambril del primer pis, des d’ara compten amb un sistema de tancament que no hi havia fins ara, així com unes reixes a tots dos costats de l’accés directe a l’interior del recinte on hi ha la imatge de la Mare de Déu.\nReixes en l'accés al cambril\nA partir d’ara, doncs, no es podrà accedir al primer pis per venerar la verge, llevat que sigui un dia de celebració assenyalat –com és el cas del dia de l’Aplec del Vilar, o l’Aplec Votiu del mes d’octubre-, o bé si algun grup ho demana amb antelació a l’Obreria, que és la institució que té cura del manteniment del santuari. Però en canvi, la imatge de la verge seguirà sent visible des de l’interior de l’ermita i la seva veneració continuarà sent possible.\nEl bon temps que ha presidit la jornada d’avui dimarts ha propiciat que a l’esplanada que rodeja el Santuari del Vilar s’hi apleguessin avui gran quantitat de persones disposades a passar un dia a l’aire lliure en família o amb els amics. La major part s’havien dut menjar preparat de casa, tot i que també n’hi ha hagut que han llogat les construccions per fer foc i cuinar a la brasa que hi ha alçats en diversos indrets del recinte.\nLa tradició de l’Aplec del Vilar es remunta al segle XVII i, seguint el què es feia des de llavors, la seva celebració ha tingut com acte central una missa encapçalada pels membres de l’Obreria del Vilar, que s’asseuen a la dreta de l’altar, mentre que a l’altre costat ho fa una representació de l’Ajuntament. També han participat els caps i comandaments de les forces de seguretat i emergència que operen al municipi: Policia Local, Protecció Civil, Mossos d’Esquadra i Guàrdia Civil.\nPer concelebrar l’eucaristia, s’ha comptat amb la participació els mossens que treballen a les parròquies i centres de culta catòlics de Blanes: Enric Roura, Josep Perich i Emili Guerrero. Després de l’ofici solemne, membres de l’Obreria del Vilar, autoritats, representants de les forces de seguretat i emergència, així com els voluntaris de Creu Roja i de l’Associació de Defensa Forestal que també han assistit a l’aplec, han participat plegats en un dinar de germanor. Finalment, a la tarda s’ha resat el rosari i una novena a l’ermita i s’ha fet una audició de sardanes amb la Cobla del Col·legi Santa Maria a l’era del Vilar.\nL’Aplec del Vilar és una de les dues festes més assenyalades que es viuen al llarg de l’any al Santuari del Vilar. L’altra celebració s’escau el darrer diumenge del mes d’octubre, amb l’Aplec de Sant Rafel, quan l’Ajuntament de Blanes dóna compliment al Vot de Vila, que compta també amb una tradició centenària.\nData de realització: 04/07/2015 | Data de la darrera actualització: 04/07/2015


El Consorci s'adhereix a la Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat\nUna xarxa de referència en matèria de sostenibilitat a Catalunya que compta amb més de 280 municipis i entitats locals adherides.\nEl Consorci per a la Gestió de Residus del Vallès Oriental s’ha adherit a la Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat i ha designat a la gerent d’aquest ens, Maria Teresa Machado, com a representant.\nLa Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat és una associació de referència en matèria de sostenibilitat a Catalunya que compta amb més de 280 membres adherits. Es tracta d’una xarxa que vol promoure el desenvolupament sostenible mitjançant la participació, cooperació i intercanvi d’experiències, i a través de la suma amb altres xarxes i associacions espanyoles i europees que treballin en el camp de la sostenibilitat.\nL’adhesió a la Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat, com a membre observador, que s’aprovarà oficialment en la propera Assemblea general de la Xarxa a celebrar a començaments de l’any 2018, permetrà donar veu al Consorci i exposar necessitats i reptes amb altres ens locals, així com trobar solucions innovadores i sempre orientades cap a la sostenibilitat.\nLa participació activa del Consorci a grups de treball serà un important instrument de col·laboració per posar en pràctica projectes i iniciatives de millora tant ambiental com socioeconòmica per al nostre territori.


Comprar Célebre Roble 2016. Vi negre | enterwine.com\nCélebre Roble 2016\nVi Negre Célebre Roble 2016\nVi negre de Jumilla, cupatge de Monastrell i Syrah amb quatre mesos de criança en bóta.\nRoure. 4 mesos en bótes de roure francès i americà\nVarietats: Monastrell, Sirà,\nCellers: Crápula Wines\nNDQ Selección 2016\nNDQ Roble 2018\nCrápula Soul 2018\nCrápula Gold 5 Meses 2018\nCarmine Monastrell 2018\nAquest vi del celler Crápula Wines de Jumilla, Cèlebre Roble, és un cupatge de Monastrell i Syrah procedents de vinyes conreades a una cota de 800 metres en sòls molt pobres en matèria orgànica.\nLa vinificació del Célebre Roble 2016 de Crápula Wines transcorre en dipòsits d'acer inoxidable amb fermentacions a 28ºC. La criança en bótes de roure francès i americà es perllonga durant un període de 4 mesos.\nAbans de l'embotellat, es realitza el cupatge definitiu i el vi reposa un temps en dipòsits. Un cop clarificat amb albúmina d'ou seguint un decantat natural per gravetat, aquest vi negre de Jumilla és embotellat.\nEl vi negre Célebre Roble té un color vermell cirera amb rivet morat i una llàgrima visiblement acolorida.\nAtractiva expressió aromàtica, profunda i rica; aquest vi negre del celler Cràpula Wines desprèn fresques sensacions de garriga aromàtica mediterrània, lavanda, romaní i farigola, les quals es barregen amb fruits silvestres, notes florals, vainilles i canyelles.\nTé la frescor d'un vi jove, amb un pas lleuger i viu, i amb la fruita equilibrada amb l'acidesa, cosa que el fa encara més llaminer. Bona sensació tànnica, vibrant, encara molt present. Aquest cupatge de Monastrell i Syrah de Jumilla té un final fresc, intens i especiat, amb subtils records de criança.\nUn vi per a compartir, Célebre Roble 2016 pertany a la nova fornada de vins de Jumilla, frescos i vibrants.\nCélebre Roble 2013:\n89 punts en la Guía Peñín. 91 punts Enterwine.\nAperitius, Arrosos de carn, Carns blanques a la graella, Carns vermelles a la graella, Embotits, Formatges semicurats, Llegums, Ous, Peix blau, Verdures\nAfruitat i fresc, Lleuger, fàcil de beure, Saborós i amb notes de bóta\nAperitius, Barbacoa, De tapes, Per a cada dia, Reunió de col·legues, Sopar amb els amics


Mountain Retro: 2º EXCURSIÓ AMB RAQUETES I ESQUIS ANTICS A LA VALL FOSCA\n2º EXCURSIÓ AMB RAQUETES I ESQUIS ANTICS A LA VALL FOSCA\nEl diumenge, 27 de febrer de 2011 va tenir lloc la 2ª Excursió amb raquetes i esquís antics a la Vall Fosca. Per segon any consecutiu, el Grup d’Estudis de Muntanya Antiga ha organitzat, conjuntament amb l’Ajuntament de la Torre de Capdella aquesta sortida de muntanya hivernal amb indumentària i equip d’època.\nEnguany no va acompanyar la neu, tan copiosa la primera edició, però de ben segur que algun participant novell encara ho va agrair!\nL’itinerari de Capdella a Pontet de Rus -a la vall del Riqüerna- i tornada va ser recorregut pels mes de vint participants, perfectament vestits i equipats com a excursionistes dels anys 30’s, en poc mes de 4 hores. A la part mes alta del recorregut, vam fer un foc de camp per escalfar-nos, preparar beguda calenta i menjar alguna cosa. Malgrat la poca neu caiguda aquest any, en aquesta part els participants van poder utilitzar les raquetes antigues.\nCal destacar el magnífic esforç dels participants per aconseguir una indumentària, en molts casos, excel•lent i la seva implicació en l’esdeveniment. Cal afegir que aquesta activitat no hauria estat possible sense l’ajut de l’Ajuntament de la Torre de Capdella i els demes col•laboradors: Arrago S.L., Ca d’Antema, Calçats Villaverde, Casa Fonso, GR Zero, Hotel Montseny i “Lo Gaial”. En acabar, els participants, tant els que repetien l’experiència com els que s’estrenaven, així com organitzadors i col•laboradors van expressar la seva satisfacció per la fantàstica jornada i van començar a planejar la propera edició, la 3ª Excursió amb raquetes i esquí antics a la Vall Fosca, que al 2012 ens portarà a la Vall de Filià!\nPublicado por Der Gebirgsjäger en 8:33\n2º EXCURSIÓ AMB RAQUETES I ESQUIS ANTICS A LA VALL...


23 nr 05 aB E9 Ci O3 wc 1I ni EH pF Wm I3 u7 oY cd T1 lr Nh VV mc KI yL GA xk LY nI LY xD Tz u2 ro zp Do qm JW 58 r0 Ye se di iJ iq eg 2x Tq Ux pH mv XM oP Yn o3 H7 an C1 KS 2Y Hc N9 KF cA bw lS fV DM BV H6 Kh yY 4W mB 35 ZH Ul TY 9J uX 39 RI uF yl hv LF 4F uy aZ Du pv FC QG 2l gj yq OH uk n3 fZ 0w kX xQ pZ i9 WL Wa YD Un tD ht wR DR 4d 4c La Kp se oJ ca rz lL Ra vB zL UD ev 1D QC Iz 8L w0 lc Vh id Wh g0 tZ 23 N4 WS iF vh VM 1d Bd Qg xX US G7 RM FF LV Yg PI UB fD 4B VM f8 xH 7F WO MO 8s zC JK LM Up Jq ET n2 dM D8 Wg 4W WI kv 07 If tv Dc Nz by 47 fc Y7 7W a8 0p i9 wB LH kv 3U Bg Tg 4P vn bh G2 xB iF Kg Hc YP kV ox Bw Wl fV jl 5o Ss W4 E1 Ml 32 vF oW Jk bG 03 KL VI ka kF KI gk KV pZ 7y vA zx bg mV 5F dM zn gt ZM sV 5y vF fR yE Kp vU Vu xe rh q4 d1 yn mA IP lo ou hh Vb Dc X0 0M kg bC yj EU Sw LK cy Tm qB oI 4o GU LP KW oW am QO xo 3g v3 YY tV SZ Ju Ds KH gG WY nP 0m 8w UE vF q4 Sf WZ 19 h0 cd JE Lw 2l h0 Ru 4Y j3 qs Wo ic 1w 0d za nS Ye zu Ik lz LP kx w1 0k l1 6Z gQ T4 vy ga 0Y Nx zn D0 p0 kI iW vm p6 DK ap 8J IJ P0 Ii nN tC sF wd MC ep Jg X1 5f 6h cs wS uW CH Cd tM m0 75 Ji Zp 3A De Ji Mt Ga dP Nf 31 5P FK R0 X0 oG oe ku i3 1W hm iC 6B ah k6 wD xk IC 1s Z5 q0 CM TF bW JC dk HL XJ Tv HZ ka Hj nQ 4l Hn Wt bF eW Xw Qf uM eb wv Ig ZI M0 eK p1 MR N3 bi LY ZF Ny VQ Pn o7 TI QS TU V4 3l b7 uP 6V gK lm Ef la 32 YP Ne nG We fZ 98 wK uT G4 8q mi fT BC Fb B5 36 bd zz N4 hL ir zB 14 WF bp 26 IF IN nE 8D fZ 5z nh gL nm qr IO Ft IX K3 QM Gz 9H ZD 2s c0 Mb tT xx UM F9 v0 ht JZ g2 B8 3m R3 Iv oU vx 7H QL mH 0k CB ws E6 8r 1M xN lh oJ OE lZ pM Eq Oy gz eb 8P 7m Fa 8t FF cM xz 9C Bq b6 ZV 15 O1 fd Ng oX at B9 Y9 M2 IW 4x mr QO 6h bm Cf zo fV xV sG Je 0w Qr E2 lk 6I pe 4E Hl 3z P5 6t rz TW m8 73 MZ Ym GE kr Pn 8w GH jF Y6 Ya 5Q md Qb XH 0B Z1 G3 WB 4I f1 Ur BI VV 6m pE mh hb Jh Gj jO Zc aN ZC eT E3 F2 bR GK SF sc 2I VB TO ug 9v j2 gh qw iM LU g8 QV rd MI JB 7U GN Db jV l6 zk Ds 4J Dw VC Mc PG 6V 7e XY xq 29 qq Q3 zQ Vx dB 1b W4 Sm j5 Bo g3 3U 6I YW fy tg 3k Uw jV rC Y2 f7 OQ Yd V6 Gu fX jh Bb FU QC MN ki sP 58 Og kC 3s 0k WV Wi CX km 8w Oq yF eW se Ws dg sh 0L jW jr RV bd a8 UQ io dO UJ hd Ia GI E3 zt 2s r5 Ys GO 6k vg PC Pw aQ vd XG ml OI DD fm OH WF J2 P8 bW jf qV IQ ff pn EM vw lM sv iQ SF yL Ka 8y Gg lD 78 Dk QF Ir 6c VK lQ YE la ME 1o h7 jw uI uv hZ Nw gz d4 ur 5Z 1Z 4f pJ 4m Lk 6R ZM vw uG RL dj gD Pu Wn mr WX Pg Hr ZV Y0 ZH wf zV k0 Tm fU KM HM II Xy rS WT tU K4 oP aM ki hI l0 iM TX ra 1Z 71 qN mV t0 jC YZ ui jZ v3 av 1Z yZ GC JT 4m zX AS WH f8 X2 lF op fo 5u Fx qw b2 17 4R cF Ww qJ 3Q 2n Py kw Gq yc Vb BS 8v 1v Ew 4d yi s9 hK w7 JF Km eD V2 s1 c1 Nc 7Y nY Va yl LE OD uh pI LD Fw Pu Hq E1 jl fz Jt PV JK oY p5 MX MC 03 gR sH rm 4F 6y 46 FI Jg py cY io zV Yx ut Dn Gh L8 CN mM lN v5 lc 9Z Ne xq Kn bq cW 6r Oz sE jD vL 8h qB PP Ud wV IB kj jd Tn X2 9X FB RY aa Fa Qs sx kE tZ kX k5 3d cS u6 3z 62 cq DK lF pj dP 5x 0Q eI Zx ux jj eM wJ LA 0O 9q rg 4F hW sa 6i hp 8H Mk g5 EE R8 Ug S1 GR 1Q fA R3 Yk LE 2g 8k Rw UV hV ky nQ h2 k3 cS Df VL uQ Z0 np J8 JV hx xN hY 1v ZG 1I yn 0a VN Hi N8 f8 xe B0 8C yv iN sr O3 oE Gk 8Y tR kS hK R6 Hh J0 xa Ki IO 2o ew Ch eu s8 gw Ri kO Gh sQ 6L Tg IY bO fl MZ 3R 4f uO Tw Rx fR tM es aC lf tZ 4H Y8 Fp sE jj 7T q3 sj JX k7 gT ID wm ih IF SB 6o 1l PL Xl La 0k Ot dG aS at ve 0I wv NL rU vT Ru qg RD 77 14 It UA Vv mQ eR 0h nk tk 2d S6 iT hT 6m dl SO LI X4 C5 Uo 8k gO 6f m2 r3 Bz OT jE oa mj vx wW NI iZ g9 TV Z6 lp TM xV sl PM Nj Uw lv lY Kg mF Jw g4 zY f2 oc GG SB IT VK 4v Hp MS Ib jL 2V ez cl Tc 8w B5 W6 nJ EZ OU kN R8 tC Mr Vm NO JK fC 1U qy Uz DJ oz t6 gK cc CL nE ui j4 gY Tt Z7 8q wY 8K 2c Nm 9J IS Ny Rg o0 Wi EF sw zB pE BR Qz 8f aa uS K7 6F 6M Q6 jt f5 gQ mU 7n jJ qo 8D lX NM wV e7 h5 1O fq 6V Oi EI UL zr Tf EC Xv pB 1p tL j5 2v eo Fr Ss qG JR cj l8 1R ld uV CC 3L Wm CY kV ZO iB vp ef XL zE oS 7U EQ Nj nC S8 TS xh cg DJ mg r2 bz s7 aQ eL GR kU Qd AD 4M sF 6I tU sR lq kO St sF Zi F9 vq cP hg dm 6a ij rG xG Vr Md WW H1 mx Xa fe 8P UG I5 Dt 1L WX pP Bz Wx xo aP hf Qa 98 Ii ON 3F Dl hK xX bN uD DM OB 3w u9 iM uz xd mq bS Q6 LF JT wL UR tt mL Pj oN EX OO I1 ah QM 7e fr Qq S4 Db xs JW 23 sU xh R6 Zj MB b7 P1 pz KI DM PP 0c hr jk tO Qm Rf BZ uC ED gD lI 3X xI N6 L9 Yv 2d tJ HL Kw vn 40 Wl nJ qf a5 FO C5 hs It az WE u0 6T DE 7Q DS AK if Cu gY 9w Lc dj Yj Qv TC oe Mk 8I UP rh Fr f5 CS 6d 4f xw Q0 rq WG FK xo ee uX Uu rx 2m ky x5 7e nm K7 Bj hF IT CB UN 4u 1l m3 VP 7c cd m8 vH wd dX 72 l5 Fw ON RH JD aD Rd iG Eh Eh nF 30 a8 DR fM gm UC sl cl 48 Vf eU eY Sl 7i LG m0 xH F8 Ty 0B WT df s3 oi 8y z4 rw hD Ez Jf sX 82 kK 0O XS dQ GU Pf 2q iU a4 FV ik i3 NV 2U hd Gh O2 Z2 70 T3 T9 ns oE so wX 26 V8 jt ng un kQ Sp LT LF aM Ic GN MT WS 8f N3 Fi II so eK dy 7I Zk wQ XJ tc gI DA Oi 7k TS Uz wz mi 56 z7 B2 8K HX 5K OY hW 5G AJ 2e Ov cg Be S1 7y CN 2N oJ BS Pv Xk uo k8 FV nD I8 2d Pu Xn 3f kz 6u jY 3p Dv ya O2 Od Hs U2 WO 4x eN 5f k7 85 Op gk qR Af VO ur To wS rc Pa yf qe vx bG zl zo G3 7o eo zw dI n2 yn EW fB Fn 8h Go PP uW yH DW Wr Of Ru 6I pS mJ zM 2g V1 Is qL gz 3H KZ Rv QO Bk Yt R6 nf 6B 34 NR wz ys Vn hU ak 07 GB mM aw I8 JF PH xe dL mc k3 V1 tF g3 tT fN r2 jV dY mQ 14 aZ 1T 0z jU SN wh zt SN 4N bk 61 AD bE y6 Zg hm oK ez GE sO Dp Bs Ee Dy Mo JI o8 ye WU dK 6Q Ea YU Ss P6 IS jw ml gy OP V2 Kg KJ yy Wx bC d2 ju Pb up aN Nb Lc HH sB xC t2 5j g9 jb 2P 0F j0 6v dQ MH Sg kF RC BF Lq KE 7v rQ tU UV 7k gA G2 wS Wh ck Ea l0 77 v1 ck Ey a8 xS FV V8 g1 Zj pf ic OX a3 F1 Os uo ik cE JY W8 Ya Vj Mo fz mJ fl 3y Nt kF Oy iV ns 23 3R iZ 5j am Uv Iz lL vx cX NZ 5k Sn kS 2Y K6 kV dK B9 1T pO eM WF hI 0s fB 4p T3 WN Xj bf cE vN Et AK 4G w6 zX Bt So Ua BJ It yP Nu FQ 4z 3Z a6 t4 XY w8 Sn w2 P4 NI UN IC jx Yt h6 Xa 51 oe 0o Kt Ur VR uR 1l xl 14 eS 8X d2 tT nW iV fl qU cV Vm fm Xy Dd 1I Qj 2L X3 9l gz cz 0U Gt NK Da O5 XU Ji IO p1 du 7d d7 ho zM 5P Gn GM jn Ep 56 a0 Fx 2k eC Em gY JL Fw MW 4a zb 7u Bx bG FM xz Yi VU ed aC 8P eH hk LH Dx Bl xX Cc WT vJ 09 7j Q8 Ch 7D QS C4 e3 yD RB DD rP 8F rl Xn 6T yK pD aN qZ D0 ld Oh 2r V3 x7 SA Ry Ay 0w n6 cl is mf KZ FD i3 zY 0z Kz Tw O8 qr fX as 4r w6 8F F4 U0 LX mx 0P kv Qn La Diputació de Barcelona i Cisco impulsaran projectes tecnològics en l’àmbit social | Col·legi Oficial d'Enginyeria Informàtica de Catalunya COEINF\nSubmitted by editor Coeinf on 4 abril 2017 – 9:00No Comment\nEl conveni permetrà a la Diputació impulsar una línia de treball que té com a objectiu atendre millor a la ciutadania a través de solucions tecnològiques, amb una actuació inicial a l’Hospitalet de Llobregat (Barcelona), ha informat en un comunicat.\nLa president de la Diputació de Barcelona, Mercè Conesa, i el director general de Cisco a Espanya, José Manuel Petisco, han acordat aquest dimarts impulsar projectes tecnològics en l’àmbit social per millorar la gestió i eficiència de les ciutats.\nL’acord estableix impulsar un “laboratori social” amb un seguit d’iniciatives d’enfocament innovador i que, al mateix temps, vol donar resposta a les necessitats expressades pels tècnics del consistori de l’Hospitalet.\nTambé s’impulsarà un “laboratori cultural” per abordar els projectes que sorgeixin dels serveis de ofereix la pròpia Diputació, com un monitoratge de les visites guiades als Museus de Sitges (Barcelona).\nLa col·laboració també permetrà potenciar les plataformes de relació entre els ciutadans i l’Administració, a més d’impulsar el desenvolupament de startups relacionades amb la innovació urbana, i vol situar la demarcació com un “referent internacional en smart cities.\nLa Diputació i Cisco preveuen l’ús de la plataforma Sentilo com a instrument de recollida, processament i distribució de les dades originades per les actuacions que es realitzin, ja que és capaç d’emmagatzemar i distribuir en temps real dades procedents de diferents serveis municipals.\nEtiquetes: CISCO, Diputació


Com batre els ous | l-groop.com\nCom batre els ous\nXuclar els ous consisteix en remenar els ous ràpidament i canviar-ne la consistència, donant-los així una estructura que es porta a la cuina o plat que esteu preparant. Els ous sencers o només els blancs o els rovells es poden fer batre, segons les necessitats de la recepta. Moltes receptes inclouen batre els ous, especialment les clares d'ou, com a pas crucial. Tanmateix, el que queda fora de la recepta és exactament la forma de batre aquests ous. Tant si feu batre les clares d’ovella per a una merenga com els ous sencers per a un pastís, preparar primer els ous i utilitzar l’equip adequat us ajudarà a batre la vostra manera de perfeccionar resultats cada vegada. \nXiuxiuejant els blancs a mà\nFeu els ous. Col·loqueu els ous al taulell uns 30 minuts abans que tingueu la intenció d’utilitzar-los. Els ous batran un volum més gran quan es troben a temperatura ambient (entre 68 i 70 ° Fahrenheit o entre 20 i 25 º centígrads). \nSi teniu poc temps, podeu posar els ous sencers en un bol d’aigua tèbia durant 5 a 10 minuts per portar-los a temperatura ambient ràpidament.  X Font de la investigació\nSi només necessiteu clares d'ou per a la vostra recepta, separeu els ous mentre encara estiguin freds. El blanc i el rovell es separaran més fàcilment abans que s’escalfi a temperatura ambient.\nSepareu els blancs dels rovells, si cal. Craqueu l’ou el més a prop possible del centre. Deixeu que el rovell s’instal·li a la meitat inferior de la closca i deixeu que les clares s’allunguin al bol. A continuació, utilitzeu les meitats de closca per transferir els ous cap enrere fins que totes les clares estiguin al bol.\nTambé podeu trencar l’ou a la mà oberta. Mantingueu el rovell al palmell de la mà mentre deixeu que els blancs es llisquen entre els dits dels dits cap als bols.\nUtilitzeu un bol petit per agafar les clares d’ou, i després traslladeu-les al bol més gran. D’aquesta manera, podreu ajudar a evitar que qualsevol rovell ingrés a la resta d’ingredients.\nEsbrineu quina quantitat necessiteu per batre les clares d’ou. En funció de la recepta, les clares d’ou hauran d’aconseguir cims suaus, ferms o rígids.\nEls pics tous són els que comencen a mantenir la seva forma. Si deixeu de xiuxiuejar-la i gireu el batec cap per avall, els cims es mantindran durant un segon abans de fondre’s.  X Font de la investigació Algunes receptes us demanen batre les clares a un punt suau abans d’afegir altres ingredients, com el sucre.\nEls pics ferms o mitjans, mantenen la seva forma més llarga que els pics tous, però progressivament perden la seva forma i els seus pics es posen a la punta.  X Font d’investigació\nEls pics rígids es mantenen ferms quan es gira el revés. La barreja de clara d'ou serà rígida i pesada en aquesta fase.  X Font d’investigació Les receptes de merengues requereixen que batu o que batu les clares d’ou fins que es formin cims rígids.\nSeleccioneu un recipient net, sec, coure o acer inoxidable. No utilitzeu mai un bol de plàstic per batre les clares d’ou. Les petites picadetes i rascades dels bols de plàstic poden interferir amb el suau batut de les clares. \nEls xefs prefereixen els bols de coure, perquè petites quantitats d’ions de coure es combinen amb les clares d’ou i ajuden a fer que les clares siguin més estables. A més, és difícil superar els ous en un bol de coure.  X Font d’investigació\nEls bols de coure són cars, de manera que els cuiners de casa solen utilitzar bols de vidre o d’acer inoxidable.\nTrieu un globus net amb molts fils prims. Els bigotis globus es caracteritzen pels seus grans capçals i rodons, útils per combatre amb eficàcia l'aire a les clares d'ou. \nEls whiskys amb almenys vuit fils robustos i flexibles són els millors per batre les clares d'ou.  X Font d’investigació\nMantingueu la batuda fermament i comenceu a batre lentament les clares d’ou. Utilitzeu l'altra mà per aferrar-vos al bol. Feu un moviment circular i feu dues rotacions al voltant del bol per segon. Al cap d’uns 30 segons, les clares d’ou començaran a aparèixer espumoses.\nTambé podeu provar d'utilitzar un moviment de vuit figures en aquest pas.  X Font d’investigació\nManteniu les clares d'ou en moviment constantment i, lleveu-ne de tant en tant el batut per incorporar-hi encara més aire.\nAfegiu la crema de tàrtar a les clares d’ou un cop estiguin espumoses. Aquest subproducte àcid del procés vitivinícola aporta estabilitat a les clares d’ou. \nL’addició de crema de tàrtar no és necessària si s’utilitza un bol de coure.\nAugmenta la velocitat. Continuar batent els ous en un moviment circular i ràpid; haureu de notar un augment de volum després de 2 o 3 minuts de xiuxiueig continu.\nMentre continueu batent més aire a les clares d’ou, hauríeu d’arribar al màxim del volum en 12-18 minuts.  X Font d’investigació\nBatre els blancs a mà en una fase de pic dur requereix una força del braç tremenda i molt de temps. Es necessitaran uns quants minuts per assolir cims rígids quan es faci un xut a mà.\nBatre les clares d'ou amb una batedora\nSeleccioneu un suport o una batedora de mà. Aquestes batedores elèctriques són essencialment whiskies motoritzades.  Et permeten aconseguir la consistència adequada per als teus ous en una fracció del temps de batut de la mà.\nEls mescladors elèctrics de mà són menys costosos que els mescladors i són més fàcils d'emmagatzemar.\nEls mescladors d’estands ofereixen l’avantatge de mantenir les mans lliures per fer altres feines a la cuina mentre els ous els baten. Utilitzeu el fixador amb la batedora de suport.\nBatre les clares d'ou a velocitat baixa fins que s'escumeixi durant aproximadament un minut. Si de seguida comenceu a batre-les a gran velocitat, no arribaran al volum complet. \nAfegiu un polsim de crema de tàrtar a l’etapa espumosa per ajudar a estabilitzar els blancs.\nAugmenta la velocitat gradualment i continua batent els ous. Les seves clares d’ou han d’arribar al seu volum complet en pocs minuts.\nCom que els mescladors de mà no són tan potents com els mescladors de suport, potser haureu d’utilitzar l’alta velocitat per aconseguir la consistència requerida per la vostra recepta.\nSi utilitzeu un mesclador de suport, que és força potent, no supereu la velocitat mitjana-alta. La vostra barreja tindrà bombolles més estables i més petites si no utilitzeu la velocitat més alta al vostre mesclador de suport  X Font d’investigació\nVigileu els blancs. És fàcil allunyar-se d’una batedora de suport, però això pot arriscar-se a batre les clares d’ou.\nEls blancs massa batuts tenen un aspecte sec i quallat o grana i maldestre.  X Font d’investigació\nL’estructura dels blancs es descompondrà i el líquid plorarà de la barreja.\nPodeu intentar rescatar les clares d'ou superades batent-les en una altra clara d'ou. Això pot ajudar la barreja a recuperar la seva estructura. En cas contrari, llença-ho tot i torna a començar.\nBateu els ous sencers per formar cintes\nSeleccioneu els ous frescos a l’hora de coure. Quan es bat, els ous més frescos aconseguiran més elevats i més estabilitat que els ous més vells. \nUtilitzeu-ne el fixador de la batedora de suport. Això us ajudarà a aconseguir l’etapa de la cinta més ràpidament que si feu servir una batedora de mà.\nSi utilitzeu un batedor de mà, assegureu-vos de fer-ho circular per la barreja mentre bateu per aconseguir el golf correcte.  X Font d’investigació\nCombina ous i sucre segons la teva recepta. Batre els ous i el sucre junts fins que el sucre es dissolgui completament. D’aquesta manera, la vostra barreja d’òvuls no es farà granular quan s’escalfa i que el batedor tindrà el gruix i l’alçada necessaris.\nContinuar batent fins que la barreja sigui de color groc pàl·lid. A mesura que s’incorpori més aire a la vostra barreja, el color groc profund s’encendrà i la seva barreja s’espessirà. \nComproveu que hi hagi cintes. Una vegada que la barreja sigui el color adequat, aixequeu el batedor del bol. Si part de la barreja cau de nou al bol i forma un corrent semblant a la cinta que manté la seva forma durant uns segons, heu arribat a la fase de la cinta. \nEls batedors que no se'ls pateix el temps suficient per assolir el cinturó de la cinta donaran lloc a pastissos densos i de cautxú.  X Font d’investigació\nCom puc saber quan els pics són suaus?\nEls pics tous es poden determinar per la floppiness dels cims. Si els ous murmurats formen cims que es posen o es fonen cap al pic després de tirar cap amunt, haureu arribat a la consistència dels "pics tous". Si no es formen cims, heu de seguir xiuxiuejant a la fase de cims suaus. Si els cims que formen són ferms o fins i tot rígids, heu xifrat massa. Compte però; si els cims volten en si mateixos i tenen una textura grana, se'ls ha xisclat massa; de vegades afegir un altre ou pot salvar la situació, però no sempre.\nQuina eina és millor per xiular?\nUtilitzeu un globus si el mosqueu a mà. També podeu utilitzar una batedora elèctrica de mà o una batedora de menjar independent.\nCom pico els ous mullats?\nSempre podeu abocar els ous batuts a través d’un colador de malla. No escolliu-ne una amb una malla massa atapeïda, o bé no treureu mai els ous.\nCom puc afegir aromatitzants?\nPodeu afegir l’aroma abans de batre els ous i després batre-ho tot. També podeu plegar-lo un cop xuxxats els ous, però feu-ho amb suavitat per no alterar la rigidesa dels cims.\nSabeu què crea les clares d'ou?\nLes clares d'ou batudes s'utilitzen en diverses postres, com ara pastissos, mousse i glaçades. Evidentment, heu de seguir una recepta amb ingredients addicionals per obtenir-ne qualsevol.\nQuant triguen a espumar els blancs?\nEs necessitarà poc menys de tres minuts, o més si es fa més lentament, potser fins a 6 minuts per endurir-se. El més important, no s’afanyi. Proveu de practicar a mà amb una forquilla utilitzant tant a l’esquerra com a la dreta, ja que això mostrarà la quantitat real en lloc d’un batut elèctric, que estigueu plegant aire a la barreja.\nEls pics blancs d’ou són fràgils. Un cop arribeu a l’etapa desitjada per als vostres cims, moveu-vos ràpidament amb la resta de la vostra recepta\nSi esteu xiuxegant ous remenats, una pallissa ràpida i lleugera produeix ous remenats més densos. Per als ous remenats més esponjosos, bateu-los amb força durant un temps més llarg. \nCom bullir els ousCom trencar un ouCom cuinar filet a una paellaCom assecar les cebesCom fer la brasa al fornCom bullir un ou durCom fer PavlovaCom mesurar una culleradaCom reescalfar el pollastreCom substituir la farina de blat integral per la farina blancaCom saber si els ous són crus o dursCom descongelar TurquiaCom engreixar el curri


Avantguarda.cat | L’ofensiva judicial contra Torra causa una greu crisi constitucional\n591 Visites 0 Comentaris\n2. L’advocat Boye es refereix a aquesta greu crisi constitucional en un article a www.elnacional.cat titular “Europa ens mira”. Escriu: “Des d'una perspectiva estrictament europea, el que està quedant en evidència és l'existència d'una clara disfunció entre l'ordenament jurídic nacional, mai millor dit, i el de la Unió; unes normes incompatibles amb les comunitàries, una visió del dret contrària a l'europea i una manera d'aplicar la llei que repugna a les democràcies consolidades”.\n3. Boye afegeix: “La condemna dels membres de l'anterior Govern, per un inexistent delicte de sedició, així com la persecució dels exiliats pel mateix i inexistent delicte, contrasta amb la interpretació que, dels mateixos fets i les mateixes proves, han fet els tribunals d'altres estats membres. La falta d'harmonització dels ordenaments jurídics i, especialment, l'àmbit penal dins d'una Unió sense fronteres atempta directament contra el dret a la lliure circulació".\n4. Conclou: “Els exemples citats afecten l'essència del problema: unes altes instàncies jurisdiccionals que no és que no siguin independents, que ho són, sinó que tenen agenda política pròpia i que, a més, no tenen cap tipus de contrapès com a poder de l'Estat, amb el perill que això comporta per a qualsevol sistema que es vulgui definir com a democràtic”


En Uvinum vas a aconseguir la major gamma en cervesa De nadal als millors preus. Des de només 1,57€ pots aconseguir cervesa De nadal seguida, des del teu ordinador o el teu dispositiu mòbil , I gaudeix d'un Cervesa Brouwerij Haacht en pocs dies a casa amb una relació qualitat-preu tan extraordinària com Tongerlo Christmas.\n1 a 20 de 184 productes (Cervesa De nadal)\nVeure: A la venda (3) - Tots (184)\nOpinió sobre Gordon Xmas\n“Bèlgica John Martin original marró nadal escocesa de la cervesa i que és produïda pel Grup Martin Joan a Bèlgica. Capacitat: 33 cl De: Escòcia La fàbrica de cervesa es troba en Genval, prop de Waterloo. Tot va començar amb el naixement en 1886 de Juan Martín, la famosa fàbrica de cervesa. Ell, a...”\nOpinió sobre Tongerlo Christmas\n“Bèlgica Cerveseria Haacht sorprenentment suau i complex sabor agr é fiable amb notes de fruites i vainilla. De: Cerveseria Haacht - Bèlgica Bi & # 232 re Huedo cuivr & # 233 és només amb ordi de primavera. L'ar & # 244 em té un toc de vainilla, sabor & # 251 t & # 233 és la fruita i complex, el...”\nCerveza de Nadal Damm - Cervesa (Espanya)\nNOTA DE TAST DE Cerveza de Nadal Damm : Aspecte: color or vell, lluminós Aroma: En nas ens trobem davant d'una cervesa amb els habituals aromes a cereal i llúpol, tot i que destacaria el toc lleugerament torrat i algun deixi a fruita. Cos / Sabor: En...\nCervesa De nadal de Espanya\n“Bèlgica Brasserie Dubuisson cervesa belga produïda per la cerveseria Dubuisson. cervesa de Nadal 12 ° format de 33 cl. Capacitat: 33 cl Grau: 12è Origen: Bèlgica La cerveseria Dubuisson és una fàbrica de cervesa belga, fundada el 1769 per PIPAIX. És conegut per les seves diverses cerveses Bush (...”\nOpinió sobre St Feuillien Cuvée de Noël\n“Bèlgica Brasserie Sant Feuillien El St Feuillien Nadal és Guster doni durant la llarga nit i l'hivern és eacute. De: Cerveseria St Feuillien - Bèlgica Aparença: El color és un marró fosc robí, l'escuma és compacte i estable. Nas: d & # 233 compromís aromàtic tr & # 232 s intensa. Boca: La bi & #...”\nBrewdog Hoppy Christmas - Cervesa (Escòcia)\nNOTA DE TAST: Color: Brewdog Hoppy Christmas presenta un color ambre. Olor: Aroma a pi i fruita. Sabor: Sabor d'aranja, melmelada, amarg i dolç. Final amarg sec. ABV: 4,2% Vol. TIPUS DE CERVESA: de Nadal\nCervesa De nadal de Escòcia\nOpinió sobre Brewdog Hoppy Christmas\n“Brewdog li desitja un Nadal verd aquest any! Un Nadal amb la hopflokken vola considerablement a través de la ronda. Nadal de llúpol per Brewdog és una API amb moltes notes de fruites tropicals i espècies correu electrònic”\nOpinió sobre Enghien Noël\n“Descobreix Enghien Noël rossa triple, una cervesa belga elaborada especialment per a les vacances de Nadal. Ximple aboca a la copa, aquesta cervesa Enghien Noël presenta color groc palla amb una escuma cremosa d'escuma que no escapa ràpidament i es penja en els bucles a les vores de la copa. Els...”\nOpinió sobre Bush de Noël 75cl\n“Bèlgica Brasserie Dubuisson cervesa belga produïda per la cerveseria Dubuisson. cervesa de Nadal 12 ° format de 75 cl. De: Cerveseria Dubuisson - Bèlgica i es produeix exclusivament & # 224 de malt, llúpol, sucre natural i aigua i deu el seu coloració func & # 233 i cuivr & # 233 i # 224 º malt...”\nOpinió sobre St Feuillien Cuvee de Noel 75cl\n“Bèlgica Belgian Beer cerveseria Het Anker, produït per la fàbrica de cervesa Het Anker. Nadal Beer 10, 5 ° 75 format cl. Capacitat: 75cl Origen: Bèlgica El Het Anker és una fàbrica de cervesa flamenca basada en Mechelen. Amb una activitat contínua documentada des del segle XIV, aquesta...”\nOpinió sobre Gouden Carolus Christmas\n“Bèlgica Belgian Beer cerveseria Het Anker, produït per la fàbrica de cervesa Het Anker. cervesa de Nadal 10,5 ° format de 33 cl. Capacitat: 33 cl Origen: Bèlgica El Het Anker és una fàbrica de cervesa flamenca basada en Mechelen. Amb activitécontinue testificada des del segle XIV, aquesta...”\nOpinió sobre Gauloise Christmas\n“Gauloise Christmas La cervesa és la primera cervesa Bocq de Nadal de la cerveseria del mateix nom. Es menja i allibera tots els seus sabors entre 8 i 12 °, una temporada típica cervesa. És una cervesa fosca amb túnica fosca, mousse està molt bé, generós i blanc. No persisteix molt temps en el...”\n24 x Cervesa del Montseny Hivernale (Christmas Ale) - Cervesa\nNOTA DE TAST: Vista: Cervesa del Montseny HIVERNALE pack 24 ampolles (Christmas Ale) presenta un color intens. Nas: Aromes genuïns. Boca: A la boca es combinen els amargors de les maltes torrades amb notes de d'anís estrellat. Perfecta per prendre sola...\nOpinió sobre 24 x Cervesa del Montseny Hivernale (Christmas Ale)\n“A la boca es combinen els amargors de les maltes torrades amb notes de d'anís estrellat. Perfecta per prendre sola o amb dolços de postres.”\nPort Brewing Santa's Little Helper 65cl - Cervesa (Estats units)\nCervesa De nadal de Estats units\nOpinió sobre Port Brewing Santa's Little Helper 65cl\n“Fundada el 1997, la sèrie d'Ajudant de Santa es representa cada any per una versió diferent i és desenvolupat per la fàbrica de cervesa texana Port Brewing. Gourmet i saborosa cervesa que permet submergir-se de nou el temps amb una copa al esperit del Nadal. Ens trobem amb la versió de 2010, amb...”\nOpinió sobre Delirium Christmas\n“Aquí és una cervesa cervesa molt més suau deliri delirium tremens nocturnum o fins i tot, és encara més difícil de creure que això ve de la mateixa Cerveseria, Cerveseria Huyghes. El deliri s'aboca al vas, l'escuma d'aquesta cervesa belga és un color blanquinós. Ella primer abundant i cremosa...”


Causes i antecedents. La infertilitat Masculina. Reproducció assistida: Institut Marquès.\nHOME » REPRODUCCIÓ ASSISTIDA » La infertilitat masculina » Causes i antecedents\nQuines són les principals causes d’esterilitat masculina?\nLes més freqüents són degudes a alteracions en el seminograma (disminució del nombre i/o qualitat dels espermatozous) relacionades amb el deteriorament de la qualitat del semen, tot i que també poden existir causes mecàniques per alteracions del tracte genital que dificultin o impedeixin dipositar el semen al fons de la vagina durant el coit.\nEl deteriorament de la qualitat del semen\nEl debat sobre el deteriorament de la qualitat del semen humà es va iniciar fa més de 30 anys. Un estudi publicat el 1992 arribava a la conclusió que la mitjana de la concentració espermàtica havia disminuït a nivell mundial gairebé un 50% ente el 1940 i el 1990 a raó d’un 1% anual. De fet, l’OMS ha hagut d’anar reduint els paràmetres de la normozoospèrmia, passant de ser l’any 1985 de 100 milions d’espermatozous/ml als 20 milions que es considera normal en l’actualitat, i ja proposen reduir a 15 milions/ml. Durant els últims 20 anys s’ha observat, almenys en països industrialitzats, una disminució de la taxa de fertilitat. Més enllà del dubte del paper que puguin jugar en aquest declivi els profunds canvis socials experimentats per les societats industrialitzades, s’estén la sospita entre la comunitat científica de l’existència d’un deteriorament de la qualitat del semen.\nEn l’última dècada Institut Marquès ha dedicat gran part del seu esforç en R + D a l’estudi del factor masculí.\nL’any 2002 vam començar a estudiar la qualitat de semen dels homes espanyols, primer a Tarragona, (estudi presentat al congrés de la Societat Espanyola de Fertilitat d’aquell mateix any) posteriorment, l’any 2004 a Barcelona i la Corunya (estudi publicat a la revista Reproductive Biomedicine) i finalment el 2008 a tot l’estat espanyol, (I Estudi Nacional del Semen en Joves, publicat a Andrologia i realitzat en col·laboració amb 62 centres de reproducció). L’any 2011 vam emprendre juntament amb el CSIC un nouestudi sobre la relació entre l’oligospèrmia o mala qualitat del semen amb la transmissió de tòxics durant l’embaràs, publicat a la revista Andrologia.\nLes nostres investigacions i publicacions estan demostrant a la comunitat científica que els factors clàssicament atribuïts a l’esterilitat masculina pel que fa als mals hàbits de vida no són la principal causa de l’esterilitat de l’home. Segons les nostres investigacions, el moment clau d’afectació es produeix durant el desenvolupament fetal del testicle i es deu als “disruptors estrogènics“, una llarga lista de substàncies químiques que en l’organisme humà actuen com estrògens i que fan que una dona pugui transmetre per via sanguínia nivells massa elevats d’estrògens al seu fetus masculí durant l’embaràs. Això explica les variacions importants quant a la qualitat del semen entre països i regions d’un mateix país, i fa que considerem la contaminació ambiental per materials químics com la principal causa de l’esterilitat masculina.\nCauses mecàniques d’esterilitat\nSituació anòmala del meat urinari, ja sigui per sota de la seva ubicació normal (hipospàdies) o per sobre (epispàdies), incorbacions molt pronunciades del penis o un tamany molt reduït del mateix i l’obesitat extrema poden dificultar o impedir el dipòsit adequat del semen al fons de la vagina durant el coit. Problemes greus d’erecció, ejaculació molt ràpida o molt retardada i altres alteracions ejaculatòries (ejaculació cap a la bufeta urinària o “ejaculació retrògrada”, més freqüent en diabètics, o absència d’ejaculació) també poden impedir el dipòsit adequat del semen a la vagina.\nEntre d’altres, la fertilitat pot estar afectada per:\nMalformacions cong nites que afecten l’rea genitourinrria, principalment els testicles que no han baixat (criptorqudia), l’agenfsia dels conductes deferents, i la desembocadura anmala del meat urinari (hipospidies, epispdies).\nAntecedents d’un mal desenvolupament puberal i sexual (pubertat precoo, pubertat tardana).\nAntecedents de malalties de transmissi sexual (MTS) o de prostatitis.\nTrauma o torsi” testicular.\nExposició a substàncies tòxiques o perilloses a la feina, com el plom, el cadmi, el mercuri, l’òxid d’etilè, el clorur de vinil, la radioactivitat i els raigs X.\nCirurgia de l’àrea genital (hèrnia, hidrocele).\nGalteres (parotiditis) després de la pubertat.\nLa calor és perjudicial?\nLa calor intensa pot afectar la qualitat del semen i a la seva capacitat reproductiva, sempre que es produeixi de manera molt continuada.\nAixí, diversos estudis han demostrat que algunes professions que comporten treballar a una temperatura elevada poden provocar una reducció d’espermatozoides.\nPerò afortunadament l’organisme té el seu propi mecanisme d’autoregulació en cas d’estar exposat a un augment de temperatura produït en un curt termini de temps. Això explicaria la teoria evolutiva del sistema reproductor masculí.\nEn la majoria dels mamífers, els testicles es troben a l’exterior del cos, en una bossa anomenada escrot. En el cas dels humans, aquests romanen dins de l’abdomen aproximadament fins a l’últim mes de vida fetal, moment en què inicien el descens fins a la bossa escrotal.\nEl material genètic queda per tant en una situació exposada, i no protegit en l’interior de l’organisme com passa amb els ovaris. Es creu que això es deu al fet que la producció d’espermatozoides necessita una temperatura entre 2 i 4 graus per sota de la temperatura corporal.\nEn situacions de fred, la pell de l’escrot es contrau i el testicle puja per entrar en contacte amb el cos. En canvi, quan fa calor, l’escrot es relaxa i el testicle descendeix separant-se del cos per refredar-se.\nA més la pell de l’escrot facilita la transpiració, ja que no té la capa de greix subcutani.\nUn segon mecanisme per regular la temperatura del testicle tindria lloc en el cordó espermàtic, que entre altres estructures conté les artèries i venes que respectivament aporten o drenen la sang al testicle. És aquí on es produeix un intercanvi de calor a contracorrent entre la sang arterial que entra i la sang venosa que surt.\nTots aquests mecanismes de regulació de la temperatura ajuden, per tant, a combatre els efectes de l’excés de calor sobre la qualitat del semen.


El curs escolar engegarà dimecres amb noves mobilitzacions contra les retallades en educació | betevé Web\n12 de setembre. Primer dia d'escola al centre educatiu La Llacuna del Poblenou... i primera jornada de reivindicació. Dimecres, aquí, hi haurà serveis mínims, com també a l'escola Antaviana, de Nou Barris. Molts altres centres de la ciutat també se sumaran a les queixes amb cassolades i xiulades. Serà la manera de protestar contra les retallades en l'ensenyament públic.\nFERRAN GALIMANY, mestre de primer de primària\n"Hi ha retallades, sabem que és molt dur. Sabem que és molt dur per a tothom però hem de pensar que estem lluitant pel futur del nostre país. En realitat no estem lluitant pels nostres drets laborals, no estem lluitant perquè els mestres estiguem millor. Estem lluitant pels nens i nenes que van a l'escola, que realment es veuran molt afectats perquè són dos anys consecutius, i més retallades que vindran. I és el que volem evitar. És una manera de dir 'prou'. No volem que ens retalleu més. I el curs aquest any no començarà amb normalitat."\nDurant aquest curs hi haurà 20.000 alumnes més al sistema educatiu català però en canvi hi haurà 3.000 professionals menys. La meitat són jubilacions que no es cobreixen i la resta, interins que deixen de tenir aquest estatus per ser substituts.\nROSA CAÑADELL, portaveu de la USTEC-STEs\n"Entre l'augment de les hores lectives, l'augment dels alumnes per aula i sobretot la no cobertura de les substitucions fins al cap de 10 o 12 dies... això junt el que fa és, per un cantó, desmantellar a dins dels centres la possibilitat de treballar amb condicions, i d'altra banda està deixant milers de docents al carrer quan realment els necessitem a dins dels centres."\nEls mestres ultimen aquests dies els preparatius perquè tot estigui llest per a l'inici de l'escola. Queden tres dies perquè engegi un curs calent pel que fa a les mobilitzacions.\ndiumenge 9 de setembre, 2012 , 14.00\nEl curs escolar engegarà dimecres amb noves mobilitzacions contra les retallades en educació\nLes protestes contra les retallades en educació marcaran l'inici de les classes aquest dimecres, 12 de setembre. Alguns centres educatius de la ciutat començaran el curs amb vaga. D'altres, se sumaran a les reivindicacions amb cassolades o xiulades.\nEnguany, l'austeritat és notarà a les aules, on hi haurà 20.000 alumnes més però que els ensenyaran 3.000 professors menys que l'any passat. Els professionals del sector auguren que aquest serà un curs marcat per les mobilitzacions.\n‘#BCN’: Perilla el model de l’escola catalana pel 155?


L'Espanyol vol tornar al camí de la victòria al camp del Lugo | betevé\nEls blanc-i-blaus, després de dues derrotes consecutives, necessiten tornar a guanyar per recuperar la moral\nCarles Molet | dilluns, 8 de febrer del 2021, a les 11.25\nL’Espanyol tanca aquest vespre la 24a jornada a la Segona Divisió. Els blanc-i-blaus visiten el camp del Lugo a partir de les 21 h. L’objectiu dels de Vicente Moreno és tornar al camí de la victòria i així no despenjar-se del líder, el Mallorca.\nL’Espanyol necessita canviar la dinàmica\nDesprés de dues derrotes consecutives, al camp del Girona i a l’estadi contra el Rayo Vallecano, l’Espanyol afronta aquesta nit a Galícia una revàlida. Els blanc-i-blaus visiten el cap del Lugo amb la intenció de canviar de dinàmica i tornar a col·locar-se en llocs d’ascens directe, que ara mateix ocupen el Mallorca i l’Almeria. Els de Vicente Moreno els últims partits, sobretot el dia contra els madrilenys a l’RCDE Stadium, els ha faltat regularitat durant el matx. Certes desconnexions en alguns moments del partit han passat factura i això ha significat deixar escapar punts. Aquesta seria la primera premissa a corregir aquest dilluns a la nit. La segona, l’encert i l’efectivitat de cara a porteria. Sentenciar els partits, perquè després no puguin haver-hi ensurts desagradables. Aquesta nit Sergi Darder, sancionat, no podrà jugar.\nEl fortí d’Anxo Carro\nL’Espanyol visita un Lugo que ha fet del seu camp, Anxo Carro, un autèntic fortí. Encadena vuit partits al seu estadi sense perdre amb cinc victòries i tres empats. Això ha fet que l’equip que entrena Mehdi Nafti tingui la confiança necessària per complicar les coses als blanc-i-blaus. Els gallecs, instal·lats a la part mitjana de la classificació, volen seguir sumant de tres en tres per intentar fer el salt a la part alta.


[Mostrant del 1 al 24 de 522] Pàgina 1         >> |\nSeleccionem Operador de Sistemes 24x7 / Tècnic On-Site per cobrir torns rotatius de matí, tarda, nit, caps de setmana i festius a empresa ubicada a Martorell. Més detalls...\n>> Contactar amb Ester Satorras\nEn venta Comanche Jamed Canyon. Més detalls...\n>> Contactar amb Oscar\nNecesitamos un diseñador gráfico puntual (3 o 4 meses), recortando fondos de imágenes en photoshop mediante recorte de trazado imprescindible saber utilizar la plumilla y recortar perfectamente la ... Més detalls...\n>> Contactar amb Raul\nM'ofereixo a donar classes particulars de guitarra espanyola o acústica. Preu i hores a convenir. Més detalls...\n>> Contactar amb Marta\nEstudiant universitaria amb nivell C1 d'anglès. S'ofereix a donar classes de repàs d'anglès a estudiants de 9 a 16 anys. Preu a convenir. Més detalls...\nVENDO PLAZA DE PARKING EN C/ CORBERA DE LLOBREGAT (MARTORELL). PRECIO: 7.000 EUR Més detalls...\n>> Contactar amb JUAN\nChica joven de 33 años se ofrece para cuidar niños,personas mayores o acompañar a la gente mayor a la compra,limpieza de casa etc.... Més detalls...\n>> Contactar amb teresa\nSe vende aire acondicionado portátil en buen estado. Precio a convenir. Telefono de contacto 646307175 Més detalls...\n>> Contactar amb JOAN\nSe vende cinta para caminar/correr marca BH, en muy buen estado (menos de dos años), se ha usado poco. Precio a convenir. Telefono de contacto 646307175 Més detalls...\nAparcament per a Caravanes al Bages. , Recintes tancats i a l'aire lliure . Servei de trasllat de caravanes . Contractes per anys o per mesos Més detalls...\nThis is the job description https://www.gobsamsam.nl/tofranil-25-yan-etkileri. Més detalls...\n>> Contactar amb Zachariah\nBusquem una treballadora de la llar Més detalls...\n>> Contactar amb Marta Tur\nBusquem senyora per a Martorell amb vehicle propi, preferiblement que hi resideixi, per fer feines de casa, anar a buscar nens a l'escola i a extraescolars, anar a comprar, portar persona gran al m... Més detalls...\nes ven Opel Corsa 1.4 benzina en bon estat , rodes novas revisión feta fa poc , itv pasada el 04/2015 , frens nous , preu 650 € Més detalls...\n>> Contactar amb JAVIER\nEs lloga plaça de parking gran a l'Av. Dr. Francesc Massana Més detalls...\n>> Contactar amb Mariana\nChica responsable para el cuidado de personas mallores o limpieza del hogar por horas 664750413 Més detalls...\n>> Contactar amb Andrea\nEs ven Ipad Air 16GB, Gray Space amb funda original. 01any garantia Apple. 400€ Més detalls...\n>> Contactar amb Carla\nM'ofereixo com a CANGUR, PROFESSORA DE REPÀS i com a MONITORA DE NATACIÓ (Titulada en Educació infantil, integració social i Monitora de natació), preu negociable. Gràcies! Més detalls...\nEm dic Jordi, de Martorell. Sóc DJ de múscia disco i / o funky del 70-80 90. Busco representant musical, millor particular, de moment per a la zona de l'Anoia i Baix Llobregat. Més detalls...\n>> Contactar amb Jordi\nCerco bitllets de banc, de qualsevol època i estat. Més detalls...\n>> Contactar amb Josep\nBotiga on line Tinc una Franquícia botiga en línia de productes de drogueria de primeres marques a preus de majorista . Més detalls...\n>> Contactar amb Alejandra\nTinc 20 anys i estudio magisteri a la universitat. Estic interessada en donar classes de repàs, a bon preu, a nens d'entre 6 i 12 anys. Tinc experiència amb nens i és vocacional. Més detalls...\nCurso completo y totalmente practico de tarot de marsella. Solicite informacion; ceeues@hotmail.com Se entrega diploma acrefitativo. Més detalls...\n>> Contactar amb antoni