Tecnologia i oci digital 14/03/2017 • Ràdio Capital de l'Empordà\nWhatsapp està provant un sistema de publicitat\nWhatsApp vol rendibilitzar la seva milionària base d’usuaris. El primer pas es va produir fa uns mesos, quan la companyia propietat de Facebook va anunciar un canvi en les condicions d’ús que obria les portes a la utilització comercial de les dades dels seus usuaris. Els que no hagin renunciat al consentiment exprés en els 30 dies següents al canvi de condicions seran els que primer han de comprovar l’explotació comercial del servei.\nI es que la companyia està estudiant anuncis ‘dirigits’ per evitar la fuga d’usuaris.\nReuters ha tingut accés a un document intern que explica les proves que l’empresa està realitzant ja per rendibilitzar l’ús de l’aplicació. Segons l’agència, l’empresa enfocaria la monetització de WhatsApp facturant a les empreses l’accés als comptes dels seus usuaris. És a dir, que un anunciant podria, en teoria, enviar la seva publicitat directament als mòbils de determinats usuaris, molt segmentats per perfils, una cosa que sap fer bé Facebook, a través de la seva experiència amb el sistema d’anuncis.\nWikileaks filtra un “pirateig” de mòbils per part de la CIA\nEl portal de filtracions Wikileaks va difondre la setmana passada detalls d’un programa encobert de ‘pirateig’ de la CIA nord-americana, com a part d’una sèrie en set lliuraments que defineix com “la major filtració de dades d’intel·ligència de la història”. Segons explica WikiLeaks, aquest primer lliurament, anomenat “Year Zero” i en què s’exposen els sistemes de ‘hackeig’, programari maliciós i armes cibernètiques emprades per l’agència d’espionatge nord-americà, comprèn 8.761 documents i arxius, procedents d ‘ “una xarxa aïllada i d’alta seguretat situada al Centre d’Intel·ligència Cibernètica de la CIA a Langley, Virgínia “. El portal de filtracions assenyala que va obtenir els documents d’una persona que va tenir accés a ells quan la CIA va perdre el control informàtic sobre els mateixos. Segons el comunicat, la CIA i els serveis d’intel·ligència aliats han aconseguit saltar-se el xifrat en serveis populars de telefonia i missatgeria com Signal, WhatsApp i Telegram, ha informat The New York Times.\nIntel, el fabricant de processadors, ha comprat Mobileye per 14.700 milions de dòlars (al voltant de 13.780 milions d’euros) per fer un pas estratègic en el sector de l’automoció. Mobileye és una coneguda empresa de Jerusalem especialitzada en donar múltiples solucions de programari per als cotxes. Evitar accidents, assistir tecnològicament a l’ésser humà al volant i aplanar el camí del vehicle de l’endemà, són alguns dels objectius de Mobileye.\nEl “pare d’internet” creu que la xarxa està en perill\nTim Berners-Lee ha configurat, en gran mesura, la manera en què ens relacionem en l’actualitat. Sense ell, la World Wide Web no existiria tal com la coneixem, per aquest motiu molts ho consideren com ‘el pare d’Internet’. No obstant això, 28 anys després de la seva creació, el progenitor tem per el seu fill.\nEn una carta oberta escrita per a la fundació que vetlla per la millora i disponibilitat de la web, Berners-Lee es mostra preocupat per “tres noves tendències” que considera que “hem de aplacar perquè la web pugui assolir el seu potencial autèntic com a eina que serveixi a la humanitat”. Les tres qüestions que apunta són el control de dades personals, les notícies falses i l’opacitat de la política.\nMessenger se suma al plagi de les històries d’Snapchat\nPrimer va ser Instagram amb les seves Històries. Després, el propi Facebook. Poc després, WhatsApp. I ara, Messenger és l’última aplicació de l’imperi de Facebook que se suma a la moda de les publicacions efímeres que va iniciar snapchat. Lluny d’avergonyir-se de copiar la idea, Facebook ha abraçat l’assumpte amb força. La nova funció portarà per nom Messenger Day i la idea és tan simple com podria ser: llisques el dit a la pantalla de l’app de missatgeria, accedeixes a un nou espai en què es poden fer fotos, gravar vídeos curts per a un contacte en concret, un grup de fins a cinc o per pujar-los a la teva història, on el veuran tots els que facin servir l’aplicació en els seus mòbils. Passades 24 hores, independentment de a qui li hagis enviat la publicació, aquesta desapareixerà soleta, com porta passant a snapchat des de 2013.\nMasses versions d’Android sense actualitzar\nAndroid és el sistema operatiu més usat del món i és present en més del 84% de telèfons del món. No obstant això, té un gran problema: està fragmentat, o en altres paraules, té moltes versions antiquades que encara s’utilitzen en molts d’aquests telèfons. Segons les xifres oficials de Google del mes de març, Nougat tot just té un 2,8% de la quota de mercat entre les versions 7.0 i 7.1 d’Android. La versió més actualitzada és la llançada en 2015, Android 6.0 (Marshmallow), que per si sola acumula un 31,3% del total de telèfons sota el sistema de Google. Tot així, si se sumen totes les versions de Lollipop, el percentatge és superior, amb un 32,5% entre les versions 5.0 i 5.1. Per filar encara més prim, un 20,8% dels usuaris segueix utilitzant Android 4.4, que es va llançar en 2014 i fa temps que ha estat abandonat.\nArticle anteriorMaite Bravo\nArticle següentAcord a Begur per millorar els recursos i el servei de la Policia Local


Resolució del rector de 20 de maig del 2016, de creació de l'Oficina de Programació i Planificació d'Estudis - UPF Bylaws and Regulations in English (UPF)\nResolució del rector de 20 de maig del 2016, de creació de l'Oficina de Programació i Planificació d'Estudis/\nLa creació del Centre per a la Innovació en Aprenentatge i Coneixement - Center for Learning Innovation and Knowledge (CLIK), per acord del Consell de Govern de 17 de febrer de 2016, que concentra les funcions de transformació del model d'aprenentatge per mitjà de la innovació, amb una atenció especial al multilingüisme i les llengües, a la formació del professorat, a l'assessorament pedagògic i al pla d'acció tutorial, entre altres, fa necessària l'articulació d'una nova unitat especialitzada que, dins l'Àrea de Docència, asseguri la coordinació de tots els processos vinculats a l'àmbit de la programació de titulacions i la planificació acadèmica i garanteixi la interlocució amb les autoritats educatives i les agències d'avaluació de la qualitat, entre altres organismes que hi intervenen, i que fins ara feia el CQUID.\nÉs per això que, a proposta del gerent, i en ús de les competències que m'atorga l'article 52 dels Estatuts,\nCrear l'Oficina de Programació i Planificació d'Estudis, adscrita a l'Àrea de Docència.\nL'Oficina de Programació i Planificació d'Estudis té per funcions:\nCoordinar i executar de les polítiques de planificació de titulacions i assessorar els òrgans de govern, les unitats acadèmiques i els centres adscrits en els processos relacionats amb la programació i la planificació acadèmiques dels ensenyaments oficials i propis de la UPF.\nCoordinar els processos vinculats a la verificació, modificació i extinció dels plans d'estudis o programes de formació acadèmica i la tramitació que se'n derivi.\nFormular propostes de normativa acadèmica en els àmbits d'actuació que li són propis.\nDonar suport en el disseny i l'execució de les iniciatives docents de millora de les titulacions de la UPF.\nElaborar manuals i assessorar en la preparació de convenis de titulacions interuniversitàries.\nDonar suport a la tramitació de l'oficialització dels títols universitaris.\nAquelles altres que se li encarreguin o que li atribueixin les normes pròpies de la Universitat.\nL'article 6 de la Resolució del rector de 4 de maig de 2009 queda redactat com segueix:\n"Article 6 .- Àrea de Docència\nL'Àrea de Docència, dirigida per un o una vicegerent, dirigeix, coordina, impulsa i avalua les tasques vinculades a l'ordenació i la gestió acadèmiques, la innovació docent i les activitats de formació acadèmica complementària dels estudiant. Dirigeix i coordina el Servei de Gestió Acadèmica, l'Oficina de Programació i Planificació d'Estudis i l'Oficina de Postgrau i Doctorat. També garanteix la coordinació administrativa i la coordinació del Centre per a la Innovació en Aprenentatge i Coneixement - Center for Learning Innovation and Knowledge (CLIK) amb la Gerència."\nBarcelona, 20 de maig del 2016


[Prèvia J9] Retornar de la millor manera possible Prèvies\n[Prèvia J9] Retornar de la millor manera possible\nEl primer equip de l’AE Prat rep l’Hospitalet a la novena jornada de competició, després de descansar dos caps de setmana seguits, amb l’objectiu de tornar al Sagnier amb el millor peu possible.\nEl Prat rep diumenge un vell conegut, el CE l’Hospitalet. Els potablava es veuran les cares amb un equip recent arribat a la categoria, però que després d’un fantàstic inici, lidera la taula classificatòria.\nPedro Dólera: “És un partit important davant un rival que actualment és el líder, i per tant està fent les coses molt bé. És un duel de gran dificultat, intens, on intentarem fer les coses molt bé per a sumar tres punts a casa”.\nEn el capítol de baixes, Pedro Dólera no podrà comptar amb Xavi Civil, lesionat. Carlos Guzmán i Oriol Ricarte seran dubte fins a última hora.\nDiumenge ens visita un dels equips revelació fins ara, el CE l’Hospitalet. Els riberencs arriben al matx després de superar l’Olot dimarts al seu estadi (3-1). Actualment, els de Risueño lideren la classificació del grup amb tretze punts, set més que els que acumula l’AE Prat.\nPedro Dólera: “L’Hospi té una plantilla que porta anys treballant junts. S’han reforçat molt bé i tenen un entrenador que està fent una bona feina. Tenen una forma de jugar on intenten tenir sempre la pilota, i això és difícil de contrarestar. A més, en la davantera tenen molta pólvora. Haurem d’estar molt atents i fer les coses molt bé si volem puntuar, ja que estan en un gran moment de forma. És cert que van tenir una ensopegada a Tarragona, però s’han recuperat a la perfecció”.\nRival: CE l’Hospitalet (1r classificat amb 13 punts)\nHorari: diumenge 13 de desembre de 2020, a les 12h.\nÀrbitre: Fernández Esesumaga, de la delegació basca.


Protesta de l'educació a Barcelona contra la gestió de Cambray\nSindicats, estudiants i famílies demanen més recursos per a l'educació pública i el cessament del conseller d'Educació\nAna Gili | Marta Casals Torres | Sandra García Prat | dissabte, 14 de maig del 2022, a les 20.50\nLa comunitat educativa ha tornat a sortir al carrer aquest dissabte, 14 de maig, per manifestar-se contra la gestió del conseller d’Educació, Josep Gonzàlez-Cambray i demanar-ne el cessament. Un miler de participants s’han concentrat a les 12 h a la plaça de la Universitat i han participat en la marxa que ha acabat al Parc de la Ciutadella, on s’hi han fet activitats reivindicatives. El lema escollit per a l’ocasió, en la recta final del curs 2022-2023, és “La comunitat educativa diu prou! Per una escola pública de qualitat“.\nLa manifestació l’han convocada els sindicats del sector: USTEC-STEs, CCOO, el Sindicat de Professors de Secundària, la Intersindical-CSC i la CGT (tots excepte la UGT i l’USOC, que no hi participen). Per primera vegada també s’hi sumen les famílies, representades per l’aFFaC (Associacions Federades de Famílies d’Alumnes), i el Sindicat d’Estudiants. Tot plegat a les portes, també, de quatre noves jornades de vaga en la recta final de curs.\nSindicats, famílies i estudiants s’uneixen\nLa portaveu d’USTEC, Iolanda Segura, ha insistit en la importància que les famílies també s’hagin adherit a aquesta convocatòria: “Cambray sempre diu que som els sindicats qui estem en contra, ara veiem que som tota la comunitat educativa.” En aquest sentit, la Belén Tascón, presidenta de l’aFFaC, ha destacat que les famílies surten al carrer per demanar al govern que desplegui el Decret d’Escola Inclusiva, pendent des del 2017, i ha criticat què “des de llavors s’està deixant fora alumnat vulnerable”. Tascón s’ha enorgullit de la feina que fan les AFA i AMPA explicant que sense les famílies “les escoles no funcionen”, perquè fan la feina d’extraescolars i acollides, entre d’altres.\nEstem aquí per reclamar una escola pública, amb recursos de veritat i en català”\nNúria Pastor portaveu Intersindical\nDes del Sindicat d’Estudiants destaquen, per exemple, l’increment de les taxes, l’augment de les ràtios o els preus de la formació professional. El portaveu, Oriol Gonzàlez, insisteix que la unitat educativa és indispensable “pels atacs que ens estan fent”. A més, els sindicats també demanen a la conselleria que defensi la immersió lingüística i el català a l’escola. Recentment el TSJC ha ordenat a Cambray que executi de manera immediata la sentència del 25 % de castellà.\nEducació presentarà un recurs contra l’ordre del TSJC d’aplicar el 25 % del castellà\nNoves aturades convocades i una vaga indefinida a l’horitzó\nEn un moment de màxima tensió amb el departament d’Educació, els sindicats mantenen el pols al govern i treballen ja en noves aturades. Des de la CGT, Montse Minguella, ha advertit al govern que les protestes continuaran i ha assegurat que “el curs que ve serà un curs de conflicte si no es soluciona”.\nPassat el migdia, la protesta s’ha convertit en una jornada reivindicativa amb una paella popular i un reguitzell de xerrades i debats al voltant de temes clau com la lluita contra la segruegació o els canvis que implicarà el nou currículum. La jornada també ha comptat amb activitats infantils per a les famílies que han participat a la manifestació, com un taller de circ i un espectacle d’animació.\nNova vaga a l’ensenyament al maig i al juny\nLa marxa s’ha convocat pocs dies abans que arribi la nova tongada de vagues a l’ensenyament. Són els dies 17 de maig, de 8 a 10 h; el 25 de maig, tot el dia; el 2 de juny, de 8 a 10 h, i el 9 de juny, tot el dia. Els docents fan una crida a aturar l’activitat i repetir les mobilitzacions dels cinc dies de vaga del març. Es tornaran a programar manifestacions als carrers el 25 de maig i el 9 de juny, en què la vaga a les escoles s’allargarà tota la jornada.\nSón els dies 17 de maig, de 8 a 10 h; el 25 de maig, tot el dia; el 2 de juny, de 8 a 10 h, i el 9 de juny, tot el dia.\n— Departament d'Educació — manifestacions a Barcelona — sindicats


El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances | ACN | Madrid | Economia | El Punt Avui\nEl Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances + El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances E-mail\nMadrid - 28 novembre 2019 15.31 h\nEl Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances\nLa Sala Social determina que el contracte d’interinitat no és vàlid per suplir absències per vacances, descansos o permisos d’altres empleats\nEntrada a les instal·lacions de l’Hospital Clínic de Barcelona ORIOL DURAN\nEl Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances El Suprem declara improcedent l’acomiadament d’una treballadora del Clínic que feia substitucions per cobrir vacances E-mail\nLa Sala Social del Tribunal Suprem ha determinat que l’Hospital Clínic va acomiadar de forma improcedent a una treballadora de la neteja que va signar 242 contractes de substitució en vuit anys per cobrir vacances d’altres empleats. El tribunal sosté que no és vàlid fer un contracte d’interinitat per substitució per suplir absències per vacances, descansos o permisos d’altres treballadors.\nD’aquesta manera, el Suprem ha estimat el recurs de la treballadora i anul·la la resolució del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) i la del jutjat social 11 de Barcelona, que van desestimar la demanda. El Suprem ha condemnat l’Hospital Clínic a triar entre readmetre la treballadora i abonar-li els salaris que ha deixat de percebre des del seu acomiadament el 8 de maig de 2015 o bé a indemnitzar-la amb 11.088 euros.\nLa treballadora va encadenar contractes d’interinitat per substitució 242 cops entre finals de 2007 i mitjans de 2015, quan l’empresa va notificar-li l’extinció del contracte. La demandant va argumentar que el cessament de la relació laboral és un acomiadament perquè la contractació temporal en aquest cas és “fraudulenta”. El Suprem li dóna la raó i sosté que el contracte d’interinitat no es podia utilitzar en aquest supòsit.\nDe fet, la sentència recorda que “el contracte indefinit constitueix la regla general” de les contractacions i el contracte d’interinitat ha d’obeir a una “circumstància extraordinària”. “Res d’extraordinari resulta del gaudi dels períodes de descans i vacances, als quals tenen dret tots els treballadors de l’empresa”, diu la resolució.\nEl tribunal insisteix que l’empresa és “plenament coneixedora de què la plantilla amb la qual compta gaudeix de vacances i descansos amb la regularitat pròpia de tals situacions i, per consegüent, la resposta al volum d’activitat habitual ha de contemplar les hores d’efectiva prestació”.\nEl TSJC i el jutjat social de Barcelona havien considerat que tot i el gran nombre de contractes, tots estaven justificats degudament i, per això, no hi havia frau de llei.\nA tots els contractes s’indicava el nom de la persona a la qual substituïa i la causa –assumptes propis, dies de conveni, recuperació horària, incapacitat temporal per vacances, festa optativa de conveni, absència, permís sindical, malaltia familiar o casament familiar–.


Vicenç Rosselló Verger: “No es pot saber de geografia física sense saber-ne d’humana, i a la inversa, tampoc”\nEl geògraf ha publicat enguany: l’estudi 'Rèquiem per als molins aiguaders de Mallorca' i la biografia de 'Pere J. Estelrich i Fuster'\nVicenç Rosselló Verger: “No es pot saber de geografia física sense saber-ne d’humana, i a la inversa, tampoc” JAUME MUNTANER\nPalmaVicenç Rosselló Verger (Palma, 1931) és un dels geògrafs més eminents de l’Estat. Té vuitanta-set anys, però continua en plena forma. Enguany ha publicat dos llibres: l’estudi Rèquiem per als molins aiguaders de Mallorca (Lleonard Muntaner Editor) i la biografia de Pere J. Estelrich i Fuster (1844-1912). Capdavanter de l’agricultura de Mallorca, publicat per l’Ajuntament de Santa Margalida. A més, ha reeditat Mallorca. El Sur y Sureste, ara en versió catalana, un títol que quan va aparèixer el 1964 va ser innovador i important i que ara ha estat recuperat mitjançant una coedició de l’Institut d’Estudis Catalans i l’Institut d’Estudis Baleàrics.\nAmb Mallorca. El Sur y Sureste, quines aportacions vàreu fer en l’estudi de la geografia del país?\nLa geografia moderna pràcticament no existia a Mallorca. El vaig escriure seguint el model de tesi doctoral francesa, que consistia en una espècie de panoràmica transversal i pluridisciplinària de tot el conjunt de la geografia física i humana. Era una novetat, aleshores, però aquest model fa anys que està periclitat. Aquella aproximació era una manera quasi enciclopèdica de repassar tots els aspectes -toponímics, històrics, agronòmics, climatològics, sociològics...- d’una realitat. L’aportació més important del llibre és que el vaig fer segons el que s’estilava a Europa fa més de mig segle.\nPerquè deis que ha periclitat aquell model transversal i panoràmic?\nAvui en dia es fan tesis molt més concretes i especialitzades. I és un problema, perquè la geografia física no s’explica sense la geografia humana. I a la inversa. L’home és un agent geomorfològic de primera categoria, sobretot l’home modern: com no l’hem de tenir en compte a l’hora de veure com s’ha transformat un paisatge? Igualment, no hi pot haver una explicació plausible per als contrastos entre diferents poblaments humans sense tenir en compte el punt de vista climàtic, físic o vegetatiu.\nL’empobriment ha estat considerable, veig.\nLa primera tesi doctoral només de geografia física que es va fer a Espanya vaig dirigir-la jo. Era el 1972 o 73, i estava convençut que s’havia d’anar cap a una especialització. Ara bé, s’hi havia d’anar sense descomptar la base global de la geografia clàssica. El concepte clàssic de geografia era integral i, per tant, relacionava tota mena de qüestions. Ara et trobes gent que en sap molt de geografia humana però res de geografia física, i a l’inrevés.\nAquell llibre va ser molt útil per omplir buits i explicar coses que només es podien explicar quan es va fer, no?\nCobreix una tercera part de l’illa de Mallorca. Jo volia fer una aportació exhaustiva. Els meus informadors eren pagesos, metges, comptables, funcionaris... S’havia de fer en aquell moment perquè Mallorca estava al tombant de l’economia turística, que ho va capgirar tot absolutament en pocs anys. Santanyí, per exemple, era un poble de pagesos, mariners i contrabandistes, i ara té botigues internacionals.\nPartint de la geografia, quina interpretació podem fer de la història recent de Mallorca?\nNofre Rullán diu que hi ha hagut una litoralització absoluta de la població de Mallorca. Santa Margalida, avui, té més població al costat de la mar que al nucli antic. A Calvià, igual. I a Son Servera, i a Sant Llorenç. I a tants altres llocs. Hi ha hagut una trabucada absoluta de la Mallorca rural. Quan jo vaig fer la tesi, a principis dels 60, encara hi havia pagesos. Ara ja no n’hi ha. Ara hi ha cambrers i gent que es dedica al turisme. Tampoc no hi havia terres abandonades i ara més de la meitat de les terres de Mallorca ho estan. Això és un gran canvi. Totes les previsions que vaig fer al llibre des del punt de vista poblacional estan equivocades.\nNo imaginàveu que l’impacte del turisme pogués ser tan radical.\nJo predeia que, a pesar de tot, hi hauria una continuïtat. Pensava que l’agricultura tenia futur i que el canvi no seria tan sobtat i que no s’imposarien tan radicalment el turisme i l’economia especulativa. Les inundacions de Sant Llorenç i de Son Carrió, per cert, no s’expliquen sense aquesta perspectiva. El boom turístic i l’economia especulativa varen fer que es modificassin els barrancs, que es fessin canalitzacions, que es construís on no s’hauria d’haver construït... El simple fet que hi hagi cotxes ja ho canvia tot, en una situació com aquesta. En un panorama agrícola, la torrentada no hauria matat ningú ni hauria fet la destrossa que va provocar.\nTambé heu publicat dos llibres nous. Què us interessa dels molins?\nEls molins m’han cridat l’atenció sempre, des que vaig descobrir que els molins també podien ser de moldre. Tots els molins de la meva infantesa eren de treure aigua. Aquest nou llibre és la reconstrucció d’un fulletó que es titulava Norias y molinos i que vaig publicar l’any 50 i escaig a la col·lecció Panorama balear.\nPer què Pere Estelrich és un personatge important?\nVa renovar l’agricultura mallorquina. Ell tenia la idea que el camp mallorquí no era cerealícola. Creia que ni les terres més fecundes donaven prou blat per a la població. Per això va propiciar l’arboricultura introduint a l’illa els ametlers, els albercoquers, les figueres... Hi havia figueres i ametlers a finals del XIX, però no plantacions. Ell va ser qui ho va fomentar. A les seves finques, feia proves: per veure quines classes d’ametlers fructificaven més, quins eren més rendibles... Va dur a terme una autèntica investigació, i després va fer un autèntic apostolat per propugnar l’arboricultura a Mallorca.


Alfons XIII de Borbó - Vilapedia\nFill del rei Alfons XII d'Espanya, que era fill de la reina Isabel II d'Espanya i de l'infant Francesc d'Assís d'Espanya, i de l'arxiduquessa Maria Cristina d'Àustria, filla de l'arxiduc Carles d'Àustria i de l'arxiduquessa Elisabet d'Àustria. El nou príncep nasqué sis mesos després de la mort del seu pare.\nEl 31 de maig de 1906 es casà amb la princesa Victòria Eugènia de Battenberg filla del príncep Enric de Battenberg i de la princesa Beatriu del Regne Unit. Era per tant néta per línia paterna del príncep Alexandre de Hessen-Darmstadt i de la comtessa polonesa Júlia von Rauke i per línia materna de la reina Victòria I del Regne Unit i del príncep Albert de Saxònia-Coburg Gotha.\nEl matrimoni estigué ple de controvèrsies, la condició humil de la princesa britànica ja que era tan sols una princesa de Battenberg amb el tractament d'altesa sereníssima i néta d'una simple comtessa polonesa. A la vegada la princesa no posseïa cap mena de fortuna i vivia a cost de la família reial britànica al Palau de Kensignton. A més a més, la jove professava el protestantisme un greu impediment per la família reial espanyola. Però el que realment es veia perillós era que la princesa era portadora del gen de l'hemofília i era probable que l'introduís als seus fills. Superats els obstacles la parella es casà a l'església dels Jerónimos de Madrid. Al mateix dia del casament l'anarquista català Mateu Morral els hi llençà un ram de flors amb una bomba que explota damunt del cotxe de cavalls de la parella que sortí il·lesa de l'atemptat.\nSAR l'infant Joan de Borbó nat a Madrid el 1913 i mort a Pamplona el 1993 a causa d'un càncer. Es casà amb la princesa Maria de la Mercè de Borbó-Dues Sicílies a Roma el 1935. Al 1977 va cedir els dres hereditaris en favor del seu fill Joan Carles I de Borbó\nDurant la seva minoria d'edat la seva mare exercí la Regència, en un període que veié la derrota davant els Estats Units i la pèrdua de les colònies de Cuba, Puerto Rico i Filipines (Tractat de París, 1898). Fou declarat major d'edat als setze anys (1902) i mostrà des del començament la seva voluntat de no sotmetre's a les limitacions constitucionals (encomanà el govern a polítics que li eren addictes i practicà una doble diplomàcia) a més de la seva perillosa inclinació envers l'exèrcit. Irritat per la manca de ductilitat de Maura, el deixà caure davant la protesta contra la repressió de la Setmana Tràgica de Barcelona (1909), i confià el govern a José Canalejas, que presidí la darrera etapa de govern estable (1910-1912). Simultàniament es llançà a la guerra colonial, en consolidar-se el protectorat a la zona nord del Marroc pel tractat franco-espanyol del 1912.\nEl fraccionament dels partits, que practicà conscientment, culminà quan el 1913 cridà Eduardo Dato al poder, prescindint del cap del partit conservador, que era Maura, i escindint aquella organització política. Però, en acabar-se la Primera Guerra Mundial i iniciar-se una etapa d'inquietud política i social, es trobà desemparat dels mecanismes de defensa tradicionals, que no pogueren substituir els fugaços governs de concentració (govern nacional del 1918, etc). La situació esdevingué greu en descobrir-se la seva intervenció directa en la guerra del Marroc, prescindint de l'alt comandament militar i induint al general Silvestre a una acció que dugué al sagnant Desastre d'Annual. Per tal d'evitar la discussió de les responsabilitats, afavorí el cop d'estat militar del general Miguel Primo de Rivera (setembre del 1923).\nAlfons XIII de Borbó i la seua esposa Victòria Eugènia de Battenberg varen ser distingits al 1925 com Alcaldes Honoraris per la Corporació Municipal de Vila-real, com una manifestació d'adhesió a la monarquia promoguda pel partit "Unió Patròtica".\nS'iniciaren així sis anys llargs de dictadura, amb la repressió sistemàtica del catalanisme, al qual el rei era ben hostil, malgrat les seves ambigüitats formals. Però en advertir que el règim dictatorial podia enfonsar la monarquia mateixa en el seu fracàs, es desféu de Primo de Rivera (gener del 1930) i intentà un impossible retorn al constitucionalisme, després del parèntesi de la dictadureta del general Berenguer. La màquina del caciquisme estava rovellada i els millors dels vells polítics l'havien abandonada: les eleccions municipals del 12 d'abril de 1931 mostraren que el país s'inclinava per la república, i el rei, temorós de possibles violències i abandonat de tothom, partí d'Espanya, esperant que un dia el tornarien a cridar. Lluny d'això, el suport de l'opinió pública minvaria amb els anys, malgrat la seva frustrada aproximació al carlisme.\nEl 1936 aprovà plenament l'aixecament del 18 de juliol i la política del general Francisco Franco. Poc abans de morir renuncià els seus drets en el seu tercer fill, Joan. El gener de 1980 les seves despulles foren traslladades de Roma (eren inhumades a l'església de la Mare de Déu de Montserrat) de Roma al mausoleu del Monestir de l'Escorial.\nObtingut de «http://vilapedia.wikis.cc/w/index.php?title=Alfons_XIII_de_Borbó&oldid=831»\nDarrera modificació de la pàgina: 19 jul 2010 a les 09:34.


Poblat talaiòtic de s'Illot - Proposta Didàctica 2017/2018\nProposta Didàctica 2017/2018\nPublicat el Wednesday, 13 de September de 2017\nOFERTA D’ACTIVITATS DIDÀCTIQUES CURS ESCOLAR 2017/18\nDes de l’Ajuntament de Sant Llorenç consideram molt interessant aquesta oferta didàctica per a les escoles, ja que oferim un dia complet en el qual els alumnes podran gaudir d’una visita a un dels jaciments arqueològics més importants de la cultura talaiòtica de Mallorca. Els infants aprendran a conèixer millor qui eren els talaiòtics, com vivien i els costums que tenien.\nL'oferta didàctica que ofereix el centre ha tengut molt bona acollida i molt bones crítiques per part de les escoles que han escollit aquesta visita per complementar la formació dels escolars en matèria de prehistòria. Podeu visualitzar un vídeo del que és un resum de la visita a la plana web del poblat, dins l’apartat de visites escolars a la web www.talaiotsillot.es\nTotes les societats deixen la seva petjada en el territori, però tal vegada les cultures prehistòriques de Mallorca, especialment la cultura talaiòtica, van introduir unes construccions tan majestuoses que han traspassat en el temps fins aquests dies i encara conformen un paisatge singular.\nLA CULTURA TALAIÒTICA (850 aC al 550 aC)\nApareixen noves construccions que, juntament amb un nou sistema social i econòmic, obren la darrera i més rica de les etapes de la prehistòria de les Illes Balears. Una característica rellevant és l’arquitectura ciclòpia, construccions d’edificacions amb grans blocs de pedra, la qual evidencia la complexa organització de la comunitat.\nPROPOSTA DIDÀCTICA PEL CURS ESCOLAR 2017/2018\nAquesta oferta didàctica va adreçada als alumnes de tercer cicle de primària i primer cicle d’ESO especialment, pels qui hi ha el material didàctic elaborat, però els altres cicles també poden assistir ja que la visita s’adapta a l’edat dels infants.\nA l’arribada dels escolars, l’equip de monitors els dóna la benvinguda i després comença la visita, que consta de tres parts:\nUna visita guiada al centre d’interpretació on els alumnes poden fer un repàs per l’època pretalaiòtica i talaiòtica, sab un poc més d’aquests primers pobladors, poden conèixer què feien, com es relacionaven, què menjaven... i també tenen la opció de veure una escena de la vida quotidiana d’una família de l’època a través del teatre virtual; així com també observar una maqueta de tot el poblat que permet tenir una visió general de totes les estructures que conformen el jaciment.\nUna visita guiada al jaciment per veure i interpretar el que ja han vist dins el centre, passejant per l’itinerari exterior i per damunt les passarel·les de fusta que enlairen als infants fins damunt les estructures, cosa que permet veure des de d’alt el jaciment sense trepitjar-lo. Una vegada finalitzada la visita exterior, els alumnes podran visualitzar mitjançant fotografies, la tasca realitzada pels arqueòlegs durant les seves excavacions, així com també els objectes trobats en el jaciment.\nFinalment, la visita es complementa amb un taller perquè puguin tenir l’experiència d’experimentar, entre els que poden escollir:\nTaller d’elaboració de ceràmica primitiva\nTaller d’elaboració de fones i taller de tir amb pilotes de tennis\nTaller de pintura rupestre, el qual va ser la novetat del curs escolar 2015-2016 i que va tenir una gran acollida.\nUN JACIMENT EN CONSTANT ACTIVITAT ARQUEOLÒGICA\nEl Poblat Talaiòtic de s’Illot és un jaciment en constant fases d’investigació pel fet que, des de l’any 2007; any en què l’Ajuntament de Sant Llorenç des Cardassar el va assolir com un objectiu prioritari a nivell cultural i històric; s’hi han duit a terme tasques de recuperació i investifació ininterrompuda.\nEl passat juliol de 2016, culminant les actuacions del pla d’investigació quinquennal del Poblat Talaiòtic de s’Illot, va començar la fase final d’intervenció amb el projecte anomenat “Proyecto para la ejecución de actuaciones de conservación y revalorización del Poblado Talayótico de s’Illot”, que fou presentat a la convocatòria del Govern Espanyol, a través de la línia de subvencions de l’1,5% cultural.\nL’objectiu principal del projecte era revalorar el jaciment, i les diferents actuacions que es dugueren a terme anaven encaminades a aquest propòsit, les quals foren:\nTaques de despedregament.\nConsolidació d’estructures en perill d’ esfondrament.\nExcavació i restauració del santuari 2.\nRealització de sondejos arqueològics en diferents estructures.\nRealització de feines complementàries a les de camp (treballs planimètrics, classificació i estudi de material, analítiques...).\nPer tant, aquesta darrera campanya ha estat clau per acabar de donar al Poblat Talaiòtic de s’Illot, l’empenta definitiva per a que es consolidi com a un atractiu turístic i cultural de referència.\nA través d’aquesta proposta didàctica, per tant, els alumnes podran veure l’estat en el qual es troben les diferents estructures que formen el poblat. Podran observar i diferenciar com encara hi ha zones que no han estat mai excavades; altres que estan en fase de consolidació i restauració i, finalment, estructures totalment excavades, la qual cosa fa que la interpretació del jaciment sigui més didàctica.\nPREUS ESCOLARS CURS 2017/2018\nEls preus escolars per al curs 2017/2018, són els següents:\nVisita guiada al centre i al jaciment à 2€ per nin/a\nVisita guiada al centre i al jaciment amb taller à 4€ per nin/a\nPodeu dur a terme les reserves o sol·licitar més informació sobre el Poblat Talaiòtic a:\nTelèfons: 971 81 14 75 // 629 54 73 86 (Rafela Riera)\nAdreça electrònica de contacte: rriera@santllorenc.es


Quim Torra sustituye a los consellers para acabar con el 155 en Cataluña\nInicio Nacional Quim Torra sustituye a los consellers para acabar con el 155 en...\nEl presidente Quim Torra ha firmado el Decreto 3/2018.\nEl presidente de la Generalitat de Cataluña, Quim Torra, ha firmado de nuevo el decreto de nombramiento de los consellers que formarán el Govern de la Generalitat, en este caso sustituye tanto a Jordi Turull y Josep Rull, que se encuentran en prisión como a Jordi Turull y Josep Rull, que se encuentran huidos en Bélgica según ha hecho público en un comunicado la Generalitat de Catalunya.\nElsa Artadi (Junts per Catalunya) será ahora consejera de Presidencia y portavoz, en sustitución de Jordi Turull. Alba Vergés (ERC)será la nueva consellera de Salud, Damià Calvet (Junts per Catalunya) ocupará la cartera de Territorio y Sostenibilidad, Laura Borràs (Junts per Catalunya) asumirá el departamento de Cultura, y Maria Àngels Chacón (PDeCAT) se hará cargo de la consellería de Empresa y Conocimiento.\nEl gabinete queda compuesto de la siguiente manera:\nPere Aragonès i Garcia, titular del Departamento de Economía y Hacienda, y vicepresidente\nElsa Artadi i Vila, consejera de la Presidencia y portavoz del Gobierno\nErnest Maragall i Mira, consejero de Acción Exterior, Relaciones Institucionales y Transparencia\nMiquel Buch i Moya, consejero de Interior\nJosep Bargalló i Valls, consejero de Enseñanza\nAlba Vergés i Bosch, consejera de Salud\nDamià Calvet i Valera, consejero de Territorio y Sostenibilidad\nLaura Borràs i Castanyer, consejera de Cultura\nEster Capella i Farré, consejera de Justicia\nChakir El Homrani Lesfar, consejero de Trabajo, Asuntos Sociales y Familias\nMaria Àngels Chacón i Feixas, consejera de Empresa y Conocimiento\nJordi Puigneró i Ferrer, consejero de Políticas Digitales y Administración Pública\nTeresa Jordà i Roura, consejera de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación.


per Uriol Gilibets, 8 de juny de 2015 a les 23:34 |\nPer Zaratu el 23 de juliol de 2015 a les 21:42\nPer Ruyra el 17 de juny de 2015 a les 16:41\nPer Anònim el 17 de juny de 2015 a les 15:11\nOriol, Critiques els qui fan discursos moralistes però tu no pares de prejutjar amb arguments carregats de pretensiosa grandiloqüència. Dius que t'inspira Paolo Coelho però escrius malament el seu nom. Dius que ets graduat en estudis literaris i farceixes els teus articles de faltes d'ortografia. Per exemple: "És com si Charles Dickens li escriguis un poema sorneguer a Albert Espinosa" (escriguis?! suposo que volies dir "escrivís" o "escrigués"). Oriol, deixa'm que jo també t'engalti una frase moralista: "la mediocritat inconscient és atrevida i perillosa".\nPer Rebequeta de màniga llarga el 14 de juny de 2015 a les 20:15\n""tots els que doneu lliçons sobre faltes ortogràfiques espero que no n'hagueu fet mai ni una, en cas contrari quins bocamolls"" Un dia pots fer una falta. Dos dies. Ara s'hi fixa una mica més i no en fa tantes, però abans escrivia tal com li rajava. Hi ha faltes que no les corregeix el corrector. I quan escrius en un mitjà púbic, queda bastant malament fer faltes. PD: púbic no és una falta, està escrit aspreçamend. PD2: «Un paio amb samarretes reivindicatives, amb una barba arreglada però no a la moda parlamentaria, donant lliçons practiques de moral i de comportament» Uriol Gilibets | Actualitzat el 24/11/2014. Aquell dia em vaig esgarrifar, és molt important escriure vé si bols ca at tingin en "conte".\nPer Comtes, comptes i contes el 14 de juny de 2015 a les 17:13\nPer JS el 14 de juny de 2015 a les 16:24\nPer Anònim el 14 de juny de 2015 a les 00:36\nPer Anònim el 13 de juny de 2015 a les 11:53\nPer Anònim he dit el 11 de juny de 2015 a les 15:58\nCal distreure al personal , ja que la relligió a perdut força entre la joventut. I a més, el futbol es menja tots els demés esports ,excepte el básquet i formula 1.El futbol de primera, vull dir.\nPer Anònim el 11 de juny de 2015 a les 13:04\nPer Anònim el 11 de juny de 2015 a les 11:01\nCrec que t' has deixat un grup i molt important i crec que ja es majoritari. El que no li agrada el futbol però, quan juga el Barça (si és una final o un Barça-Madrid) o la Selecció Catalana, passa a ser l' incondicional per excel·lència i el més entès. Tanmateix, pel seguidor del Madrid i de la Selecció Espanyola. Crec que el grup que barreja esport "equip i colors" i política ja és un grup molt nombrós! Això, sí! No els demanis res que afecti a l' Eibar!!\nPer Follet del Pont de la Frau el 11 de juny de 2015 a les 08:24


La devolució del descompte aeri obté poca resposta el primer dia\nEl Govern només tramita 332 bitllets per un valor de 1.500 euros\nJoan Carles Palos | 08 febrer 2005\nLes oficines de Sa Nostra iniciaren ahir el procés de devolució anticipada del 5% d'increment del descompte aeri i marítim previst pel Ministeri de Foment amb una resposta més bé «escassa» a la iniciativa plantejada pel Govern per agilitar-ne la tramitació. De fet, el primer dia només es gestionaren 332 bitllets per un valor total de 1.517 euros.\nTot i les previsions formulades des del sector del transport aeri i de les agències de viatges, per les quals la iniciativa podria afectar uns 25.000 ciutadans de les Illes, fonts de l'Executiu autonòmic no volgueren valorar els resultats i només es limitaren a valorar «positivament el correcte funcionament del servei prestat i l'acollida de la iniciativa».\nLa Conselleria d'Economia, Hisenda i Innovació centralitzarà a partir d'ara tota la informació referida al procés anunciat la setmana passada per la vicepresidenta Estaràs i que compta amb el suport de Sa Nostra-Caixa de Balears i la patronal d'agències de viatges Aviba. Segons aquestes fonts, la jornada d'ahir es desenvolupà sense cap tipus d'incident.\nA través d'una nota oficial es notificà ahir que «el Govern ha pagat, a través de les oficines de Sa Nostra, un total de 1.517 euros durant el primer dia de cobrament del descompte del 5 per cent. Aquesta quantitat correspon a 332 bitllets presentats pels beneficiaris de la bonificació. Això suposaria una mitjana de 4,5 euros per cada bitllet presentat. Els percentatges per zones geogràfiques de la Comunitat es distribuí de la següent manera: el 65% dels bitllets gestionats correspongueren a la zona de Palma, el 16% a pobles de Mallorca, el 12% a les Pitiüses i el 7% a Menorca.\nLa bonificació per l'increment del descompte aeri i marítim es produí amb absoluta normalitat i, segons fonts de la Conselleria d'Hisenda, en tots els casos la devolució es pogué fer de manera immediata. Això sí, sempre que aportassin la documentació exigida per justificar el viatge: el DNI, la còpia del bitllet o el justificant.\nEl responsable d'emissió de bitllets de la patronal Aviba, Carlos Almoguera, explicà ahir que la majoria de titulars que han sol·licitat algun tipus de justificant han estat empreses i institucions públiques. Així, Almoguera declarà que la iniciativa del Govern tendrà poca incidència entre els ciutadans, ja que en la majoria dels casos «el temps que s'ha de perdre per obtenir la devolució no justifica els 5 euros que es poden aconseguir per bitllet».


La resurrecció de les causes pel finançament il·legal del PP\nLa Kitchen, juntament amb la Púnica i Lezo, ajuden a reactivar la investigació de la caixa b del Partit Popular\nLa Gürtel, les últimes peces de la qual estan pendents de judici, va servir d'espoleta per aprofundir en aquestes indagacions\nMadrid - Divendres, 28/12/2018 | Actualitzada 30/12/2018 - 21:31\nMoltes vegades els casos de corrupció s’entremesclen. Un porta a un altre i amb una mica de sort fins i tot ajuden a aclarir-lo. Això és més o menys el que ha passat aquest any amb les diferents causes en les quals s’investiga el presumpte finançament il·legal del PP. I això que amb la sentència de la primera època de la Gürtel, que va motivar la moció de censura que va portar al poder Pedro Sánchez, feia l’efecte que ja no havia de quedar gaire per conèixer en relació amb aquestes pràctiques irregulars.\nPerò aquesta sentència, en comptes de significar el final de les indagacions obertes en relació amb el finançament il·lícit del PP, va ser un revulsiu i va permetre reobrir una de les seves peces filles, la seguida per la “comptabilitat extracomptable” que durant anys va seguir a mà l’extresorer del partit Luis Bárcenas. També s’hi va sumar el que van declarar en el judici pel finançament irregular del partit a València alguns dels acusats, unes manifestacions que van permetre imputar l’expresident valencià Francisco Camps en una altra de les peces més petites del ‘cas Gürtel’, encara pendents de judici.\nLa contribució de Villarejo\nL’última empenta a la principal causa en la qual s’indaga en el finançament irregular del PP ha arribat precisament de la mà de l’exsenador popular, que ha tornat a l’actualitat gràcies al cas Tàndem, en el qual s’investiguen les anomenades clavegueres policials i que té com a principal imputat l’excomissari José Manuel Villarejo. L’expolicia es declarava “atònit” de veure com el PP permetia que l’operació Kitchen es transformés en una “Gürtel 2” en un recent àudio amb què provava de defensar-se de les acusacions en contra seva.\nLa vigília de Nadal el jutge José de la Mata va prendre declaració tant a Bárcenas com a la seva dona, Rosalía Iglesias, tots dos condemnats per la Gürtel, per la presumpta sostracció de documentació compromesa per al PP que guardaven. El robatori s’hauria comès en l’anomenada operació Kitchen, en la qual el Ministeri de l’Interior ha admès que va pagar col·laboradors amb diners de fons reservats.\nEl magistrat també va citar a declarar el que el 2013 era xofer del matrimoni, Sergio Ríos, que es va acollir al seu dret a no declarar en relació amb els suposats pagaments que va rebre d’Interior per aconseguir aquesta documentació. Bárcenas, per la seva part, va explicar que ignorava si aquesta documentació havia sigut incorporada a la causa en el seu moment, perquè d’això se’n va ocupar el seu aleshores advocat, Javier Gómez de Liaño. El que sí que va admetre és que incloïa dades relatives al finançament irregular del partit, ja que va assenyalar que contenia informació sobre el pagament a una campanya electoral en la qual María Dolores de Cospedal era candidata, fets que van ser arxivats per un jutjat a Toledo.\nOn arribi la investigació de l’operació Kitchen, que s’investiga en dos jutjats de l’Audiència Nacional, s’hi sumarà el que aparegui en els casos Púnica i Lezo, en el si del qual s’investiga el finançament il·legal del PP madrileny. L’últim pas del jutge Manuel García Castellón per avançar en les indagacions ha sigut demanar informació a l’Agència Tributària i a entitats financeres sobre dos empresaris i una desena de societats “relacionades amb el finançament il·legal del Partit Popular a la Comunitat de Madrid a través de l’ens públic Agència Informàtica i Comunicacions de la Comunitat de Madrid (ICM) entre el 2010 i el 2014, quan Esperanza Aguirre presidia la formació”.\nTemes: Audiencia Nacional Caso Lezo José Manuel Villarejo Cas Gürtel Operació Púnica PP


Mamá Ladilla en 16 Toneladas Valencia @ 16 Toneladas, València [22 de junio]\n2018-06-22T22:30:00+02:00 2018-06-23T02:00:00+02:00 http://valencia.carpediem.cd/data/afisha/bp/8a/38/8a38676f90.jpg (castellano) MAMÁ LADILLA en directo Presentando su nuevo disco “Quién pudriera” Viernes 22 de junio de 2018 – 16 Toneladas Rock Club, Valencia Apertura de puertas: 22:30 horas. Inicio concierto: 23:00 horas Entrada anticipada: 12 € en entradium.com (ht... http://valencia.carpediem.cd/events6979471-mam-ladilla-en-16-toneladas-valencia-at-16-toneladas/ Mamá Ladilla en 16 Toneladas Valencia Calle de Ricardo Micó, 46009 Valencia 16 Toneladas\nMamá Ladilla en 16 Toneladas Valencia\nMAMÁ LADILLA en directo\nPresentando su nuevo disco “Quién pudriera”\nViernes 22 de junio de 2018 – 16 Toneladas Rock Club, Valencia\nApertura de puertas: 22:30 horas. Inicio concierto: 23:00 horas\nEntrada anticipada: 12 € en entradium.com (https://bit.ly/2JToIxg)\nArtista invitado: ASQUEIOT\nAcceso permitido a mayores de 16 años y menores acompañados por un adulto.\nLos tres siguientes discos, Requesound (1999), Power de mí (2001) y Analfabada (2002) grabados en Granada, van llevando al trío hacia un sonido cada vez más propio y reconocible. En 2004 se reedita la demo bajo el nombre Directamente de la basura — diez años macerando, y en 2005 sale a la venta Autorretrete, el 6º disco oficial, tras cuya gira Llors deja el grupo, ocupando su puesto Javi Rojas. Con él al bajo se edita Jamón Beibe (2010) y el EP Bilis (2014).\nMás adelante Mamá ladilla afronta nuevos cambios de formación, pasando Sergio González al bajo y Abel del Fresno a la batería. Esta alineación gira dos veces por EEUU, México y República Dominicana y graba los LPs Coprofonía (2015), Un bis y a la cama (2016, doble CD en directo) y Quién pudriera (2018). Asímismo se estrena en 2015 ¡Arrea!, un musical basado en las canciones del grupo, que tras 11 exitosas funciones en Madrid comienza en 2018 a recorrer la península mientras al mismo tiempo se desarrolla «No estaba muerTour», la extensa gira de presentación del último disco de estudio.\nVer videoclip “Locas” https://youtu.be/prME8jD5zZs\nVer todos sus videos https://youtube.com/channel/UCLaE14qaGkT5jHTp7qOnhHg\nAsqueiot es un “Power Dúo” de Rock de la Ribera, así se autodenominan los de Castelló de la Ribera, los cuales dicen no necesitar guitarras para llenar el escenario.\nEntre el Rock Duro, el Rock Alternativo y algún toque Stoner, Asqueiot irrumpe en el panorama del Rock en valenciano con fuerza, presentando su primer trabajo “Reflexos”. Un trabajo autoproducido donde se escuchan las influencias de Rage Against The Machine, Audioslave, Nirvana o Queens Of The Stone Age, que defenderán en directo con mucha potencia.\nContacto producción: Fran Gascón / [email protected] / 680470962\nMAMÁ LADILLA en directe\nPresentant el seu nou disc «Quién pudriera»\nDivendres 22 de juny de 2018 — 16 Toneladas Rock Club, València\nObertura de portes: 22:30 hores. Inici concert: 23:00 hores\nEntrada anticipada: 12 € en entradium.com / Entrada guixeta: 15 €\nArtista convidat: ASQUEIOT\nAccés permès als majors de 16 anys i menors acompanyats per un adult.\nMamá Ladilla és un trio de Punk-Rock fundat per Juan Abarca al setembre de 1994 amb les seves cançons com a punt de partida, al costat de Llors Merino i Ferro al baix i bateria respectivament.\nA la fi d'aquest mateix any s'edita Directamente a la basura, la primera demo del grup, en directe, que obté una molt bona acollida i els facilita la grabació del seu primer CD: Arzobispofobia (1996). Un segon disc, Naces creces, te jodes y mueres (1998), porta al grup a girar per Espanya amb més assiduïtat, passant per tots els principals festivals i actuant en més de 60 llocs en dos anys.\nEls tres següents discos, Requesound (1999), Power de mí (2001) i Analfabada (2002) gravats a Granada, van portant al trio cap a un so cada vegada més propi i reconeixible. El 2004 es reedita la demo sota el nom Directamente de la basura — diez años macerando, i el 2005 surt a la venda Autorretrete, el 6è disc oficial, després de la gira Llors deixa el grup, ocupant el seu lloc Javi Rojas. Amb ell al baix s'edita Jamón Beibe (2010) i l'EP Bilis (2014).\nMés endavant Mamá Ladilla afronta nous canvis de formació, passant Sergio González al baix i Abel del Fresno a la bateria. Aquesta alineació gira dues vegades pels EUA, Mèxic i República Dominicana i grava els LPs Coprofonía (2015), Un bis y a la cama (2016, doble CD en directe) i Quién pudriera(2018). Així mateix s'estrena a 2015 ¡Arrea!, un musical basat en les cançons del grup, que després d'11 exitoses funcions a Madrid comença el 2018 a recórrer la península mentre al mateix temps es desenvolupa «No estaba muerTour», l'extensa gira de presentació del últim disc d'estudi.\nAsqueiot es un «power Duo» de Rock de la Ribera, així s'autodenominen els de Castelló de la Ribera, els quals diuen no necessitar guitarres per a plenar l'escenari. Entre el Rock Dur, el Rock Alternatiu i algun toc Stoner, Asqueiot entra en el panorama del Rock en valencià amb força, presentant el seu primer treball «Reflexos». Un treball auto produït on s'escolten les influencies de Rage Against The Machine, Audioslave, Nirvana o Queens Of The Stone Age, que defensaran en directe amb molta potència.\nThe Lords of Altamont en 16Toneladas (Valencia)\nOsaka Monaurail + The Black Waste Factory en 16Toneladas\n4 jul. 21:30 - 00:30


Inici | Granbosc.cat\nAmb Granbosc sortiràs guanyant en estalvi, qualitat i comoditat.\nSi vols informació, et truquem en breu!\nDescobrir Granbosc ha sigut una sort per tots els de casa; El sistema grosc és increïble: la llenya del camió a casa en 1 minut, queda perfectament ordenada i no hi ha dubte del que compres. Llenya de qualitat i servei immillorable, molt recomanable i molt agraïts!\nFamília Puigbó.Compra Grosc Roure i Alzina\nMolt satisfets de la compra del Grosc, per la comoditat que te. Igual que els Encenalls, donem un sac de 3kg. a cada grup que ve a la casa per encendre la barbacoa/llar de foc, i és un detall molt valorat per a ells. Gràcies.\nTurisme Rural El Senyer / Compra Encenalls i Grosc.\nGurb / Osona\nGranbosc és biomassa\nen totes les seves variants\nLa Biomassa (Alzina, Roure, Faig, Briquetes, Encenalls, Estelles, Pèl·let, ...) es presenta al mercat com una alternativa energètica neta al gas, gasoil i nuclears-elèctriques, amb un cost molt menor i respectuós amb el medi ambient.\nEscalfa casa teva amb Granbosc.\nAixò és un Grosc!\nÉs un m³ de llenya endreçada en una estructura estable de fusta, que permet guanyar en comoditat i manipulació, ser precís en el volum i just en el preu de la llenya.\nSempre rebreu la mateixa quantitat.\nEl grosc és la forma més honesta i econòmica de vendre llenya.


Booking.com: 3 hotels a Białobrzegi, Polònia. Reserva el teu hotel!\nInici → Polònia → 5.451 establiments\nMasovia → 540 establiments\n76 clients han fet una reserva des dels Estats Units en els últims 5 minuts\nCerca hotels a Białobrzegi\nA Białobrzegi i als voltants\nA Białobrzegi també et pots allotjar en:\nBiałobrzegi 3 establiments\ndes de $37,87\ndes de $104,15\nHotels destacats a Białobrzegi\nPuntuació a partir de 33 comentaris: Bé, 7.9\nVery good location,private port, very nice terase.Ideal for young couples or people enjoyng boating.\nI recommend bringing your own spirits if you fancy anything special(single malt, good wine)\nHotel Marina Diana is located by the Zegrze Reservoir and boasts its own private beach. It offers bright rooms with free Wi-Fi, as well as access to water sports facilities on site. Més informació…\ndes de $63,12\nul. Wczasowa 15A, Białobrzegi\nIRSS Ośrodek Szkoleniowy is located by the Zegrze Reservoir and offers pastel-coloured rooms with free Wi-Fi and a private bathroom. It includes a private beach area and a green garden. Més informació…\nPuntuació a partir de 5 comentaris: Bé, 7.1\nLocated on the picturesque banks of Zegrze Lake, with its own private sandy beach, CKR Promenada is only 30 Km from Warsaw. Més informació…\na prop Białobrzegi\nMarywilska 16, Bialoleka, Varsòvia\n(a 17.2 km de Białobrzegi)\nPuntuació a partir de 542 comentaris: Molt bé, 8.1\nHotel Partner is located about 10 minutes’ drive from Warsaw’s Old Town, close to large shopping centres at Trasa Toruńska. It offers rooms with LCD TV and free Wi-Fi in lobby and restaurant. Més informació…\ndes de $55,23\nAl. Jerozolimskie 65/79, Sródmiescie, Varsòvia\n(a 24.9 km de Białobrzegi)\nPuntuació a partir de 2905 comentaris: Fabulós, 8.9\nLes bones instal.lacions de l'hotel, incloent l'accés a Internet mitjançant ordinadors al lobby. L'esmorçar també es molt remarcable per la seva varietat i qualitat. També es de destacar la neteja de les habitacions.\nEl luxós hotel Warsaw Marriott està situat davant de l'estació central de Varsòvia i disposa d'habitacions amb minibar, TV per satèl·lit i aire condicionat. Més informació…\ndes de $89,71\nPlac Artura Zawiszy 1, Ochota, Varsòvia\n(a 25.5 km de Białobrzegi)\nPuntuació a partir de 1198 comentaris: Molt bé, 8.4\nEl Radisson Blu Sobieski és un hotel de luxe situat al centre de Varsòvia, a 1 km del centre de la ciutat. Ofereix habitacions elegants, una cuina excel·lent i instal·lacions d'oci. Més informació…\nPl. Powstanców Warszawy 2, Sródmiescie, Varsòvia\n(a 24.1 km de Białobrzegi)\nPuntuació a partir de 1564 comentaris: Bé, 7.6\nL'Hotel Gromada Warszawa Centrum és un hotel de 3 estrelles situat al centre de Varsòvia, a 400 m del famós carrer de Nowy Świat. Ofereix habitacions espaioses amb internet gratuïta i TV per...


Al-Àndalus | Museu de Lleida\nMoneda musulmana de plata amb el valor de la desena part del dinar d’or. Mostra una doble inscripció en cada cara que menciona el nom del sobirà, el lloc i la data d’emissió, a més de textos religiosos.\nMedina Larida, any 445 de l’hègira (1054 dC)\nNúm. Inv. MLDC 3541\nAmpolla de ceràmica vidrada andalusina molt rica tant decorativament com formalment. Se’n coneixen més de vint sèries destinades a la taula, l’emmagatzematge i altres funcions. La tècnica del vidrat es generalitzà ràpidament a l’al-Àndalus tot seguint els gustos orientals.\nAntic Portal de la Magdalena de Lleida\nNúm. Inv. MLDC 3599 (dipòsit de l’Ajuntament de Lleida)\nEs tracta d’omòplats de boví polits amb lletres de l’alfabet àrab. A la cara anterior hi apareixen les lletres disposades en dues o tres línies, mentre que a la part posterior de dues trobem un seguit de petites incisions i alguna lletra. La seva funció, ara per ara, és desconeguda, tot i que es podria plantejar com a possibilitat que es tractessin d’objectes emprats per a l’aprenentatge de l’alfabet.\nCap a 950-1090\nPortal de la Magdalena de Lleida\nNúm. Inv. MLDC 3595 (dipòsit de l’Ajuntament de Lleida)\nCeràmica d’aixovar domèstic destinat al servei de taula. Incorpora decoració geomètrica i zoomorfa pròpia de la vaixella de luxe andalusina. En la safa s’hi mostra un paó, au representada en les descripcions del Paradís de l’Alcorà, fet que denota l’expansió per tot el territori d’una moda oriental que cerca el simbolisme, tant religiós com ideològic.\nSegona meitat segle X o primer terç del segle XI\nNúm. Inv. MLDC 3598 (dipòsit de l’Ajuntament de Lleida)\nAvís legal - Drets d'autor © 2022 - Museu de Lleida: diocesà i comarcal


Aprendre llengües: 05/01/2009 - 06/01/2009\n Cursos gratuïts a la xarxa\nFa dies vam parlar, en un post, de la iniciativa Open Course Ware d'alliberament de continguts digitals a la xarxa, al capdavant de la qual hi ha el MIT i 200 universitats més del món. La iniciativa ha arribat també a universitats catalanes com, per exemple, la UAB, la UOC i la UPC. Una de les universitats de l'àrea catalanoparlant que més s'ha abocat a l'OCW és la Universitat d'Alacant, que ja hi té més de 80 cursos. El principal proveïdor de continguts a l'OCW és el MIT, que hi participa actualment amb gairebé 2.000 cursos (d'un total de 3.638 disponibles). L'accés als contiguts del projecte OCW es pot fer per mitjà del web de l'OCW Consortium que conté un cercador que permet buscar els cursos per idiomes o especialitats. Veig que el català és un dels sis idiomes de cerca (tot i que els recursos en català no són gaires, numèricament), al costat de l'anglès, el xinès, l'espanyol, el neerlandès i el japonès. Una cerca per l'etiqueta languages ens genera 270 ítems, relacionats amb diverses llengües com el llatí, el xinès, el japonès, l'espanyol, el francès, l'alemany, el crioll, i també de múltiples aspectes específics relacionats amb el llenguatge i les llengües. Vull destacar ara mateix continguts com “Am I ready to study in English”, de The Open University (5 hores), d'interès alt per a l'autoaprenentatge; “Getting started on Classical Greek” (10 hores), de The Open University; “Exploring the English Language” (9 hores), de The Open University; “First Year Chinese I” i "First Year Chinese II" de l'Utah State University; “Beginning Japanese”, del MIT; “German: Regionen, Traditionen und Geschichte” (12 hores) de The Open University, etc. Pel que fa als cursos d'universitats de l'Estat espanyol i d'Hispanoamèrica, la forma millor de cerca és des d'OCW Universia, que permet localitzar els continguts per universitats i per àrees de coneixement. Trobo alguns cursos d'idiomes interessants, també, per aquesta via (sobretot d'anglès, cercant per l'àrea de coneixement filologia anglesa). És a dir: abans de crear materials virtuals per a l'aprenentatge d'idiomes, que tenen un cost molt elevat i que s'amortitzen molt lentament i caduquen amb rapidesa, sembla interessant donar un cop d'ull als que les universitats del món que participen en el projecte OCW van alliberant progressivament a la xarxa. Molts dels que he consultat presenten una qualitat mitjana-alta.\nPublicat per Enric Serra a 31.5.09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: continguts_oberts, web_2.0\n Eina per a la detecció del plagi\nEspero que el company de feina Ian no consideri un plagi que faci referència a una eina de la qual ell dóna notícia en una entrada a Twitter (és broma!). Em refereixo a Approbo, a la qual acabo de donar-me d'alta i en la qual començo a experimentar: hi he enviat un text de treball, personal, amb aquella angoixa que jo no hagués extret massa, inconscientment, d'una font (de vegades el plagi no és una acció gaire conscient, i menys ara que els autors es difuminen, en certa manera, a la xarxa, per a moltres persones) o, sobretot, que algú altre no hagués copiat el meu text. Em troba cinc textos que hi tenen connexions, però amb tots la coincidència és només d'algunes paraules clau, esparses. La relació és nul·la des de tots els punts de vista. Un d'ells es titula Disseny eficient d'una xarxa d'autobusos en entorns congestionats. Les possibilitats de plagi en un sentit o l'invers són zero. No m'interessen gens (però gens) els autobusos en entorns congestionats. Faig la prova amb alguns fitxers que contenen entrades d'Aprendre llengües i no troba que siguin a Internet idèntiques, en aquest bloc. No vull treure, és clar, conclusions precipitades. Faig alguna altra prova més reeixida, però preocupant. Copio un passatge de la Viquipèdia catalana relatiu a Joan Miró, el deso en un fitxer i el faig analitzar: cap coincidència. Faig el mateix amb un passatge de l'entrada Joan Miró de la Wikipedia en anglès, i detecta a l'instant el plagi. Funciona millor per a l'anglès que per al català? No puc respondre, però el resultat és curiós. Se m'acut una altra pregunta: detecta d'alguna manera la traducció d'un text? Hi ha alguna eina capaç de detectar el plagi que es basa en una traducció d'un text aliè? A banda la precisió o no de l'eina per a l'objectiu a què es destina, se m'acut també si no pot servir un altre objectiu del professorat de llengües o de les persones que elaboren exàmens: trobar textos de naturalesa relativament similar, en absolut plagiats però que tractin (pel lèxic coincident) un mateix tema o corresponguin fins i tot a un mateix àmbit (acadèmic, professional, científic, etc.). Continuaré experimentant amb l'eina: els alumnes de la Facultat estan a punt de lliurar-me un treball... Qualsevol comentari, no cal dir-ho, serà molt ben acollit.\nPublicat per Enric Serra a 28.5.09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: plagi, recursos\n Contra la classe enllaunada\nMai no m'han agradat els llibres de text, les programacions rígides i els materials precuinats i mancats de significació per a l'alumne, descontextualitzats. Sempre he cregut en la llibertat del docent, en la seva creativitat i en la seva capacitat de relacionar la classe de llengua amb les mil i una circumstàncies socials que fan que determinades realitats siguin en un moment determinat rellevants i altres, en canvi, perfectes cadàvers enllaunats. No té sentit que la classe número setze d'un curs que es repeteix cíclicament sempre sigui idèntica a si mateixa, ni que tots els professors que fan el mateix tipus de curs vagin a toc de xiulet fent classes número setze sempre idèntiques a si mateixes. És absurd. Conec molts professors lliures, amb tot, que saben construir artefactes (gairebé explosius) a mida per a cada dia, per a cada sessió. Demà hi ha la final de la Champions i aquests formadors oblidaran les pàgines 82, 83 i 84 del llibre, la fotocòpia rònega de cada edició del curs, els pronoms febles i els quantitatius. I explicaran, per exemple, que Puyol ve del llatí PODIUM, que en català dóna puig; que Iniesta, d'origen llatí, es correspon a la paraula castellana hiniesta o iniesta, amb equivalents catalans ginesta (llegiran els poemes de Carner, Maragall o Leopardi sobre la ginesta?) o italià ginestra. I potser comentaran a l'aula que Henry ('casa poderosa') i Guardiola (de l'arrel WARDON, 'seguir amb els ulls') són dos germanismes i que Busquets ve de bosc, que és una paraula també germànica incorporada al català a través de l'occità... I si els ve la vena crítica (els vindrà, segur), els professors es presentaran a l'aula amb el poema "La croada", on l'incommensurable Pere Quart mostra els homes alienats pel futbol en plena dictadura franquista que s'alcen, "quan s'acosta l'hora", com herois, avançant "entre marcials i amotinats", "com assumits pel fat enorme de les grans ofensives o els grans èxodes". Uns homes l'únic heroisme dels quals és, però, ai las, acudir a l'estadi a veure el futbol, panem et circenses. Necessitem, amics, molta més epopeia. I volem professors valents; professors que un bon dia s'alçurin i decideixin que no explicaran mai més els pronoms febles.\nPublicat per Enric Serra a 26.5.09 2 comentaris:\n Projectes europeus d'aprenentatge de llengües\nDedico unes ratlles, avui, als projectes d'aprenentatge lingüístic europeus que aplega la publicació recent (2009) Langues, Creativité et Innovation: histoires de réussites européennes (Direcció General d'Educació i Cultura. Programa per a l'educació i la formació al llarg de la vida de la Unió Europea). Hi trobem projectes adreçats a l'aprenentatge d'infants (recurs d'introducció a l'anglès i al francès per a nens i nenes de 3 a 6 anys); a l'aprenentatge de l'anglès d'adults amb handicaps intel·lectuals; recursos adreçats a l'aprenentatge de l'estonià i el danès i un projecte d'aprenentatge en festivals lingüístics. Però els tres projectes que em semblen més interessants són: 1) Euromobil II, programa multimèdia interactiu d'aprenentatge lingüístic i d'informació destinat a afavorir la qualitat dels intercanvis d'estudiants (reforça la llengua i les competències interculturals), que fa servir enregistraments en vídeo (txec, francès, polonès, portuguès, romanès). El curs desenvolupa la comprensió oral i escrita, el vocabulari, les capacitats de comunicació oral i de conversa, la llengua escrita i la llengua parlada. També: 2) Mission Europe, sèrie d'emissions de ràdio que permet seguir una intriga policial bilingüe amb un heroi que és un jugador de jocs de vídeo que emprèn aventures a França, Polònia i Alemanya (novament un terreny apte per a la col·laboració entre la formació i la dinamització lingüístiques). I 3) Programmacción, eina informàtica que permet als professors de llengües crear fitxes personalitzades en el context de realització d'activitats lúdiques d'expressió oral, d'acord amb un enfocament pedagògic centrat en l'estudiant (en espanyol, alemany, italià, hongarès i polonès). Un cop d'ull a aquests projectes pot fer pensar en la possibilitat d'utilitzar-los o, tal vegada, pot donar alguna idea aplicable a les llengües adients, el català per exemple.\nPublicat per Enric Serra a 26.5.09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: autoaprenentatge, bones_pràctiques, europa, multilingüisme\n Multilingüisme i creativitat, encara\nEls beneficis del multilingüisme són múltiples: no tinc cap dubte que un individu multilingüe o potser senzillament obert a les llengües té moltes possibilitats de ser una persona flexible, tolerant, dialogant, un integrant d'això que s'anomena la ciutadania democràtica. La conferència de David Marsh de dijous apuntava en la línia de relacionar el multilingüisme i la creativitat, una de les bases de la innovació. Em sembla una connexió formidable i n'estic segur que la recerca en aquesta línia acabarà demostrant que són dos fets del tot relacionables. Sembla clar que les estratègies creatives que els aprenents apliquen en l'aprenentatge lingüístic o quan proven de comunicar-se en una llengua estrangera són competències que es poden transferir a altres situacions de la vida. Vull donar una breu notícia, precisament, de la investigació que duu a terme CREAM, en ple Any de la Innovació i la Creativitat, sobre aquesta qüestió. Es tracta del projecte "The Contribution of Multilingualism to Creativity", encarregat per l'EACEA (Education, Audiovidual and Culture Executive Agency) de la Direcció General d'Educació i Cultura de la Comissió Europea. El projecte es troba en aquest moment en fase d'avaluació. Hi participen experts de 29 països d'Europa. Llegim al web de la iniciativa: "The aim of this project is to examine and validate the contribution of multilingualism to creativity. Other important objectives of the project will be to (a) contribute to the debate launched around the 2009 European Year of Creativity and (b) provide support for a wide dissemination of the findings." Esperem aquestes dades. Els arguments per defensar el multilingüisme i, doncs, la utilitat de llengües com la catalana o altres que no gaudeixen d'una estructura estatal que els empari, poden guanyar força amb recerques com aquesta, que s'ha de completar ben aviat. Caldrà afanyar-se a fer arribar les conclusions als òrgans de govern de les universitats i, en un altre nivell, a transformar-les en missatges de consum que puguin arribar als usuaris dels serveis lingüístics amb claredat informativa i que tinguin la força de conduir més persones que mai cap a l'aprenentatge lingüístic.\nPublicat per Enric Serra a 24.5.09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: creativitat, multilingüisme\n Conferència de David Marsh\nM'escapo a Barcelona a sentir David Marsh a l'acte organitzat per Linguamón, la Càtedra de multilingüisme Linguamón-UOC i el Cesire Cirel en la conferència que duu per títol "CLIL as a Catalyst for Change i Languages Education". Vivim de prop, a la universitat, el corrent CLIL (o més aviat la introducció progressiva sense gaires reflexions de l'anglès a la docència), tot i que es tracta d'una metodologia desenvolupada sobretot en altres nivells educatius. Marsh és indubtablement un guru d'aquesta metodologia que es revela crucial en aquest moment per obrir els alumnes al multilingüisme o al coneixement d'altres llengües (sobretot l'anglès). Tal com ens ha recordat Isidor Marí en la introducció del ponent, Marsh té una solidíssima trajectòria des dels anys vuitanta sobre ensenyament i multilingüisme i és un dels fonamentadors de la metodologia CLIL. La intervenció de Marsh ha estat la d'un gran personatge que ho sap, s'ho creu i hi juga: l'hem vist traspuant un entusiasme desbordat pel mètode, divertint-se i divertint (amb un registre irònic incessant: ha començat comparant el CLIL amb el Cirque du Soleil) comunicant, sobretot, passió i creença. Diria que ha oficiat la seva conferència, i que hem vist, sobretot, entusiasme i espectacle. Isidor Marí ha anunciat la publicació d'una entrevista que li ha fet Miquel Strubell aprofitant la seva estada a Catalunya que apareixerà pròximament, al web de Linguamón. S'hi reflectirà, segurament, el pensament de Marsh d'una forma més sistemàtica. Avui el guru del CLIL ha actuat i interactuat molt (el diàleg amb el públic ha estat constant) i ha subratllat, des d'un convenciment absolut, els èxits del CLIL al continent europeu (ha citat els casos del País Basc, Catalunya, Itàlia, Holanda, Àustria, etc.), tot indicant que qualsevol canvi en un sistema educatiu necessita uns vint anys per implantar-se. També ha insistit en l'oportunitat que aquest corrent constitueix per canviar les polítiques educatives. Marsh s'ha mostrat un fervent defensor del learning by doing que el CLIL exemplifica i del constructivisme imprescindible perquè el CLIL funcioni (línia pedagògica que, segons ell, és el secret de l'èxit del sistema educatiu de Finlàndia, on resideix). M'han semblat decisives les referències al component motivacional que hi ha a la base del CLIL i tot un vessant interessantíssim de recerca recent de Marsh sobre el fet que les persones multilingües (via CLIL, per exemple) són més ràpides, flexibles i, sobretot, creatives, que les monolingües: "multilinguals have more potential for creative thinking than monolinguals". Els avantatges del multilingüisme, segons Marsh, són pertot: en memòria, en capacitat metalingüística, en consciència sobre les llengües, en els efectes positius en les malalties neurogeneratives dels adults... Marsh ha fet referència, al final de l'exposició, al Clil Cascade Network (CCN), projecte cofinançat per la Comissió Europea que David Marsh coordina i que s'orienta a fer un suport als formadors CLIL de diversos nivells educatius i diverses llengües. Es tracta d'un recurs imprescindible per estar al corrent d'aquesta metodologia educativa en expansió.\nPublicat per Enric Serra a 22.5.09 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: clil\n Amfibis, híbrids i polialfabetitzats\nTot el que ens ajudi a conèixer els nostres alumnes és fonamental per entendre el nostre paper educatiu. Vull deixar una breu constància, avui, de l'obra d'Alejandro Piscitelli (autor de Ciberculturas 2.0), presentada no fa gaire a Buenos Aires, Nativos digitales: dieta cognitiva, inteligencia colectiva y arquitectura de la participación (Buenos Aires: Santillana, 2008), de la qual aquesta entrevista amb l'autor a LaVoz.com.ar (26/5/2009) és un bon aperçu. Recomano llegir les paraules de Piscitelli, que anticipen l'interès del llibre. Perquè els nois i noies de la generació Y, nascuts després de 1980, són ja el nostre públic majoritari als serveis lingüístics universitaris, els consumidors de formació lingüística i els generadors de productes verbals. Piscitelli defensa a l'entrevista la ja clàssica categoria dels nadius digitals (no necessàriament definida per l'edat) i la lluita cultural profunda que subjau al fenomen de la nova cultura digital, lluita en què una part, la tradicional, defensa aferrissadament la cultura del llibre i de la lectura profunda davant la cultura de la socialització i el mashup. La posició de Piscitelli és clara: "El libro es el libro y la pantalla es la pantalla, y es una pérdida de experiencia y de mundo no estar en uno de estos dos. Por eso hay que ser anfibio, híbrido y polialfabetizado". L'entrevista insisteix força en els temes educatius. M'interessen les visions del docent com a "creador de conflictes", i la de les possibilitats que dóna la xarxa per un ensenyament personalitzat al màxim ("Hoy existen herramientas de personalización de la educación como no han existido nunca"). L'autor fa referència, també, a les competències de Jenkins per a una alfabetització digital (consulteu el post d'Aprendre llengües en què s'hi va fer referència): "Ahora se dan más en el campo lúdico que en el campo del conocimiento, pero habrá que llevarlas a la escuela". Provarem de trobar el llibre. L'entrevista a Piscitelli, de moment, suggereix.\nPublicat per Enric Serra a 20.5.09 Cap comentari:\n Joc contra el plagi acadèmic\nSempre he pensat que els serveis lingüístics universitaris tracten amb un producte que la comunitat a què s'orienten els hauria de prendre de les mans. Tot allò que es refereix a la llengua, en un àmbit com el de l’ensenyament superior, hauria de ser considerat clau, una condició sine qua non de dels productes que s'hi generen. L’adequació formal de les produccions verbals que són objecte de construcció i transacció a la universitat no és un afegitó final, un accessori, un vernís últim, una pàtina embellidora. La cura lingüística no té res a veure amb una operació d’última hora, semblant a l’acció de sotmetre un text a un verificador ortogràfic. Res d’això. La formalització lingüística i comunicativa és consubstancial a les produccions universitàries, i la seva adequació allò que fa, ras i curt, que ho siguin o no ho siguin. Aquesta evidència hauria de situar la formació i el suport lingüístics que proporcionen els serveis de llengües de les universitats en un lloc central del sistema. A banda la qüestió crucial del tractament que donen a aquestes qüestions els nous plans d’estudi, i de l’espai d’intervenció (o no) que tenen els serveis lingüístics en aquest tema, cal espavilar-se a provar nous llenguatges per arribar al públic universitari. Les unitats de dinamització dels serveis lingüístics fa temps que fan molt bona feina en aquesta línia. El vessant lúdic és una possibilitat, indubtablement. El Servei de Llengües de la UAB l’ha explotat amb recursos com Incògnit. Vull donar a conèixer, des d'aquí, un joc divertit que pretén conscienciar els estudiants de la necessitat que no plagiïn (consulteu el material interuniversitari Argumenta si voleu consells per evitar el plagi). Es tracta d’un recurs interessant, que dóna idees i apunta maneres de fer, generat per la University of British Columbia per mitjà del seu Academic Integrity Ressource Center.\nPublicat per Enric Serra a 18.5.09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: argumenta, dinamització, joc_lingüístic, plagi\n WolframAlpha: alguna pregunta més?\nWolframAlpha, de Stephen Wolfram, ja és aquí. Es tracta del nou cercador a Internet que havia de deixar enrere Google i constituir un nou paradigma en la cerca d'informació, el cercador que anuncia que és capaç de respondre qualsevol pregunta objectiva. És una mena de computador al qual s'hauria d'afegir el coneixement enciclopèdic d'Internet (computador + enciclopèdia). Es presenta com "the first step in an ambitious, long-term project to make all systematic knowledge immediately computable by anyone. You enter your question or calculation, and Wolfram|Alpha uses its built-in algorithms and growing collection of data to compute the answer". Li faig algunes preguntes en llenguatge natural (aquesta és una de les seves característiques destacades, entén el llenguatge dels humans). De moment només entén l'anglès (espero que aquesta qüestió no s'assumeixi com un fet natural, com ja sembla que s'hagi assumit, actualment, que la ciència es fa en anglès). Començo per una pregunta senzilleta: "Where is Barcelona" i em respon això. Li pregunto a continuació "How large is the Earth" i em respon això. Li pregunto, encara, "Where is Bin Laden" i només em pot dir això altre. Li pregunto també "What is the best ressource to learn catalan" i em respon: "WolframAlpha isn't sure what to do with your input". Tot allò que no sigui calculable o factual no pot tenir resposta a WolframAlpha. És el moment, evidentment, de començar a conèixer aquesta eina que tot just ha arribat. Les respostes a preguntes relacionades amb la llengua em satisfan: té alguns exemples de cerques sobre llengües que semblen interessants com per exemple informació sobre una llengua o els seus parlants, comparació de llengües, dades dels idiomes que es parlen en un país. Vegeu, per exemple, el que respon a la cerca de llengües de l'estat espanyol; o el que respon a la petició de dades comparatives català-finès (prou interessant). Llegeixo per aquí i per allà que l'eina no respon exactament al que se n'esperava, però que té un indubtable valor. Se n'opina, en general, que potser és poc menys que una gran calculadora de dades objectives i es rebutja la comparació amb Google, perquè són eines diferents: Google ens dóna documents; WolframAlpha calcula respostes. Entre les opinions que llegeixo veig que predomina la idea que és una aportació interessant, però complementària, i que no es pot considerar, com s'havia anunciat, que sigui una veritable revolució del coneixement. Encoratjo, des d'aquí, els lectors d'Aprendre Llengües a aportar al bloc tot el que els sembli interessant mentre utilitzin aquest nou giny de cerca des del punt de vista de l'ensenyament-aprenentatge de llengües.\nPublicat per Enric Serra a 17.5.09 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: cercador, web_2.0, web_semàntica\nLes acadèmies d'idiomes universitàries han de carregar piles: les necessitats idiomàtiques genuïnament universitàries no són tant dominar el català, el castellà i l'anglès (sobretot l'anglès: hi ha una focalització desmesurada en l'aprenentatge d'aquesta llengua, que no deixa veure res més...), com saber comunicar la ciència. És això. Es pot saber tot l'anglès del món i no poder comunicar com un estudiant o un investigador universitari, no tenir la llengua suficient. Suspendre, per tant, estrepitosament, com a estudiant i investigador. La comunicació de la ciència demana reflexió, consciència crítica sobre l'ús de la llengua, competències comunicatives que van més enllà de l'estricte ús del codi lingüístic. Si un estudiant universitari, per exemple, no pot reflexionar sobre com ha de donar unes dades fruit de la recerca, per exemple, al seu públic lector; si no pot o no sap reflexionar sobre el format més adequat (menys feixuc, més visual, més estratègic) amb què ha de lliurar les seves dades a l'audiència; i, encara, si no sap trobar les eines que li permetin expressar aquestes dades tal com les imagina (el coneixement de les eines ben sovint és a la base de la imaginació de com formalitzar les dades!) és un estudiant que ha fracassat. I podria ser que tingués un nivell sisè d'anglès. ¿No hi ha manera que la comunicació acadèmica i científica a la universitat sigui vista com una prioritat, com un objecte real d'ensenyament-aprenentatge a càrrec d'un professional? ¿A quins especialistes (no s'hi val a pressuposar a tot professor universitari la capacitat de transmetre coneixements adequats sobre comunicació acadèmica i científica, és clar!) s'encarrega la capacitació comunicativa dels estudiants? Quina oficina, departament, servei, centre, assumeix la direcció, l'orientació, en aquesta qüestió? És trist, però ens movem entre les mirades de reüll dels regnes de taifes i les visions estèrilment territorials, i, a l'hora de la veritat, l'erma terra de ningú: perquè ningú no sembla capaç d'articular seriosament l'ensenyament als universitaris de la llengua que realment els pertoca d'aprendre a la universitat. No vull acabar aquesta entrada sense parlar d'una eina útil, Chartle.net, una magnífica aplicació gratuïta a la xarxa que permet elaborar gràfiques estadístiques (per a les opcions bàsiques no cal ni registrar-se), amb altes possibilitats de personalització, i incorporar-les després a una pàgina web. Doneu un cop d'ull, si us ve de gust, a aquest instructiu tutorial. ¿Qui s'ocuparà de fer arribar eines com aquesta, als estudiants, i de donar-los els criteris per usar-les? ¿Per què els serveis lingüístics universitaris catalans no s'aboquen a ensenyar a comunicar la ciència, com fan els serveis lingüístics de tantes universitats del món?\nPublicat per Enric Serra a 14.5.09 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: gèneres_acadèmics, llenguatges_especialitat, universitat\nSento una especial fascinació per les eines que ens mostren d'una manera gràfica les relacions semàntiques entre les paraules. Vull parlar ara breument de Lexipedia, un recurs en línia construït sobre el software multilingüe ConceptNet (empresa Vantage Learning). L'aplicació opera amb els idiomes anglès, neerlandès, francès, alemany, italià i espanyol. Resulta espectacular seleccionar llengua i introduir a continuació una paraula i veure com es desplega al teu davant tota una xarxa semàntica que vincula la paraula inicial amb altres amb les quals té una connexió de sentit (sinonímia, antonímia i els anomenats fuzzynyms). L'eina també dóna les indicacions de la categoria de la paraula, marcades amb codis de colors. No hi falten tampoc les definicions dels mots, els exemples i la possibilitat de sentir-ne la pronúncia (per bé que aquest darrer aspecte no sembla funcionar). Hi trobo a faltar, decididament, la possibilitat de desar (en forma d'imatges, per exemple), les xarxes semàntiques generades i també alguna opció d'impressió. Tot amb tot, les aplicacions de l'eina a l'aprenentatge són impressionants: a banda el potencial de treball multilingüe, comparant xarxes en diverses llengües, és clar que aquesta eina ens ajuda extraordinàriament a preparar el terreny per als nostres textos orals o escrits, per posar un exemple. Imaginem que hem de fer una exposició oral sobre la veritat a classe d'anglès: introduïm true a Lexipedia i se'ns mostra una extraordinària xarxa amb més de 50 paraules relacionades. Espigolant-ne mitja dotzena d'oportunes estem en bones condicions de començar a produir el nostre text amb rigor lèxic. Encara més, és clar, si cerquem les xarxes d'altres paraules clau de la nostra producció. Vet aquí una altra eina, doncs, per a l'entorn personal d'aprenentatge.\nPublicat per Enric Serra a 13.5.09 5 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: xarxa_semàntica\n Comparar escoles d'idiomes d'Europa\nMolt sovint des dels centres d'idiomes es necessiten dades comparatives relacionades amb diversos paràmetres d'altres centres de llengües. Dono a conèixer breument Eurolanguages.com, amb seu a Dublín. Es tracta d'un projecte en creixement, que va començar el 2008 i que actualment ja té indexades més de 100 escoles d'idiomes i suma ja més de 700 cursos en 8 idiomes i 13 països. No és gaire encara, si tenim en compte el volum enorme d'escoles d'idiomes, però les possibilitats de consulta i comparació ja comencen a ser interessants per als gestors de la formació dels centres d'idiomes. Les dades que ens ofereix Eurolanguages.com estan relacionades amb el preu, les qualificacions obtingudes pels estudiants i la classificació dels centres. Els centres d'idiomes poden també donar-s'hi d'alta. No cal dir que l'interès per a l'aprenent és també molt gran. Eurolanguages.com és conscient que "Finding and confirming a place on an international language course is difficult, and searching online isn’t always helpful. There are thousands of results for every destination, without any indication as to which one is best. So how can anyone decide on which city? which school? and at what price? who do you contact? and who can you trust? You can trust us. We offer you more choice than ever before, with up-to-date information on all available schools and courses, and the insight and tools to compare them." Cal tenir present que Eurolanguages també dóna l'opció als aprenents de fer una reserva en els centres de què obtenen informació. Bona cerca.\nPublicat per Enric Serra a 12.5.09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: centres_idiomes, europa\n Tot fent servir la Viquipèdia\nEls formadors i els aprenents de llengües fan un ús constant i reiterat de la Viquipèdia, una eina d'intel·ligència col·lectiva, paradigmàtica del que s'ha anomenat la filosofia web 2.0. Les possibilitats de consulta per a tots dos col·lectius són àmplies i els continguts lingüístics i de tota mena hi creixen a diari. Diversos professionals de les llengües, d'altra banda, conviden els seus aprenents a deixar-hi traça, en ple aprenentatge de llengua, sobretot amb tasques d'expressió escrita. Vull donar notícia, des d'aquí, de dues eines que ens ajuden a moure'ns per la Viquipèdia. Una és wikiAlarm, que ens permet rebre un avís quan altres persones modifiquen les pàgines de la Viquipèdia en què hem esmerçat, potser, força temps de redacció. Qualsevol alteració, per petita que sigui, ens serà notificada. La mateixa aplicació ens permet també seguir les modificacions de qualsevol article de la Viquipèdia, de manera que podem estar avisats ràpidament de tot allò que es mou en aquest espai de referència relacionat amb els temes que ens interessen. Una altra eina molt interessant és la Wikimindmap, recurs que aplica la filosofia dels mapes conceptuals de què la xarxa va plena a la Viquipèdia en diversos idiomes (hi ha també el català, entre onze llengües). La Wikimindmap ens permet navegar més fàcilment per la Viquipèdia perquè ens mostra el mapa de tots els articles que conté que es relacionen amb l'article que ens interessi. Dos recursos, doncs, per usar millor la Viquipèdia: un detector d'alteracions dels articles i el mapa conceptual d'aquesta eina sensacional creada pels internautes.\nPublicat per Enric Serra a 10.5.09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: mapa_conceptual, Viquipèdia, web_2.0, wiki\n Gestionar els processos formatius\nEls autoaprenents i els formadors d'autoaprenentatge estan de sort. Vull parlar breument, avui, d'Study-HQ, una eina especialment adequada per als estudiants universitaris que ajuda en l'autogestió del processos de formació. Ens hi hem de registrar i després podrem fer un bon seguiment del temps que dediquem a l'estudi, i portar una bona planificació de les activitats i anotar els resultats que anem obtenint. L'eina ens deixa tenir-hi obertes diverses matèries i indicar el temps d'estudi, descriure les tasques que fem, els problemes que se'ns presenten i la forma de resoldre'ls. Study-HQ té també utilitats estadístiques, que ens permeten obtenir dades setmanals o mensuals del nostre progrés. Veiem que l'aplicació també permet una programació que ens envia missatges de correu electrònic per avisar-nos de les tasques que hem de fer o lliurar. Sense cap mena de dubte es tracta d'una eina amb possibilitats d'ús als centres d'autoaprenentatge i perfectament aplicable al treball de planificació i metacognició dels estudiants. I que es revela molt oportuna en el context de l'Espai Europeu d'Educació Superior. Aquí teniu un vídeo de l'aplicació. No proveu d'apujar el volum perquè no hi ha so.\nPublicat per Enric Serra a 1.5.09 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: centres_idiomes, creativitat, formador\n Llegir el (meu) diari\n Aprenentatge autònom de llengües en tàndem\n L'educació mata la creativitat?


Més de 70 pilots en la quarta cita del català de kàrting al circuit d’Osona | Notícies - FCA\nQuarta cita de la temporada del Campionat català de kàrting al circuit d’Osona. Hi van participar més de 70 pilots en una jornada assolellada que va reunir un bon nombre de públic. En total es van celebrar una desena de curses corresponents, dues per a cada categoria: Aleví-benjamí, Cadet, Júnior, Sènior i Open RACC.\nLes primeres curses van ser les de l’Open RACC, amb doble victòria d’Aleix Costa. Marc Prat va signar dues segones posicions, a la segona mànega a tan sols una dècima. Alejandro González i Adrià Casas van completar el podi en les dues curses.\nGran actuació de Mikel Merino a la categoria d’aleví, amb triomf en les dues curses. El resultat li permet situar-se com a primer classificat del campionat. En la primera cursa, el podi el van completar Adrià Mustienes i Quim González; i a la segona, Marc Benítez i Adrià Mustienes, per aquest ordre.\nEn les curses d’aleví, també hi ha corregut l’únic participant i líder del campionat de benjamí, Aleix Piñera, que va completar una gran actuació, amb un segon i un tercer lloc a l’escratx final.\nSergio Ruiz i Eloi González es van repartir les victòries en la categoria cadet i van ser segons a l’altre cursa. Paul Caubin va ser el tercer convidat a la festa, amb dues terceres posicions. El resultat ha comprimit encara més els primers llocs d’un campionat apassionant, amb set o vuit corredors optant al liderat.\nPodi idèntic en la categoria júnior, amb final molt ajustat en la primera de les curses. La victòria va ser en les dues per a Marc Pernía. Juan Manuel Alcaraz, segon, i Javier Lara, tercer, el van acompanyar en els dos podis.\nPer últim, en la categoria sènior, es van repartir les victòries Marc Ribas i Marc Fugardo. El mateix Fugardo va aconseguir la segona plaça a la primera cursa, amb Josep Vea a la tercera posició. David Martínez i Josep Vea van pujar al podi a la segona cursa.\nLa darrera cursa del Campionat de Catalunya de kàrting aquesta temporada tindrà lloc el cap de setmana del 17 i 18 de novembre i tindrà com a escenari el Kàrting d’Alcarràs.\nGALERIA COMPLETA A bit.ly/KàrtingOsona2018 …


CONCERT ANUL·LAT: "La història del soldat" de Stravinsky, al Josep Carreras\nCONCERT ANUL·LAT: Les cinc sonates per a violoncel i piano de Beethoven\nEl dissabte 15 de febrer, dona sang a Vila-seca\nEl proper dissabte 15 de febrer en horari de 10.00 a 14.00 h i de 17.00 a 21.00, el Centre de Salut de Vila-seca acollirà la jornada de donació de sang que periòdicament organitza el Banc de Sang... Llegiu més\n15/2/2020, 10.00 h\nConcert "Emili Vendrell, la veu del poble"\nUna proposta original, un espectacle on un actor (F. Frauca) encarna el famós tenor Emili Vendrell. El punt de partida és la nit en què el tenor va cantar el seu últim concert i, tornant a cas... Llegiu més\n21/2/2020, 21.00 h\nPau Figueres, component de la banda d'Alejandro Sanz, en concert a Vila-seca\nPau és un guitarrista espectacular que aborda la música des de diferents angles i conceptes interpretatius, entén i estudia la guitarra com a instrument transversal. Alhora com a brillant intèrpr... Llegiu més\n7/2/2020, 21.00 h\nUn primer concert de la temporada de primavera, molt mitològic\n"Els Dotze Treballs d'Hèrcules" és un espectacle poètic-musical estructurat en catorze moviments, dotze dels quals corresponen a cadascun&nbs... Llegiu més\n24/1/2020, 21.00 h\nLa temporada de primavera de l'Auditori Josep Carreras, que donarà el tret de sortida el divendres 24 de gener, enguany comptarà amb un total de 20 concerts "d'una Llegiu més\nEl proper dijous 16 de gener comença la Festa Major de Sant Antoni de Vila-seca. El pregó serà el primer acte de la Festa Major d'Hivern del municipi, en commemoració del patró de la vila, Sant A... Llegiu més\nPublicats els participants definitius de les curses de cavalls del Cos de Sant Antoni 2020\nEl proper 19 de gener al Parc de la Torre d'en Dolça tindrà lloc el tradicional Cos de Sant Antoni, en el marc de la Festa Major d'Hivern a Vila-seca.\nLes inscripcions a les curses... Llegiu més\nRecollida de joguines i concert de Nadal, aquest dijous a l'Auditori\nEl proper dijous 19 de desembre a les 7 de la tarda, música i solidaritat es donaran la mà. "Cap nen sense joguina" és una iniciativa de SER Catalunya, amb la col·laboració de Creu Roja, a la qua... Llegiu més\n19/12/2019, 19.00 h


Nosaltres | Historia de la administración de loteria | La Pastoreta\nLa sort associada a la nostra comarca ve des de lluny, de molt lluny...\nCorria l"any 1952 i la peste feia estralls a la Vila de Reus, ningú no sabia com combatre-la.\nA pesar de tanta desgracia la vida seguia i la jove Isabel Besora, coneguda com la Pastoreta, anava cada dia amb el seu ramat a les afores de la ciutat.\nUn bon dia se li aparegué la Verge Maria i li digué: "Si els ciutatans de Reus recuperen la seva antiga devoció d"encendre la Candela, que durant molt de temps havia cremat sense descans a l"església, la peste desapareixerà. La Pastoreta, molt contenta, va corre a la Casa de la Vila a explicar que havia pasat, però evidentment no la van creure i la van tractar de visionària.\nAl dia següent, molt de matí, Isabel tornà al mateix lloc on la verge se li aparegué i pregant implorà el seu retorn. La Verge aparegué i la Pastoreta li va explicar que no la havien cregut. La verge li donà llavors un petó a la galta deixant-li marcada la imatge d"una rosa. Amb aquesta clara proba la Pastoreta va ser creguda, es va renovar la devoció a la Candela i la peste desaparegué.\nLa sort de la Pastoreta, LA PASTORETA, ha perdurat a través dels anys. Avui, en forma de premis, desde l"administració de loteria que porta el seu nom. Al igual que la Pastoreta també nosaltres aportem probes, ja que desde els nostres inicis hem tingut la sort de repartir tres primers premis i un segon de la Lotería Nacional, diverses quinieles i primitives millonaries i el segon premi de El Niño l"any 2008 agraciat amb 23 millons d"euros. Els inicis de LA PASTORETA es remunten a desembre de 1985. En un principi neix como la administración de lotería número 6 de Reus i estava situada al Carrer Ample de dita ciutat. Però amb això només donem la situació física, perque LA PASTORETA naix quand la senyora Encarna Lozano li dona la forma i l"anima. Es ella la que en abril de 1991, decideix, per raons comercials i estudi tel.lúric previ, traslladar-la al seu actual emplaçament, situ a la Plaça de la Pastoreta. En tot aquest trajecte aconseguí amb la seva amabilitat, dolçor i saber fer que l"administració creixés i arribés a ser la loteria de referència de la província de Tarragona.\nFem menció especial a les línies tel.lúriques que regeixen aquest espai, en primer lloc per les correts subterrànies que l"atravesen, que el doten d"un magnetisme particular, i en segon perque va ser aqui on es va produir el miracle més destacat de la nostra comarca, i que ja coneixeu.\nDe igual manera que la Pastoreta va lliurà amb la seva fe de la peste a la ciutat, nosaltres amb la nostra en la sort intetem lliurar a diari a la gent de les seves cabòries econòmiques, regalant il.lusió a la vegada que premis.\nAra a través de la web lapastoreta.es o lapastoreta.cat, t"ho posem més fàcil per que puguis comprar les teves apostes de qualsevol dels jocs de loterias y apuestas del estado desa on vulguis i quand vulguis, sense desplaçar-te fins a l"adminstració i sense recàrrec.\nLA PASTORETA t"ho posa fàcil,\nLA PASTORETA porta sort!!!\nAixò ha sigut possible gràcies a l"il.lusió de les persones que treballem aqui, però sense cap dubte, no hagués sigut possible sense la col.laboració de tots vostès, que fan que la complicitat i la il.lusió s"uneixin i es doni la màgia.


Notícies - Vistiplau unànime del ple municipal a un pla per millorar el barri del Monestir\nVistiplau unànime del ple municipal a un pla per millorar el barri del Monestir\nL'avinguda de Cerdanyola és una de les principals vies del barri del Monestir\nel 21/set/15 Josep Gimeno Política PDF\nUn pla d'estratègies urbanes dinamitzarà i millorarà el barri del Monestir. El document rebrà aportacions del veïnat a través d'un procés participatiu. Tots els partits han donat el vistiplau a la iniciativa de l'equip de govern (CiU) i d'ERC-MES.\nEl pla se centrarà en l'avinguda de Cerdanyola, la plaça d'en Coll, Sant Francesc i els carrers de l'entorn. El document incidirà en àmbits com la mobilitat sostenible, la qualitat de l'espai públic, l'estructura comercial, el paisatge urbà, la dotació d'equipaments i d'habitatge, i l'accessibilitat.\nPer elaborar el pla, es partirà d'un treball de diagnosi i s'hi afegiran les propostes d'un procés participatiu ciutadà. En paral·lel, es constituirà una comissió de treball formada per responsables de diversos àmbits municipals, d'entitats veïnals, del comerç i de la restauració de la zona. El pla definitiu recollirà un calendari d'assoliment d'objectius.\nEl regidor d'ERC-MES Ferran Villaseñor ha destacat que la moció parteix de les inquietuds i demandes dels consells veïnals. En aquest sentit, Villaseñor ha posat en valor el fet que el text s'aprovi en ple inici del mandat.\nTall incrustat: Ferrna Villaseñor\nEntre tots volem saber com serà el barri del Monestir d'aquí a cinc i 10 anys. Necessitem que s'incloguin les propostes als pressupostos vinents.\nLes esmenes del PSC\nIrònicament, el portaveu del PSC, Pere Soler, ha donat la benvinguda al barri del Monestir a ERC-MES i CiU. Soler ha recordat que els socialistes han treballat propostes de millores des de fa anys amb els veïns de la zona -amb el mateix Villaseñor a les files del PSC-. Soler ha lamentat que el text aprovat no sigui més concret.\nPretenem fer un llistat de qüestions específiques que s'haurien de tractar a les taules de treball.\nLes esmenes del PSC a la moció per incloure accions més concretes han quedat rebutjades i només han tingut el vot favorable del PP. Els grups proposants -CiU i ERC-MES- han argumentat que les propostes socialistes s'han de discutir en el procés de participació veïnal. Tot i el rebuig a les esmenes, el PSC ha votat a favor del text original.