Un dia amb la pepita Javi Leal | Padel Magazine\nbenvinguda / A les notícies / Un dia amb la pepita Javi Leal\nUn dia amb la pepita Javi Leal\nAvui a les Padel Magazine volem destacar un jove talent espanyol, Javier Leal, també sobrenomenat "Javi Lethal".\nÉs per culpa de Santi cadena Youtube Des de dins del padel TV que aprenem una mica més sobre el natural del Puerto de Santa Maria, a la província de Cadis.\nEl youtuber va tenir la sort de poder passar un dia amb el jove nugget. Comença amb un esmorzar familiar abans de sortir a fer diverses hores d'entrenament. En un ambient distès i amb el bon humor que el caracteritza Santi va a conèixer els que fan la vida quotidiana de Javi leal.\n"El seu entrenador va veure alguna cosa en ell"\n“A casa és un nen molt tranquil, juga a la consola, mira sèries però no és un animal de festa. Mentre que quan era petit era un pur bastó de dinamita. Ell no es va aturar ” ens confia el seu pare.\n“Quan era petit, és clar que el vam acompanyar, però una mica més tard quan va començar a entrenar amb Fran Cepero, aquest últim el va portar a les diferents competicions, i és allà on es va independitzar cada cop més”\nVa començar a jugar amb mi. Vaig practicar molt padel amb els meus amics i quan ens vam reunir, en Javi va venir amb nosaltres. Durant tot el partit ens va anar molestant i quan els costats van canviar va venir a veure'm i em va demanar que li llencés unes pilotes. En cas contrari a casa començava a jugar contra la paret fins que el vam apuntar a un club per fer classes.\nLes primeres classes només van durar uns mesos perquè el seu entrenador d'aleshores va veure alguna cosa més en ell i ens va aconsellar que el matriculéssim en una altra escola. Ens diu que aquest nen anava a ser campió d'Espanya. Va resultar que tenia raó perquè l'any 2013 Javier va ser campió d'Espanya en categoria Benjamís”.\nLa discussió continua al voltant d'una bona "esmorzar” i quina millor manera de començar el dia que gaudir del típic esmorzar espanyol: pa torrat amb oli d'oliva – pernil i cafè. Tot un emblema entre els nostres amics ibèrics.\nUn moviment d'emergència\nCom dèiem una mica abans, la família Leal és de Puerto de Santa Maria a la província de Cadis a Andalusia. El pare de Javi explica com va sorgir la idea de traslladar-se a la capital i per què va passar tan ràpid.\n“Durant una competició World Padel Tour a Madrid a la qual Javi va participar, vam anar l'endemà a l'acadèmia M3 a veure Alejandro Galan i Juan Lebron pràctica. Li van dir que agafés una pala i vingués a entrenar amb ells. Mentre parlava amb Jorge Martínez, em va dir que volia Javi vine a viure a Madrid per començar una nova aventura. En un mes vam haver de llogar la nostra casa al sud, mudar-nos a un pis nou, negociar amb el meu empresari un trasllat a la capital i trobar a la Marta un nou institut.\nEl primer que vam fer quan vam arribar aquí va ser agafar Javi en formació".\n"Un canvi radical"\nPer descomptat, pensant-ho bé, aquest canvi d'entorn en l'espai d'un mes devia ser molt dur Javier i la seva família. Passar de la dolçor de la vida andalusa al frenesí d'una gran ciutat no és fàcil. És el patriarca de la família qui ens parla una mica més d'aquest canvi radical.\n"A nivell econòmic va ser difícil al principi perquè sóc funcionari i el sou em cobra a Madrid el mateix sou que quan estava a Cadis. Però aquí tot és més car. Fins i tot anar a prendre una cervesa o un refresc en un bar es fa més complicat perquè només vivíem del meu sou, així que ens vam privar de sortir i bevem les begudes a casa. Després va venir la pandèmia i per a cada viatge ens havíem de fer proves de PCR. Però va ser durant un torneig a Vigo on tot va canviar Javi.\n"Va fer història"\nRecordeu que el jove nugget estava associat en aquell moment amb Miguel semmler. Els dos espanyols que van començar en preprevies van aconseguir entrar a la taula final passar als quarts de final encadenant 9 victòries seguides. Això no s'havia vist mai abans.\nEl seu pare recorda: Ens vam preparar per anar cap a Vigo i devien ser les 4:00 h quan vam agafar la carretera cap a Galícia. Ni un so al cotxe, recordo que havien de jugar en contra Sillingo i Mati Díaz. I allà guanyen".\nÉs en aquest moment que Javi intervé en la discussió:Espera, els has de dir. Van venir a Vigo sense canviar-se de roba perquè estaven segurs que anava a perdre !” (riu)\nEl pare continua: "És veritat (riu)! Així que vam reservar un hotel i vam anar a un basar a comprar roba pensant que l'endemà marxaríem. Arriba l'endemà, juga, i guanya. Rebelote tornem al mateix basar i comprem una o dues samarretes i roba interior. Bé l'endemà Paquito Navarro i Martin Di Nenno ens va enviar a casa ! "\n“I va ser aleshores amb els resultats que les marques van començar a apropar-se i que es van poder crear associacions. però és cert que abans de Vigo vam passar moments difícils"\nJavi Leal, patrocinat per Bullpadel des de la temporada passada\nDesprés d'un moment de relaxació prenent un cafè, és hora de Javi per començar el seu dia. Sobre el programa d'entrenament físic i tècnic.\n“De 8:00 a 9:00 comencem amb l'enfortiment muscular, després tinc 30 minuts de descans i de 9:30 a 11:00 seguim amb el padel. Dutxa exprés perquè a les 11:30h tinc una cita amb el psicòleg d'un altre club durant més o menys una hora. Dinem i a les 15:30 fem un joc de padel contre Pincho Fernández i Antonio Diestro."\nDurant el vídeo podem presenciar un entrenament típic de Javi leal suggerit pel seu preparador físic Pablo Cabrera i una cosa és certa, aquest últim no se'n surt amb el seu protegit.\nPablo Cabrera : “L'any passat hi va haver un canvi de mentalitat en Javier. Treballa molt més, està molt més concentrat. Després de la seva lesió va canviar radicalment i avui es nota a la pista".\nJavi leal : " Al principi amb Pau era complicat perquè demanava molt i a Cadis no hi estava acostumat (riu). Però avui tot està bé, m'ajuda a orientar-me pel bon camí i estic encantat".\nPerò n'hi ha prou de parlar, són les 09:10 del matí i l'entrenament ha de continuar padel. Direcció a l'altre costat del carrer per anar a la segona part del club, a l'M3 Padel Acadèmia.\n“Una promesa de futur padel"\nHi trobem Jorge Martinez, entrenador de Javier Leal.\n"Aquí l'anomenem dinamita perquè és molt explosiva i molt incontrolable” confirma el seu entrenador.\nContinua amb aquestes paraules: Crec que té un potencial molt gran i ho sap perquè ja ho hem parlat junts. En molt poc temps és un jugador que veurem navegar per les etapes finals. És qüestió de temps que maduri una mica més. És molt bo perquè defensa i ataca bé. Està fent coses molt interessants amb la pilota però encara s'ha de controlar una mica i donar el que s'espera d'ell en un partit. En qualsevol cas, si he d'apostar per un jugador, sens dubte aposto per ell. '\nJavi Leal – Santi i Jorge Martínez\nAl seu torn Javi per expressar-se sobre el que acaba de dir el seu entrenador: " És cert que abans tenia un mètode d'entrenament molt diferent. Actualment m'ensenyen a ser més ordenada dins i fora de la pista però també a patir més i per tot això li agraeixo molt."\nUn cop acabat l'entrenament, és el moment de la part mental. Encara massa sovint descuidat, aquest últim és, tanmateix, fonamental per als atletes de primer nivell. El jove andalús ho ha entès bé i acudeix habitualment a un preparador mental especialitzat en esport, Sergio Parra.\n“La psicologia és un element clau en el padel"\nAlguns de vosaltres us preguntareu quina connexió hi ha entre la psicologia i la pista padel.\nSergio Parra ens respon: " La psicologia és un element fonamental, tant si es realitza en un despatx com en un club de padel. És molt important perquè és a la pista on posarà en pràctica tot el que estem desenvolupant. És fonamental que sàpiga afrontar un punt d'or o un tie-break. Ja sigui en un primer o tercer set, la manera d'abordar-lo serà totalment diferent".\nJavi Leal-Santi i Sergio Parra\n"És fonamental veure com extrapolem la sessió que fem a la pràctica a la pista. Per tant, els jugadors han de configurar les seves pròpies rutines gràcies a les eines apreses durant els seus tallers amb mi.".\n"Els jugadors de padel han d'entendre la importància del seu estat d'ànim quan entren a la pista. Per tant, s'han de centrar en els primers jocs del primer set. Durant el partit és fonamental que mantinguin el control i el domini del que estan fent”.\nÉs clar Santi volia conèixer l'opinió del principal interessat.\n“La psicologia em permet canalitzar la meva energia. Com s'ha dit Jorge, a la pista sóc molt explosiu. Pot tenir vessants bones però de vegades és el contrari i és sobre aquests temes que estem treballant amb Sergio perquè es converteixi en positiu”.\nAquest vídeo és molt interessant perquè destaca la vida quotidiana d'un jove jugador de padel però també permet conèixer una mica més la seva història, els sacrificis dels seus pares, etc.\nPodeu trobar el vídeo en castellà a continuació.\nCrèdit: Des de dins del padel TV


Cau una banda amb un pis de prostitució a Paterna - Levante-EMV\nCau una banda amb un pis de prostitució a Paterna\nS’han fet tres registres, en els quals s’han intervingut més de 17.000 euros, pastilles de viagra i paperines de, pel que sembla, cocaïna, entre altres efectes\nPaterna | 25·11·21 | 15:50\nL’operació l’ha desenvolupada la Policia Nacional\nAgents de la Policia Nacional han desarticulat una organització presumptament dedicada a lucrar-se de la prostitució de dones, de nacionalitat colombiana, veneçolana i dominicana, en pisos de Paterna i Gandia. L’operació, denominada Pater, ha estat conduïda per la Unitat Contra les Xarxes d’Immigració i Falsedats Documentals de València (UCXIF), amb la col·laboració de les comissaries de Paterna i Gandia.\nLa investigació es va iniciar a partir d’una informació rebuda a la comissaria d’Alzira sobre la possible existència d’una organització que, presumptament, podria estar lucrant-se de la prostitució de dones en diversos pisos de diferents localitats valencianes.\nDavant de la gravetat dels fets, els policies especialitzats de la UCXIF immediatament van començar les investigacions i van esbrinar que aquestes dones exercien la prostitució en “cases de cites” en les localitats valencianes de Paterna i Gandia. Pel que sembla, les víctimes havien de passar, primer, per la casa de Paterna i posteriorment continuar en la de Gandia, on guanyarien més diners.\nEls agents han dut a terme tres entrades i registres simultanis, dos en els pisos de cites on es prostituïen les víctimes, Gandia i Paterna, i en un domicili de Xeraco. S’han detingut cinc persones, dos homes i tres dones, i s’han localitzat cinc dones que estarien exercint la prostitució.\nS’han intervingut 17.720 euros en efectiu, diverses paperines de, pel que sembla, cocaïna, útils per a la seua possible adulteració, pastilles de viagra, 18 telèfons mòbils, dos ordinadors i diversa documentació\nHi ha quatre persones detingudes per un presumpte delicte d’organització criminal, dues d’elles també per blanqueig de capitals, tràfic de drogues i relatiu a la prostitució, mentre que una cinquena persona ha sigut arrestada per infringir la Llei d’estrangeria. Quatre dels detinguts han passat a disposició judicial, mentre que la infractora de la Llei d’estrangeria ha sigut posada en llibertat.\nLa Policia Nacional recorda que, dins del Pla nacional contra el tràfic d’éssers humans amb finalitats d’explotació sexual de la Policia Nacional, hi ha un correu trata@policia.es per a promoure la col·laboració ciutadana i la denúncia d’aquests fets delictius.


L'Ajuntament reforçarà les polítiques d'ocupació gràcies a una subvenció de 600.000 euros de l'Àrea Metropolitana - Ajuntament de Sant Vicenç dels Horts\nL'Ajuntament reforçarà les polítiques d'ocupació gràcies a una subvenció de 600.000 euros de l'Àrea Metropolitana\nDimarts, 4 d'agost de 2020 a les 09:23\nS’obrirà properament la convocatòria del projecte Singulars, que oferirà assessorament i formació a 400 persones a l’atur\nL’Ajuntament de Sant Vicenç dels Horts rebrà una subvenció atorgada per l’Àrea Metropolitana de Barcelona, amb la qual finançarà diversos projectes d’inserció laboral. El consistori rebrà pel període 2020-2023 un total de 601.245,12 euros, dels quals 478.339,52 euros corresponen al Programa Metropolità de dinamització del mercat de Treball i 122.905,59 euros al Programa Metropolità de Foment de la Cohesió Social.\nUn dels projectes que s’endegaran properament amb aquest finançament és el Singulars, una iniciativa d’intermediació laboral, amb l’objectiu d’ajudar a les persones que porten temps a l’atur a trobar una feina. En una primera fase atendrà fins a 400 persones i els oferirà orientació, i després hi haurà tota una oferta de formació professionalitzadora. En la segona fase hi passaran les persones que portin més temps a l’atur o que estiguin més allunyades del món laboral, amb un màxim de 260 places. La formació que rebran anirà des de cursos d’alfabetització digital, preparació del currículum i l’entrevista de feina, fins a formació en àmbits com la manipulació d’aliments, el repartiment de mercaderies o la reparació de petits electrodomèstics.\nEl regidor de Promoció Econòmica, Xavi Gómez , ha afirmat que “l’objectiu que s’ha marcat el consistori és reforçar totes les polítiques actives d’ocupació” , i ha afegit: “millorar les opcions per reincorporar-se al món laboral és una de les branques que persegueix el projecte Singulars, volem donar especial suport a les persones que més temps fa que estan aturades”.\nProperament s’obrirà la convocatòria a aquest programa, i les inscripcions es podran fer al web municipal i al Molí dels Frares (plaça del Molí, 1). A mesura que l’Ajuntament impulsi projectes de foment de l’ocupació s’informarà degudament pels canals municipals.\nLast update 04.08.2020 | 09:25


Seguim en peu. Autodeterminació i amnistia\n[Declaració d’Anticapitalistes davant l’11 de setembre de 2021]\nDe nou, la Diada de l'11 de setembre obre a Catalunya un curs polític que es desenvolupa en un context excepcional i complicat. En primer lloc, la crisi sanitària encara condiciona i limita l'activitat, els espais de trobada i, per tant, dificulta impulsar mobilitzacions populars a l'alçada dels greus problemes econòmics, ecològics i socials que patim. No obstant això, cal seguir recuperant la iniciativa al carrer com ja han fet diverses lluites i moviments en el darrer any. Amb totes les mesures sanitàries necessàries per cuidar de la salut pública, però evitant que la pandèmia es faci servir d'excusa per retallar drets i llibertats fonamentals o aprofundeixi en la dinàmica de desmobilització i passivitat social que ja arrossegàvem abans.\nMés enllà de la Covid-19, el desencís i la desorientació generalitzada són obstacles a superar si volem posar en peu una nova estratègia per exercir l'autodeterminació i conquerir drets socials, civils i polítics. El col·lapse del pla de l'independentisme majoritari, així com també de l'aposta per l'assalt institucional posterior al 15M, ha donat pas a l'apatia entre la majoria social i a l'esgotament d'idees dins les principals forces polítiques majoritàries i també entre les organitzacions de la societat civil. El debat públic està força degradat i dominat per interessos a curt termini i electoralistes que no ajuden a la necessària reorientació ni a refer-se de la derrota. A més, els lideratges de l'anterior període donen cada vegada més signes d'esgotament. Ja fa quasi quatre anys de l'1-O i el context polític sembla bloquejat.\nAquestes condicions adverses no ens poden fer oblidar que no s’ha resolt el conflicte pel dret a l’autodeterminació del poble català. De fet, ni tan sols s'han fet passos endavant per resoldre'l més enllà de les referències buides al diàleg per part del Govern PSOE-UP i alguns gestos. En aquest aspecte, els indults han obert una nova fase del conflicte. Són un pas insuficient i que pretén tancar en fals la disputa. Per fer un gir real a favor de les llibertats i deixar enrere la judicialització cal molt més. El Govern espanyol encara no ha reformat els delictes de rebel·lió i sedició al codi penal com havia promès. A més, el règim del 78 rebutja l’amnistia i, de fet, barra sistemàticament la possibilitat que es pugui debatre.\nPer tant, no ens enganyem, no ha acabat la repressió judicial de l'Estat espanyol per combatre el sobiranisme ni hem entrat en una fase de resolució per vies polítiques. Cada nova mobilització popular té com a reposta un reguitzell d’agressions policials, multes i judicis per a les que lluiten. Ara mateix milers de persones continuen encausades i sota persecució judicial dins una causa general. És una repressió més atomitzada i amb menys visibilitat, però amb conseqüències de la mateixa magnitud que els casos més mediàtics. Serà més important que mai una estratègia antirepressiva coordinada entre els diferents casos i que posi al centre les motivacions polítiques dels procediments judicials, així com tota mena de solidaritat cap a les repressaliades i les plataformes que sostenen la seva lluita.\nDe la mateixa manera, no considerem que la taula de diàleg, que ara sembla que es reprèn, sigui una eina útil per avançar en el dret d’autodeterminació i menys en un context de desmobilització. Fins al moment no hi ha cap senyal que es pugui ni tan sols debatre sobre les reivindicacions polítiques centrals del moviment sobiranista. Més aviat és un instrument útil per als interessos de les diferents forces polítiques que hi participen i cerca facilitar l’estabilitat i la governabilitat de l’Estat espanyol, a canvi d’algunes concessions poc substancials de competències i recursos. En plena involució democràtica i amb l’amenaça de l’extrema dreta, seria un greu error que s’imposi una estratègia possibilista i neoautonomista.\nPer canviar l'estat d'ànim no és suficient només resistir, plantar cara a la repressió i rebutjar els intents de neutralització del règim. És necessari construir un horitzó d'esperança i les condicions per fer-lo possible. Aquest ha de ser el compromís de les militants revolucionàries. És evident que un nou embat democràtic contra el Règim del 78 no es pot simplement decretar. De totes maneres, per preparar-se s'ha de treballar en canviar la relació de forces. El camí és enfortir un moviment ampli en defensa de l'autodeterminació i l'amnistia. No hi ha dreceres ni fòrmules màgiques.\nDes del 2017 hem insistit en una sèrie d'idees que ens semblen centrals per avançar i arribar a nous enfrontaments amb l'Estat en millors condicions:\nFer front a la repressió estatal i superar un conflicte dur i sostingut en el temps requereix un teixit d’autoorganització popular dens i fort. És a dir, per evitar els xantatges de les grans empreses i l’ofegament de l’Estat en un moment de confrontació com va succeir entorn el referèndum, són necessàries estructures preparades per fer-se càrrec de les necessitats socials i ser una alternativa a una institucionalitat caduca. És cert que aquesta mena de contrapoders només es poden acabar de desenvolupar en una forta crisi de l’Estat, però cal posar les bases del seu desenvolupament i arrelament. Les eines de mobilització popular han de donar espai a tota la pluralitat del moviment i no han d’estar tutelades per cap institució ni partit.\nNecessitem reforçar les aliances confederals i internacionals per evitar l’aïllament del 2017. Això no implica renunciar a la desobediència des de Catalunya ni una espera passiva que les condicions a la resta de l’Estat espanyol siguin millors. Al contrari, el sobiranisme ha de ser un vector per organitzar un bloc rupturista i estendre la mà a la resta d’agents polítics i socials que impugnen la monarquia borbònica, volen acabar amb l’autoritarisme i qüestionen el règim del 78. Malgrat els ritmes i les relacions de forces siguin diferents a cada poble de l’Estat espanyol, sense debilitar la legitimitat del règim a tot arreu no es podrà trencar el pany. En aquest sentit, són importants iniciatives concretes que esbossin un horitzó de processos constituents i democratització.\nPer poder imposar-se al règim, la lluita per assolir l'autodeterminació i la constitució d'una República catalana ha d’ampliar també els seus suports a Catalunya. Considerem que per fer-ho és necessari situar al centre les necessitats de les classes populars amb un programa que respongui als principals problemes que pateix la majoria, agreujats amb la crisi de la Covid-19. La república ha d’estar lligada a nou model socioeconòmic que deixi enrere la precarietat. Per exemple, revertir l’impacte d’una dècada d’austeritat als serveis públics o acabar amb l’oligopoli energètic que condemna centenars de milers de persones a la pobresa energètica. En definitiva, demostrar que pot ser un camí per avançar cap a la planificació de l'economia en base a les necessitats socials, amb les cures al centre, amb un horitzó conscient dels límits biofísics del planeta i mecanismes que garanteixin una vida digna per a totes les persones que estan patint els efectes d'una crisi que haurien de pagar els rics.


El Festival de Figueres, nominat als Premis Master del món del circ - Diari de Girona\nEl Festival de Figueres, nominat als Premis Master del món del circ\nPodria rebre el guardó per a la categoria de millor festival\nARXIU: El Festival de Circ de Figueres aixeca el teló\nARXIU: Un nou destí per a la plaça de braus de Figueres\nEl festival Internacional del Circ de Figueres està nominat als Premi Master, la qual cosa situa aquest certamen entre cinc millors del món al costat dels celebrats a Montecarlo, Moscou, Latina i París. L´any 2015 la companyia russa Rosgocirk va crear els guardons que pretenen ser els «Òscar» del món circense. La celebració de la segona edició dels premis se celebrarà a Sochi el proper cinc de juliol.\nRosgoscirk, hereva de l´organització soviètica Soyuzgocirk, gestiona gairebé la totalitat dels cinc circs establers que hi ha en territori rus -i que, en total, sumer una quarentena- i una carretera artística de gairebé 3.000 artistes. Algunes de les seves noves produccions es van poder veure per primer cop a Europa en el marc del festival de Figueres. Una d´elles va ser la germans Vardayan, amb el seu número de mà a mà.\nEnguany, els premis han incorporat la categoria de millor festival. El Festival de Figueres, amb només cinc edicions a l´esquena, se situa així al costat dels de gran trajectòria com els que se celebren arreu d´Europa i Rússia. Segons els seus promotors, «suposa un important reconeixement per un festival que ja s´ha consolidat com el principal esdeveniment circense de l´Estat».


Mentre que els operadors locals ho tenen prohibit, es pot comprar en plataformes internacionals com Amazon i la mercaderia s’ha d’anar a buscar en punts de recollida com Correus\n2 min. Andorra la Vella 29/03/2020 16:18\n651x366 Cues a l’oficina de Correus per a la recollida de correspondència i paqueteria. / ARA Andorra Cues a l’oficina de Correus per a la recollida de correspondència i paqueteria. / ARA Andorra\n651x366 Imatge de la campanya engegada a les xarxes. / ARA Andorra Imatge de la campanya engegada a les xarxes. / ARA Andorra\nNombroses publicacions i comentaris a les xarxes demanen a Govern que autoritzi el comerç electrònic al país. Amb el lema “Ens movem per tu, #quedatacasa”, s’ha fet gran una campanya que reclama als ciutadans que no es moguin de casa seva però alhora puguin fer la vida més normal possible. I això passa, en molts casos, perquè tinguin accés a productes de segona necessitat que en aquest període de confinament s’han convertir en mercaderies imprescindibles.\nEntre els comentaris i preguntes més freqüents hi ha els que fan referència a la possibilitat de poder comprar en plataformes de comerç electrònic que fins abans del decret de limitació d’activitats comercials operaven al país. Principalment es tracta de demanda de material de papereria, impressores, cartutxos, ordinadors, petits electrodomèstics com assecadors de cabell o aspiradors, material per fer esport a casa, articles d’oci per als més petits com joguines o vídeo-jocs, i roba interior i per la llar.\nAprofitar el repartiment dels supermercats\nDiversos empresaris consultats per l’ ARA Andorra han manifestat que veuen amb bons ulls aquesta opció. “No té massa sentit que es pugui comprar alimentació a través d’ Internet i que t’ho portin a casa però en canvi no et puguis comprar un parell de pijames pel teu fill”, explica un comerciant del sector tèxtil. Afegeix que “es podrien aprofitar els serveis de lliurament a domicili que fan els supermercats per entregar totes les mercaderies que es venguessin online, de manera que no s’incrementaria el trànsit ni de vehicles ni de persones”.\nEls mateixos comerciants recorden que obrir la venda online a més productes que “ajudarien a moltes famílies a tenir un confinament més confortable” és una opció on tothom hi guanya. “Els comerços que ara facturem zero tindríem alguns ingressos mentre que els ciutadans tindrien accés a productes que necessiten però que amb les restriccions ara mateix no poden o no saben com trobar”.


Aeroport de Son Sant Joan. AENA\nPalmaDurant els anys 90 comença una nova època per a Ciutat. Una època en què el projecte del segle XX de fer de Palma una ciutat moderna s’hauria acabat. A partir de llavors s’intercalaran anys de creixement i anys de crisi. Veurem com una onada de corrupció política i econòmica era el fruit del gran creixement econòmic impulsat per la bombolla immobiliària que, finalment, esclatarà el 2008. La mescla de corrupció i crisi econòmica provocarà una revolta social de la qual emergeix un moviment jove que transforma el crit del carrer “sí se puede” en el partit polític que finalment entrarà en moltes institucions, també a l’Ajuntament de Palma. La fragmentació de l’esquerra afavoreix la dreta, fins que més tard sorgirà Vox i també fragmentarà la dreta, cosa que donarà opcions, una altra vegada, a governs d’esquerra. Mentre que la dreta dona ales a l’especulació immobiliària, una part d’ella a la corrupció política, però sobretot a la turistificació de la ciutat, l’esquerra no troba la manera de formular un nou projecte per a Palma i no té capacitat per aturar el procés de decadència.\nLa por a l’atur provocada per la crisi financera del turisme impulsa a desenvolupar noves fórmules com el lloguer vacacional de cases i pisos i els megacreuers. La ciutat, que havia quedat distanciada, en part, del turisme, acaba massificada turísticament amb els problemes que això comportarà. La ciutat es converteix tota ella en una plataforma del negoci turístic i immobiliari, i creix al seu voltant una àrea metropolitana, formada pels municipis del seu entorn: Calvià, Marratxí i Llucmajor.\nDes de l’any 1960, Palma va anar creixent més que Mallorca. Però arribat el 1990 va començar a perdre poder poblacional, ja era només el 49,3% de l’illa, pes que Palma ha anat perdent, any rere any, a favor de la Part Forana. A més, la població nascuda a l’estranger ha crescut al mateix temps que el fenomen turístic: mentre que el 1991 no arribava al 4%, el 2019 ja era el 24% dels habitants de Palma. Tota aquesta evolució ha anat fent créixer l’activitat del Consell de Mallorca i del Govern Balear, disminuint el pes polític de l’Ajuntament, malgrat la Llei de capitalitat, que, en teoria, compensa la despesa per ser la capital de les Illes. Tots els vents bufaven a favor d’una nova època per a l’inici d’un gran canvi de la ciutat mil·lenària.\nEn el moment de les eleccions de maig del 1991 el cens electoral era de 244.209 votants, dels quals finalment en votaren 125.083, un 51%, cosa que confirmava una vegada més la baixa participació dels palmesans en les eleccions municipals. La dreta anava en una sola candidatura (Partit Popular - Unió Mallorquina) i es va imposar per majoria absoluta: un 48% dels vots i 17 regidors, enfront d’un 30%, 10 regidors del PSOE, i un 6%, 2 regidors del PSM. Tenint en compte que el PSOE va guanyar les municipals a escala de l’estat espanyol amb un 38% dels vots enfront d’un 25% del PP, la derrota de l’esquerra a Palma va semblar encara més aspra.\nla ciutat envaïda història PALMA Palma XXI crisi


ActualidadOpiniónDeportesCulturaEl InformerFurtapatos News\tEls regidors del PP de Cabanes van cobrar quasi un mes que no van anar a treballar Carles MuletViernes, 28 de Octubre de 2016Opinión • Cabanes En 11 de maig de 2016 l’alcaldessa de Cabanes Estrella Borràs renuncia al càrrec i dimiteix. Des d’eixe moment ens posem d’acord per fer un govern compartit Units pel Poble-Compromís i PSPV-PSOE.\nL’alcalde en funcions està en el càrrec fins al plenari d’investidura de la nova alcaldessa, que té lloc el 28 de maig (la resta no tenen massa presència física eixos dies per l’ajuntament, però cobren el salari íntegre).\nFins al 22 de juny, el nou equip de govern no convoca el plenari on s’assignen els nous salaris (s’agarra el que cobrava l’anterior alcaldessa i la resta de regidors, i es divideix entre els sis nous membres).\nDes del 28 de maig al 22 de juny, cap membre del PP acudeix a l’ajuntament, i a pesar d’això, els regidors que tenien salari de l’anterior etapa, el cobren íntegrament; cobrant del poble per un treball que saben perfectament no han fet.\nEstem parlant de quantitats simbòliques, però que òbviament no els correspondrien. No han renunciat a este cobrament ni han comunicat voler fer-ho. De fet, quan ahir se li va preguntar a l’alcaldessa per este cas, el silenci per part del PP va ser total.\nCal recordar que els exregidors del PP deuen encara més de 135.000 euros de diners cobrats il·legalment. La portaveu del PP Lucia García, 10.440 euros que ja ha dit massa vegades que no pensa tornar. Ara, sabem que dos regidors en actiu, van cobrar quasi un mes de salari sense acudir a treballar ni un sòl dia.\nInformació sobre els salaris de la nova corporació de Cabanes\nCabanes ha pagat 1.200 € en advocats per a que els regidors del PP comencen a tornar els diners cobrats il·legalment\nEs continua perdonant 137.573 euros de cobrament il·legal al PP de Cabanes\nEl PP-PSOE van decidir fer perdre quasi 11 milions d’euros a Cabanes


JOSEP M. CORREDOR I POMÉS, CORRADI (i II) - Diari de Girona\njoaquim nadal i farreras 02.03.2013 | 08:33\n"Vull subratllar que\nJosep M. Corredor va aconseguir\nel reconeixement i l'aval\ndels més grans hispanistes francesos del segle XX"\nAhir vam tractar una visió general, una evocació i una revisió de Josep M.Corredor a la llum dels actes i les edicions del centenari del seu naixement. Avui, m'agradaria fer-ne una evocació més personal i destacar alguns aspectes concrets de la seva biografia, que em semblen especialment significatius i poc ressaltats.\nVaig conèixer Josep M. Corredor a casa de Santiago Sobrequés i Flor Callicó. Hi anava sovint. Eren amics d'abans de la guerra, amb una amistat personal, política i ciutadana. Flor Callicó recordava sempre, amb ell davant i no, que en "Corradi" era un home molt guapo, fet que confirmen alguna de les fotografies que se'n conserven. A can Sobrequés hi havia diversos cercles d'amistat i un els relacionava clarament amb Damià Escuder, gran jugador del Girona, activista i, més endavant, treballador de la impremta Curbet, pare de Joan i Damià Escuder i casat amb Amor Lladó, i amb Josep M. Corredor, també jugador de futbol i activista polític i intel·lectual, que coincidí amb Sobrequés en una iniciativa cultural de la ciutat abans de l'esclat de la Guerra Civil, que fou la revista Víctors, de la qual en sortirien cinc números a la primera meitat de 1936. Aquesta revista la dirigia Carles de Palol i Felip, Francesc Ferrer i Vilar n'era el secretari i l'Agustí Pera Planells l'administrador. En la revista hi desfilen tots els noms de la joventut compromesa i de la intel·lectualitat activa de la ciutat; hi trobem alguns dels noms que, un cop salvada la primera etapa de l'exili, es reagruparan discretament per formar un nucli de dissidents clandestins i diletants, que passejaven per la ciutat el seu inconformisme antifranquista. Narcís Selles, que esmenta reiteradament el paper de Josep M. Corredor, ha estudiat a fons la revista en el seu article "La revista Víctors. Art, cultura i política en la Girona republicana", publicat a Locus Amoenus (UAB), número 3, 1997, 195-214.\nPrecisament l'aglutinador d'aquest grup era el senyor Fraga. Un nom que surt, de forma reiterada, en les referències als cercles polititzats de la ciutat, esmentat per Jordi Pujol com un dels contertulians de les seves passejades, i que també fou esmentat en el col·loqui sobre Corredor, que ahir comentàvem. Al costat del senyor Fraga, es trobaven, entre d'altres, el senyor Santiago Coquard, mossèn Manuel Fuentes o el doctor Pompeu Pascual, i també Josep M. Corredor. En el mateix col·loqui tots vam coincidir que la reiteració de la presència del senyor Fraga ens havia fet passar per alt el seu nom. Vaig trucar a Carme Fraga, vídua de Lluís Bachs, per preguntar-li el nom del seu pare: Josep Fraga Sala, amb vincles amb Sant Daniel per part de mare. La Carme em va explicar que amb Corredor, el seu pare s'hi veia a vegades a redós de les ferrenyes parets de la muralla, garantia de silenci i discreció, al costat del pou i de les heures del jardí de l'Àngel, propietat del senyor Fraga. "Aquí parlaven tranquils amb aquests senyors que venien de Perpinyà". Finalment, l'Ajuntament acabaria comprant aquest jardí de pau i de concòrdia als hereus del senyor Fraga.\nLa faceta de futbolista ha estat només esmentada de passada. Però Jaume Curbet i Boj a la Història del futbol a Girona, primera part, 1904-1957 (Girona, Ajuntament, 1992), ens aporta les dades bàsiques. Així a la temporada 1929-1930 jugava amb la Unión Deportiva Gerona (fotografia de la pàgina 126). Quan el 25 de juliol de 1930 es va crear el Girona Futbol Club, en Corradi passaria al nou equip. L'equip que la temporada 1930-31 estrenaria l'equipament blanc i vermell, amb en Corradi, i que aconseguiria l'ascens a la segona preferent com el mateix Corradi, signant com a Radi, explicava, en la seva faceta de periodista, a la premsa local. (Curbet, p.134). Corradi va formar part de l'equip habitual. A la temporada següent (1931-1932) Corredor, Corradi, va fer de portaveu dels jugadors a l'àpat de celebració de l'ascens, i el mateix Corradi va haver de desmentir els rumors que circulaven de la retirada de l'Escuder del futbol actiu. Finalment, fou en aquesta temporada (Curbet, p.144-145, amb fotografia inclosa), el mes de novembre que "la notícia més trista va ser la forta lesió d'en Corradi el 29 de novembre. Li costaria refer-se'n i la temporada següent 1932-1933 va ser ja baixa a la plantilla del club" (Curbet, p.153). On queda clar que en la seva joventut, Josep M. Corredor ja combinava la seva faceta d'esportista i de periodista.\nFinalment vull recordar, ara, el paper de Josep M. Corredor en la dignificació de la sepultura d'Antonio Machado a Cotlliure. Xavier Febrés ha explicat, amb detall, els darrers dies dramàtics de Machado a la Catalunya francesa. A Els últims dies de Machado (Barcelona, la Mansarda, 2013), Febrés explica els intents de recuperació i integració de la memòria de Machado pel franquisme i la ferma voluntat d'evitar-ho i de garantir que Antonio Machado i la seva mare tinguessin una tomba digna al cementiri de Cotlliure. Fou així que Josep M. Corredor, com explica Febrés al seu capítol "Un gran poeta a l'espera de la seva sepultura", el dia 12 d'octubre de 1957 amb l'aval a l'encapçalament de Pau Casals, va publicar un article-crida a Le Figaro Littéraire: "Un grand poète attend son tom?beau". Aquest article s'inclou al llibre que esmentàvem ahir de Francesc Montero, amb articles i assaigs de Corredor, traduït al català (Contra la valoració de la mediocritat, p. 135-140). Febrés explica com, arran de l'article, Albert Camus, René Char i André Malraux van respondre a la crida i com amb els 413.472 francs que van aportar-hi 98 donants i la decisiva col·laboració de l'Ajuntament de Cotlliure es va poder construir una nova sepultura i inhumar-hi el cos del poeta i de la seva mare. Aquest acte en la intimitat es va fer el 16 de juliol de 1958, després que per expressa autorització de José Machado actuessin com a mandataris seus Marcel Bataillon, José M. Giner i Paul Combeau. Cada 22 de febrer, des del 22 de febrer de 1939, al cementiri de Cotlliure es ret senzill homenatge al poeta que va renunciar als afalacs del poder i va decidir abaixar els braços i deixar-se caure, exhaust amb els ulls plens de tristesa i de dolor, en la cruesa de l'hivern del mar del petit port nord-català.\nPer acabar vull subratllar que Josep M. Corredor va aconseguir el reconeixement i l'aval dels més grans hispanistes francesos del segle XX: Jean Sarrailh, l'home de la Il·lustració espanyola prologant la seva tesi, Marcel Bataillon, l'home d'Erasme i Espanya executant per mandat de la família la inhumació del cos de Machado fruit de la crida de Corredor i, finalment, Pierre Vilar, l'home de la Catalunya moderna, que va voler encapçalar el dossier de la Revista de Girona (núm 148, setembre-octubre de 1991), acompanyant articles de Santiago Coquard, Maria Serra, Maria Rosa Corredor, Aquilino Duque, i l'edició d'un text inèdit del mateix Corredor.


La oposición se une y 'desahucia' a Podem Castellón por "fracasar" en Vivienda | Castellón\nLa oposición se une y 'desahucia' a Podem Castellón por "fracasar" en Vivienda\nActualizado Viernes, 28 mayo 2021 - 18:57\nMaría Jesús Garrido se defiende con la compra «histórica» de 9 pisos para alquiler social ante la derecha que suma a la edila tránsfuga para ponerse de perfil ante el convenio que reforzará el área\nUna pancarta en un edificio 'okupado' de Castellón el pasado mes de marzo. EUGENIO TORRES\nLa concejala de Podem-EUPV al frente del área de Vivienda de Castellón, María Jesús Garrido, en el Ayuntamiento de Castellón fue este jueves objetivo de las duras críticas de la oposición hacia su gestión en la sesión plenaria donde tampoco salió bien parado otro de los miembros del tripartito en el gobierno, como es el socialista Jorge Ribes.\nTras cuestionar PP, Cs y Vox que la «sensibilidad» de Garrido en defensa del derecho constitucional a la vivienda como miembro que ha sido de la Plataforma de Afectados por la Hipoteca (PAH) no ha dado los frutos esperados tras dos años en el gobierno, y el parque de vivienda pública sigue igual que lo dejó su antecesora en la concejalía, la nacionalista Ali Brancal, la edil de la confluencia también recibió un buen varapalo por no predicar con el ejemplo. La derecha no pasó por alto que haya contratar a una empresa externa para elaborar un censo con las condiciones en que se encuentran las 227 viviendas sociales propiedad del Ayuntamiento de Castellón, cuando Podem, ha defendido siempre la remunicipalización de servicios. Cabe recordar que dos meses atrás lo intentó con el servicio de gestión del agua potable en la ciudad.\nGarrido sacó pecho y defendió el «hito» que protagonizará en breve con la «compra de 9 viviendas la próxima semana, cuando no se había adquirido ninguna desde el año 1984» ante una oposición unida por su visión de que la concejalía de Vivienda «no ha hecho nada». Tanto es así que arrastró en su contra hasta a la concejala Paula Archelós, que debutó ayer en el pleno como edila no adscrita tras su renuncia a seguir militando en Ciudadanos, para acabar las cuatro fuerzas políticas alineadas a la derecha absteniendo en la firma de un convenio con la Generalitat que permitirá la contratación de 4 técnicos con los que reforzar la Oficina Municipal de la Vivienda.\nEn el caso de Garrido, a pesar del varapalo al que estuvo expuesta y de que su gestión comienza ahora a dar sus primeros frutos, la presidenta del pleno y alcaldesa de Castellón, sólo tomó la palabra para dar un 'toque' al portavoz adjunto de Cs, Vicente Vidal, por replicar sin turno de palabra y desde la bancada a Garrido, pero para recordarle que es ella quien dirige el pleno. En cambio, Amparo Marco, sí defendió, y mucho, la labor y la actitud de otro de los concejales del Acord de Fadrell: su compañero socialista Jorge Ribes, quien, sin embargo no respondió a ninguna de las cuestiones que le fueron preguntadas por la oposición respecto a las multas y la suspensión temporal de las cámaras de tráfico.\nPolíticaEl nuevo desacuerdo del tripartito de Castellón vuelve a ?hipotecar? el presupuesto\nPolíticaLa alcaldesa recuerda que la celebración de actos del aniversario de Castellón en septiembre dependen de la Covid\nCataluñaEl PSC no salvará a ERC de un adelanto electoral\nVolver a la noticiaLa oposición se une y 'desahucia' a Podem Castellón por "fracasar" en Vivienda


GEOGRAFIA SERIE DESCUBRE 1 ESO SABER HACER. AA.VV.. Libro en papel. 9788468095554 Libería Lanzarote


Microsoft situa a Barcelona el seu centre de R+D a Espanya\nSerà un dels vuit centres d’investigació amb què compta a nivell mundial la divisió WebXT i preveu la contractació d’un centenar d’enginyers, una trentena a curt termini\n13 de de setembre del 2021. 14:21\nMicrosoft ha triat Barcelona com a base d’operacions per al seu nou hub de R+D especialitzat en l’aplicació de tecnologies d’Intel·ligència Artificial per a la millora de l’experiència d’usuari a la web. El centre situat a Barcelona serà un dels vuit centres d’investigació amb què compta a nivell mundial la divisió WebXT (Web Experiences Team) de Microsoft, una organització de més de 5.000 persones que presideix Mikhaïl Parakhin, centrada en el desenvolupament d’experiències d’usuari avançades basades en l’ús de tecnologies d’Intel·ligència Artificial i aprenentatge profund. El centre d’excel·lència pretén atraure talent de tots els països d’Europa i s’enquadra dins de l’equip de Search & AI que lidera Jordi Ribas, vicepresident corporatiu de Microsoft Corporation als Estats Units. Aquest equip especialitzat en aplicació d’Intel·ligència Artificial és el grup més gran de WebXT de la companyia i contribueix al desenvolupament de múltiples productes de Microsoft, incloent Windows, Azure i, per descomptat, Bing.\nEn aquesta primera fase, la inversió inclou l’actual procés de selecció obert que contempla la contractació d’una trentena d’enginyers de ‘software i científics especialitzats en àrees avançades d’enginyeria de ‘software’ incloent Intel·ligència Artificial, Machine Learning i Deep Learning, que podrien superar el centenar en els pròxims anys.\nL’objectiu de Microsoft és crear al voltant d’aquest equip d’enginyers un vector d’innovació en Intel·ligència Artificial –en col·laboració amb universitats, centres d’investigació i empreses de tecnologia–, reforçant els esforços per impulsar el talent digital a Espanya i la capacitació en tecnologies de ‘machine learning’.\n«Després de crear els ‘hubs’ de Search & AI a Londres, Munic i París, i haver pogut conèixer, de primera mà, els requeriments, les necessitats i, sobretot, les oportunitats per atraure talent, estic convençut que implantar aquest ‘hub’ a Espanya permetrà afegir molt valor a la proposta de Microsoft arreu del món», ha afirmat Ribas.\nSegons Jordi Puigneró, vicepresident i conseller de Polítiques Digitals i Territori de la Generalitat de Catalunya, «Catalunya té les capacitats per liderar el desenvolupament de la intel·ligència artificial a Europa i s’ha convertit en un pol tecnològic mundial en aquest àmbit. El ‘hub’ de R+D de Microsoft reforça l’ecosistema impulsat per l’Estratègia d’Intel·ligència Artificial de Catalunya i l’aposta conjunta del Govern i Microsoft pel CIDAI (Center for Innovation in Data Tech and Artificial Intelligence) com a iniciativa de referència per a l’adopció de la intel·ligència artificial a Catalunya».\nCatalunya lidera el descens de l’atur al juny\nMitjançant un comunicat, l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha assegurat que «és una excel·lent notícia que Microsoft hagi escollit Barcelona per a un projecte estratègic vinculat a la Intel·ligència Artificial: confirma que som una ciutat capdavantera al sector de la innovació i les noves tecnologies, i un pol d’atracció en aquest àmbit. Aquesta elecció reforça la ciutat com una de les millors del món on viure i treballar, amb un gran ecosistema científic i tecnològic. Les empreses que volen atraure el millor talent saben que si són a Barcelona ho tenen més fàcil».\nL’organització WebXT funciona com un entorn de ‘start-ups’, en què s’anima a assumir reptes que generin un gran impacte per al consumidor en la seva experiència web, com Microsoft Bing, Edge, i MS News, alhora que es col·labora amb els diferents grups de producte de Microsoft, incloent Azure, Windows, i Office, entre d’altres. El ‘hub’ a Espanya començarà amb equips de Search & AI, que és part de WebXT, i s’enfocarà en quatre grans àrees: el desenvolupament de Bing, les noves tecnologies entorn d’eines de recerca i d’aprenentatge autònom de màquines, i la implementació de noves aplicacions per envoltar el navegador Bing.


ᐅ Posicionament Google La Coma i la Pedra - Posicionament web La Coma i la Pedra\nLi oferim posicionament Google La Coma i la Pedra.\nExperts en posicionament Google La Coma i la Pedra\nSom especialistes en SEO Posicionament Google La Coma i la Pedra utilitzant òptimament tots els paràmetres que SEO posicionen dins Google, tan posicionament Google La Coma i la Pedra On-page com Off-page. La clau és complir perfectament amb aquestes dues facetes tan importants, contemplant el màxim de requeriments i paràmetres en aquest sentit.\nDes de La Coma i la Pedra, especialistes en posicionament Google\nSom especialistes en posicionament Google La Coma i la Pedra, utilitzant totes les tècniques i els paràmetres necessaris que millor posicionen a Google.\nEl nostre posicionament Google La Coma i la Pedra va de bones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies SEO nacional i internacional. El nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nPosicionament Google La Coma i la Pedra. Experts des dels inicis del cercador.\nEl nostre equip professional a La Coma i la Pedra analitza i confecciona en cada cas una proposta i estratègia a mida sobre el servei de posicionament Google La Coma i la Pedra SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nLa evolució constant del servei de posicionament Google La Coma i la Pedra\nEl robot de Google i els seus paràmetres de SEO Posicionament han evolucionat i ho segueixen fent constantment, per aquest motiu els nostres especialistes a La Coma i la Pedra assessoren i fan seguiment sobre les estratègies i com millorar-les i treure’n més i millor rendiment. És obvi que en aquest camp, ningú es pot permetre el luxe de quedar-se enrere i en el nostre cas, Gestinet ofereix a La Coma i la Pedra el millor servei contrastat, consolidat i en constant evolució i millora per tal d’aconseguir en cada moment els resultats més òptims possibles. De fet i en aquest sentit, la nostra empresa col·labora intensament i és Partner de Google des de fa molts anys.\nA l’igual que el Manteniment informàtic és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO Posicionament Google La Coma i la Pedra també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nEl servei SEO Google de Gestinet és el millor posicionament Google La Coma i la Pedra\nEl nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia de posicionament Google La Coma i la Pedra és aconseguir els millors resultats possibles en la generació de trànsit potencial i sa des de Google i les seves eines i línies de negoci com Google Adwords, Google Shopping, Google Local Business (La Coma i la Pedra), etc… En cada cas utilitzem els nostres recursos, experiència i eines que hem anat dissenyant, elaborant i evolucionant durant tants anys i que ens han aportat l’èxit i reputació com d’empresa referent en SEO posicionament Google La Coma i la Pedra.\nGestinet, el millor posicionament Google de La Coma i la Pedra\nDes de Gestinet entenem que el SEO posicionament Google La Coma i la Pedra és una forma d’entendre i fer les coses, una metodologia en evolució constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web, optimització i projecte en aquest sentit, sempre desenvolupant pensant en la metodologia Google i els seus paràmetres de posicionament SEO, vital per a l’èxit del projecte i consolidació dels objectius SEO. Oferim un servei de posicionament Google La Coma i la Pedra de qualitat i amb màximes garanties.\nPosicionament Google La Coma i la Pedra amb màximes garanties\nEl nostre secret és tractar el SEO posicionament Google La Coma i la Pedra com a metodologia i filosofia dins el nostre ADN, entenent i participant en aquestes facetes dins Google, en resum gairebé formar part de l’ADN Google. Tot això ho plasmem en el nostre disseny web i estratègies de posicionament web que realitzem, totes les optimitzacions web que fem, utilitzant en tot moment metodologia pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades i vigents dins Google, amb les màximes garanties d’èxit i sense riscos. Mai hem tingut una pàgina web penalitzada i en tots els casos realitzem una estratègia SEO posicionament Google La Coma i la Pedra a mida amb les màximes garanties per a consolidar els objectius establerts.\nDoni visibilitat mitjançant posicionament Google La Coma i la Pedra al seu negoci a Google amb Gestinet\nDonem d’alta els seus productes a Google Merchant Center per a millorar el posicionament Google La Coma i la Pedra\nGestionem les seves campanyes d’Adwords per treure el màxim rendiment en posicionament Google La Coma i la Pedra\nMitjançant el posicionament Google La Coma i la Pedra millorem les seves posicions en les cerques locals.\nLa Coma i la Pedra i el seu posicionament a Google\nCada ubicació i zona geogràfica té un tractament específic a nivell SEO Google i això afecta directament en una gran majoria d’estratègies de posicionament web que desenvolupem, tant sigui pel volum i tipus de competència, com tipus de sector, activitat, etc... Cal tractar cada projecte i estratègia de posicionament Google La Coma i la Pedra de forma personalitzada i a mida, només així es pot garantir l’èxit de la mateixa i aconseguir els resultats en posicionament web esperats.\nGestinet ❤ Posicionament Google La Coma i la Pedra\nSom de La Coma i la Pedra, addictes a la nostra feina i ens apassiona el món Google des dels seus inicis, i les estratègies de superació constant que dissenyem per tal que cada client sobresurti dins el Posicionament dins Google, evolucionant-les amb el temps per tal de millorar i optimitzar resultats constantment. Val a dir que a La Coma i la Pedra comptem amb clients que són models de negoci online i gairebé l'única captació de client potencial és via posicionament Google La Coma i la Pedra, amb l’exigència i pressió que això comporta.


DISCOS DE TEJIDO - Manxa Industrial\nHome > ABRASIVOS>HERRAMIENTAS AFINADO/PULIDO>DISCOS DE TEJIDO\nDISCOS DE TEJIDO (17) productos\nRef. manxa: 602832\nRef. manxa: 602834\nRef. manxa: 602833\nDISCO DE FIELTRO 125\nRef. manxa: 918117\nRef. manxa: 953203\nRef. manxa: 876061\nRef. manxa: 953204\nRef. manxa: 980950\nRef. manxa: 980951\nRef. manxa: 980944\nRef. manxa: 980945\nRef. manxa: 980946\nRef. manxa: 980943\nRef. manxa: 847767\nRef. manxa: 918105\nRef. manxa: 918106\nRef. manxa: 918107


Cervantes 18 - Valencia/València\n3ª y 4ª PRUEBA DE COPA DE ESPAÑA DE ESQUI DE MONTAÑA Travesía Pirineos, FEDME 22\nI Prueba Copa de España de Snowrunning Leitariegos, FEDME 22, Copa de Castilla y León de Snowrunning.\nMARXA / SPRINT TRAIL / TRAIL / MARATÓ SERRALADES de BARXETA - MABU, 2022\n1 Prova Copa Escalada en Bloc, FEMECV 2022, Vinarós\nVII Volta Muntanya de Llaurí\n1ª. Prueba Copa Marcha Nórdica, Alcoi, FEMECV 22\nII prueba de liga de Carreras por Montaña, FEMECV 22, Peña Rubia, Villena\nCastell d'Aixa 2022, Circuit Trail Marina\nXXII MARXA DE MUNTANYA “SANT SEBASTIÀ” DE LA VILAVELLA 22\nCarreras Niños, Granadella Trail Costa Blanca 2022-2\nGranadella Trail Costa Blanca 2022\n2ª. Prueba Copa Marcha Nórdica, Vilavella, FEMECV 22-2\nII PRUEBA COPA DE ESPAÑA DE SNOWRUNNING, El Chivo, Alto Campoo, FEDME 22\nEstacion d..., Cantabria\nV Trail, SprinTrail i Marxa senderista “XIO LLUTXENT”\nAlmèdia Trail 2022, CTM.\nCallosa d'..., Alicante/A...\nCampeonato de España de Raquetas de Nieve LARRA - BELAGUA, FEDME 22\nI prueba de liga de Carreras por Montaña, FEMECV22, Trail de Crevillent\nCampeonato de España y por Selecciones Autonómicas de SnowRunning LARRA - BELAGUA, FEDME 22\nLa Montaña con la Palma, FEDME\nMontaña Es..., Valencia/V...


Pacheco: "El desconfinament ens condemnarà a la precarietat"\nEl secretari general de CCOO a Catalunya reivindica "trencar la precarietat també per eficiència econòmica perquè tenim una crisi de demanda i d'oferta"\nper Marta Escobar Martí Barcelona. 01 de maig de 2020 05:30\nEl secretari general de CCOO de Catalunya, Javier Pacheco | Cedida\nÉs el 130è Primer de Maig de reivindicacions, però el primer de mobilitzacions telemàtiques. La crisi sanitària i econòmica derivada de la covid-19 ha trastocat els plans de tothom i, l'any en què s'havia de celebrar part de la derogació de la reforma laboral, s'haurà de reivindicar que la sortida d'aquesta situació no es construeixi sobre les bases d'una precarietat injusta. Conversem per telèfon amb el secretari general de CCOO de Catalunya, Javier Pacheco, que combina el confinament entre la feina a casa i dies puntuals que va al sindicat. Perquè els sindicats també són un servei essencial. El coronavirus no ha colpejat fortament, per sort, els membres de CCOO. "Per com està la situació, em sobta molt que hi hagi tan pocs casos en el sindicat i la majoria són lleus", explica. I això és una sort perquè no paren d'atendre milers de trucades de persones afectades pels ERTO i/o les mancances de seguretat laboral, unes reivindicacions que se sumen a les accions de caire cultural i d'altres vinculades al món del treball en un Dia Internacional dels Treballadors totalment virtual, però, com sempre, molt reivindicatiu.\nMés info: Primer de Maig, aturades confinades contra una reforma arcaica\nQuè representa aquest any el Primer de Maig?\nAquest, més que mai, és un reconeixement global perquè aquesta crisi està afectant tothom. La solidaritat internacional és molt necessària per poder establir marcs de governabilitat socials i comuns per fer front a aquesta crisi, que no atén a criteris d'organització econòmica, política i social. Hem de reforçar aquests espais de cooperació i col·laboració, sobretot en el món del treball per poder mantenir les mínimes condicions de vida de la societat.\n"La solidaritat internacional és molt necessària per poder establir marcs de governabilitat socials i comuns per fer front a la crisi"\nCom reforcem aquests espais?\nEl caràcter de la fraternitat és establir un canvi de model social que pugui trobar de nou espais de cohesió social i no continuar incrementant la segmentació econòmica de la societat. Hem de posar en valor el paper del treball i dels serveis essencials. L'espai públic està intentant aguantar el privat. Seria imperdonable per a una comunitat que, a la sortida d'aquesta crisi, no passem dels aplaudiments cap al reconeixement de la dignitat del treball que necessiten alguns sectors precaritzats i vinculats als serveis de les persones.\nEspais de cohesió, com deia.\nAixò és reforçar allò públic i allò privat i reorientar un canvi de model econòmic reforçant algunes de les fallides que s'han demostrat en aquesta crisi. Hem d'establir una estratègia de reindustrialització que només es podrà plantejar des de la iniciativa pública per poder orientar també la inversió privada perquè alguns espais d'industrialització de béns de primera necessitat que s'han desindustrialitzat i han trencat les cadenes de subministrament.\nJavier Pacheco és el secretari general de CCOO de Catalunya | Àngel Bravo\nAmb la tornada a l'activitat, esteu detectant empreses que no prenguin totes les mesures de seguretat necessàries?\nHem assessorat més de 330.000 persones en aquesta crisi de manera directa i el 10% de l'assessorament ha acabat en denúncia a la Inspecció de Treball perquè les seves empreses no garantien les mesures de seguretat o les condicions d'aplicació d'un ERTO. Hem fet una denúncia molt clara a l'estructura de vigilància de la salut de les empreses, que està delegada als serveis de prevenció d'empreses que dediquen una ràtio de tres hores i mitja l'any per preservar la salut laboral dels treballadors durant tot l'any. Hi ha mancances estructurals que necessiten una reforma de caràcter normatiu clar per intentar garantir que aquestes coses no passen. Quan arriba una epidèmia, no només està en joc la sinistralitat i l'accidentalitat, sinó que, a més, no hi ha instruments per garantir que les empreses preservin la seguretat.\n"Hi ha mancances estructurals que necessiten una reforma de caràcter normatiu clar per intentar garantir que aquestes coses no passen"\nI què evidencia tot això?\nPassen dues coses: o s'incrementa el nivell de contagi i, per tant, l'impacte que té sobre el conjunt de la societat; o les empreses no poden engegar i s'incrementa la pobresa, que també és un altre factor de mort. Són coses que venim denunciant des del món sindical des de fa molt de temps, però el criteri economicista que el mercat està per damunt de les persones, impossibilita aquests canvis. Ara la pandèmia ho ha posat de manifest.\nCorrem el perill que el món laboral es torni encara més precari?\nEls canvis no es promouen només amb les emocions i s'ha despertat una certa emocionalitat en aquests sectors precaris que avui en dia estan donant servei a la ciutadania, però la voluntat i l'emoció no dóna la capacitat per solucionar problemes. Hi ha d'haver una clara voluntat de reorientar-lo i imposar que això es converteixi en una reivindicació clara i majoritària perquè tingui capacitat real de negociació en la millora de les condicions de treball. Hem de mirar cap als governs, però també cap a les empreses per canviar la realitat. Les persones que cuiden gent gran, no cobren ni el salari mínim en molts casos perquè no estan contractats. O la gent de la campanya de recollida de la fruita encara espera que es negociï el conveni col·lectiu i incorpori el salari mínim interprofessional.\nAquest Primer de Maig també havia de ser el dia en què se celebrés part de la derogació de la reforma laboral. I la sortida d'aquesta crisi s'està construint precisament sobre aquestes bases.\nAra hi ha una prioritat del conjunt del país que és preservar la salut de la gent i que no mori, així com trobar l'equilibri entre el trencament de la transmissió del contagi amb la recuperació econòmica per no caure en una extremitat de pobresa. Però per a la sortida del desconfinament, si volem trencar els espais de precarietat, és imprescindible que es deroguin aquells aspectes que havíem parlat en aquesta primera fase. Si no, la sortida condemnarà a molta gent a espais de precaritetat i pobresa i, per tant, s'ajuntarà el perill relacionat amb la seguretat laboral amb el perill d'un rebrot de contagis. I així tornarem als nivells de precarietat de l'altra crisi.\n"Si no trenquem els espais de precarietat, la sortida condemnarà molta gent a espais de precarietat i pobresa"\nEls nivells de precarietat de l'altra crisi, però sumant-hi que ja venim debilitats d'aquesta situació.\nMolta gent no tindrà la possibilitat d'incorporar-se, hi haurà pèrdues d'empreses i un increment important de registres de l'atur. Aquesta gent, ja tindrà un problema seriós de precarietat social i, per això, hem d'enfortir els sistemes de protecció social. Quan la gent que s'incorpori, que ho faci amb criteris de dignitat, que vol dir que quant més es guanya, més es contribueix per poder garantir millors prestacions. Se'n diu repartiment de la riquesa.\nCom s'està fent ara?\nSi mirem les dades macroeconòmiques de la distribució de la riquesa dels darrers anys, s'ha disparat l'acumulació amb les rendes de capital i s'han disminuït les rendes de treball i de recaptació impositives. Hem de trencar aquesta precarietat derogant la reforma laboral, no només per criteris de sensibilitat social, sinó també per criteris de rendibilitat econòmica.\nSi com a treballador no tens cap certesa sobre el teu futur, difícilment consumiràs més enllà del que necessitis.\nÉs eficiència econòmica, tenim una crisi de demanda i d'oferta. Si reactivem l'oferta i es posen les empreses en marxa, però la gent no té per activar la demanda, les empreses tornaran a caure. És justícia social, però també eficiència econòmica per sortir d'aquesta crisi el més aviat possible.\nPreveieu que els ERTO puguin convertir-se en ERO?\nÉs un perill. Això ho hem de treballar amb les mesures que estem plantejant de caràcter econòmic i social. És importantíssim continuar reforçant la protecció que estan oferint els ERTO per evitar la pèrdua d'ocupació. I cal establir un mecanisme de finançament de la liquiditat i el manteniment de la capacitat creditícia per poder sostenir una situació com aquesta. Aquí Europa també hi té un paper molt important. Sobretot per als sectors com el turisme, el comerç i la restauració que trigaran a recuperar la normalitat i que si no tenen ajuts que puguin arribar directament dels àmbits públics, serà molt difícil que no facin ERO. El manteniment de la protecció fomentant els ERTO per evitar l'acomiadament i la garantir liquiditat de les empreses és cabdal per evitar que el risc es converteixi en una realitat.\n"Cal trencar la precarietat també per eficiència econòmica perquè tenim una crisi de demanda i d'oferta"\nLes negociacions amb Seat són un bon exemple del camí a seguir per evitar-ho?\nDemostren que quan hi ha una bona estructura de participació dels treballadors sindicalitzats en una empresa amb cultura de diàleg social, les coses es poden plantejar de manera equilibrada: amb complements per als treballadors, amb capacitat operativa per a l'empresa, amb flexibilitat per abordar situacions d'excepcionalitat, amb criteris sobre les mesures de seguretat per als treballadors... És un exemple clar que si enfortim també el paper del diàleg social reforçant la seva capacitat d'intervenció en l'àmbit de les empreses, les solucions són compartides i més eficaces.\nEns cal prendre consciència de la importància del paper dels sindicats?\nEn aquesta crisi s'ha recuperat una part de la consciència real del paper que tenen els sindicats. La gent ha trobat la solució en tots nosaltres i ho hem de consolidar. S'han d'habilitar marcs normatius i mecanismes de participació perquè això beneficia la ciutadania. Quantes empreses estan tirant del protocol d'actuació que vam pactar sindicats i patronals?\nÉs la guia.\nLes empreses han hagut de mirar cap allà perquè no tenien res. Els sindicats estem quan hi ha problemes i quan no n'hi ha. I, si quan no n'hi ha estem més organitzats, no cauran drets. Si quan tenim la necessitat de conquerir el dret estem molt junts, però quan el tenim ens relaxem, ens fotrem una altra vegada. Per això cal recordar la importància de la sindicalització dels treballadors, per guanyar millors quotes de dignitat social.\n"Si no es posen diners públics, els ERTO es convertiran en ERO"\nQuines diferències hi ha entre les empreses que tenen representació sindical i les que no en tenen?\nTenim anàlisis fets sobre l'impacte de la crisi i un que volem provar és la relació dels ERTO negociats en empreses amb representació sindical quants tenen complement i quants en tenen en empreses sense representació. Per això és important que la gent estigui sindicalitzada encara que no tingui comitè a la seva empresa. S'han d'enfortir aquests espais.\nParlàvem del bon exemple de Seat, però, mentrestant, els sindicats heu fet una crida a la vaga a Nissan a partir del 4 de maig, quan s'ha de reprendre la producció. Quin és l'objectiu?\nEstan planificant la producció només per fer l'entrega d'un compromís comercial que es va quedar penjat amb la covid-19. Volen engegar la fàbrica només per fer aquesta producció i tornar-la a aturar. Tenim pendent un anunci d'un procés de reestructuració a escala global i, amb el risc que podem trobar-nos amb una decisió de tancament de l'empresa, molts entenem que no volen que tornem a engegar. Diem que si no voleu engegar, nosaltres tampoc complirem amb els compromisos. I per això hem fet una crida a la vaga indefinida. El conflicte ha d'arribar a totes les fàbriques que té Nissan a Espanya, la d'Anglaterra i vuit de Renault entre França i Espanya. Ho aturarem tot. Volem que el Govern, també l'espanyol, faci una acció clara per evitar aquesta situació.\nEl secretari general de CCOO de Catalunya, Javier Pacheco | Àngel Bravo\nQue els serveis essencials per mantenir una societat són els més precaritzats. Hem de garantir que es doni la volta a aquesta situació i que aquests sectors dignifiquin les seves condicions de treball enfortint la seva capacitat de negociació col·lectiva. Tenim més de 50.000 representants a Catalunya que necessiten tenir el suport dels sindicats.


Hanting Hotel Baoding Railway Station East Square Branch Baoding Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo. 733 Yu Hua Xi Road, Nanshi, Baoding, Xina, 071000 - Veure al mapa\nBarri Nanshi Nanshi Xinshi\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hanting Hotel Baoding Railway Station East Square està situat idealment a Nanshi; una de les localitzacions més populars de la ciutat. A només 108 km, aquest hotel de 2-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSimplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de Huazhu Hotels Group i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\nHanting Hotel Baoding Railway Station East Square té 139 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, escriptori. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Baoding, el Hanting Hotel Baoding Railway Station East Square és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Josep Lluís Rovira Escubós - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJosep Lluís Rovira Escubós\nAdvocat, economista i empresari\nJosep Lluís Rovira Escubós és un advocat, economista i empresari català.\nHa tingut nombroses responsabilitats en empreses, corporacions econòmiques, entitats esportives i organitzacions cíviques. Entre altres càrrecs, estat president de la Petita i Mitjana Empresa de Catalunya, membre del Comitè Executiu i del consell assessor de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona, vocal del Comitè Organitzador de la Fira de Barcelona, conseller de la Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona, membre de la Junta Directiva de Foment del Treball Nacional, vocal de l'Institut d'Estadística de Catalunya i president del Grup Fiscal de la Cambra de Comerç Internacional. Actualment és membre del consell director d'APD Mediterranea.\nA les eleccions generals espanyoles de 1977 va figurar en el número 19 de les llistes de la Unió del Centre i la Democràcia Cristiana de Catalunya per la província de Barcelona, que va obtenir dos escons al Congrés dels Diputats.\nEn 1989 fou inculpat pel Jutjat Número 6 de Barcelona en l'anomenat Cas Casinos, en el que també hi fou inculpat Lluís Prenafeta i Garrusta, però el cas fou arxivat per l'Audiència de Barcelona.\nEl Govern de Catalunya li concedí la Creu de Sant Jordi el 2013. Des del març de 2014 és cònsol de la República d'Estònia a Barcelona.\n↑ Consell director d'APD\n↑ Eleccions generals de 1977 a gencat\n↑ Jordi Pujol y antón Cañellas, con máximas posibilidades article de Diario 16 del 10 de maig de 1977 publicat per la Fundació March\n↑ Veinte años a vueltas con la justicia a La Vanguardia, 27 d'octubre de 2002\n↑ «El Govern distingeix amb la Creu de Sant Jordi 25 personalitats i 15 entitats». Web oficial de la Generalitat de Catalunya, 30 abril del 2013.\n↑ «Consolat de la República d'Estònia a Barcelona». Gencat. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 abril 2014].\nCreus de Sant Jordi 2013\nMaria Assumpció Balaguer i Golobart · Pere Balsells i Jofre · Josep Maria Bosch Aymerich · Raimon Carrasco i Azemar · Narcís Comadira i Moragriega · Ricard Fernández Deu · Antoine Gallimard · Daniel Giralt-Miracle i Rodríguez · Andreu Gispert i Llavet · Ramon Gomis i de Barbarà · Romà Gubern Garriga-Nogués · Pepita Llunell i Sanahuja · Daniel Martínez de Obregón · Maria Martorell i Codina · Montserrat Maspons i Bigas · Concepció Mata i Fuentes · Francesc Piñas i Brucart · Joan Planes Vila · Josep Raimon Prous Cochs · Josep Maria Queraltó i Bonell · Jordi Rius i Garriga · Jordi Roch i Bosch · Josep Lluís Rovira Escubós · Anna Santamaria i Tusell · Julio Sorigué Zamorano Agrupació Excursionista Catalunya · Associació d’Enginyers Industrials de Catalunya · Associació de Veïns i Amics de Calella de Palafrugell · Associació de Sant Tomàs Pro-Persones amb Retard Mental d'Osona (PARMO) · Centre Moral d'Arenys de Munt · Centre Moral i Cultural del Poblenou · Club Natació Atlètic-Barceloneta · Col·legi Oficial de Titulats Mercantils i Empresarials de Barcelona · Confraria de Sant Marc Evangelista de Mestres Sabaters de Barcelona · Cor Vivaldi – Petits Cantors de Catalunya · Escola de Música Joan Llongueres · Fundació Comissió Cavalcada dels Reis d’Igualada · Gremi de Marejants de Tarragona · Reus Deportiu · Societat Coral l'Esperança\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josep_Lluís_Rovira_Escubós&oldid=20775924»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 feb 2019 a les 14:08.


Trifàsic de Baileys: Sopa de ceba amagada\nPublicado por trifasic de baileys en martes, diciembre 06, 2011\nGastroadikta 6 de diciembre de 2011, 9:46\nJo fa poc que la vaig fer! Mai l'havia ist amb el quesito. Bona idea això de posar-hi la pasta de full a sobre, hi ha de quedar bé :)\nRoser 6 de diciembre de 2011, 10:00\nRoser a mi si que se'm fa la boca aigua!!! Quina delicia i quina presentació, perfecta per Nadal!\nAgnès 6 de diciembre de 2011, 10:04\nmare meva que bona te d'estar aixi,aquesta si que queda per fer aviat,petons\nLa Taula d'en Bernat 6 de diciembre de 2011, 11:09\nCrec que vaig veure una recepta similar per un altre blog i ja em va encantar la proposta. La sopa de ceba és un dels meus plats preferits! T'ha quedat estupenda!!!\nCris Mini Món 6 de diciembre de 2011, 11:21\nT'ha quedat molt original. La veritat es que quan comença a fer fred es una de les sopes que més bé m'entren.\nLa Paula de Bon Tiberi la va fer fa molt poquet pel Memòries, ja llavors la vaig trobar sensacional!! Què bona la sopa de ceba, eh?\ntrifasic de baileys 6 de diciembre de 2011, 11:29\nSi ja la vaig veure ja...va ser la que em va decidir a fer-la!! ;)\nCarolina López Rodríguez 6 de diciembre de 2011, 11:48\nAsí queda presentada muy chula la sopa. Me encanta\nTiene q estar tremenda esta sopa y de presentación 10!! M la apunto, una gran idea!!\nJuan Carlos 6 de diciembre de 2011, 12:25\nEnhorabuena por la receta. Una sopita de cebolla en hojaldre. Muy original la receta. No la conocía.\nnoe mipasioncocinar 6 de diciembre de 2011, 12:54\nPues no la he probado nunca pero se ve deliciosa y así presentada se ve de 10 me ha encantado\nCARMEN 6 de diciembre de 2011, 14:21\nQue buena estaría, no dejaron ni pa'rebañar...besitos\nMiquel 6 de diciembre de 2011, 15:33\nservida asi esta sopa es un plato exquisito,muy buena Roser\nNora 6 de diciembre de 2011, 17:18\nAsí queda de 5 tenedores, yo he probado lo del hojaldre con crema de setas y está de vicio, habrá que probarlo con la sopa de cebolla.\nGemma 6 de diciembre de 2011, 18:33\nEm sembla una recepta senzillíssima, molt bon ai vistosa. Aquestes són les meves receptes preferides! Va directe a la carpeta de pendents.\nBon Tiberi 6 de diciembre de 2011, 18:40\nSí que ho és bona aquesta sopeta de ceba!!\nMe n'alegro que després de veure la versió de sopa amagada, tal com la batejar el crític culinari de casa, t'animassis a fer-la. Vaig trobar que era una manera espectacular de presentar un plat ben senzill pel Memòries d'una cuinera.\nQuin toc més bo que li dona el formatge i les herbetes al damunt la massa, oi?\nMari 6 de diciembre de 2011, 18:47\nNo soc gaire de sopes, pero amb aquesta presentació, no podria resistir-me!\nCristina 6 de diciembre de 2011, 18:50\nRoser, que maca la presentació, segur que provo de fer-la. Aquest plat no pot deixar indiferent a ningú!!\nchismes y cacharros 6 de diciembre de 2011, 19:33\nQue buena idea!! como resaltas una simple sopa de cebolla, me encanta el hojaldre. La probaré ya ten contaré que tal me ha quedado. Ya no te pierdo la pista ya te sigo que tienes recetas muy interesantes.\nTe invito a visitar mi bloghttp://chismesycacharros.blogspot.com/\ntrifasic de baileys 6 de diciembre de 2011, 19:35\nOstres doncs ni m'he n'havia adonat que havia posat el mateix títol que tu!! que fort!! en qualsevol cas...bonissima! gracies per la inspiració!!!petons\nPINKY 6 de diciembre de 2011, 21:24\nRoser ,me parece una sopa estupenda ,tengo ganas de hacer una sopita con la capa de hojaldre\nMarga Morguix 6 de diciembre de 2011, 22:56\nMadre mía, ¡cómo me va de mal hoy Blogger, creía que no te podría comentar!.\nPrimero no se me abría, después me aparecía la ventanuca ésa que pregunta si quiero traducir del catalán y no me dejaba continuar, ¡un desastre, jajaja!\nA lo que iba. Me encanta la sopa de cebolla, pero esto de taparla con hojaldre es todo un descubrimiento, ¡tiene que estar mucho más rica que con pan, por lo menos para mi gusto!.\nBueno, un besote, guapa, y a ver si me deja enviar este mensaje.\nVisc a la Cuina 6 de diciembre de 2011, 23:03\nEi, aquesta és una sopa per a les festes, preciosa!\nGEMMA 7 de diciembre de 2011, 0:53\nDons jo a casa no puc fer aquesta recepta. No agrada a ningú !!!! jaja\nPero aixó no vol dir que no tingui molt bona preséncia,eh!\nJudith 7 de diciembre de 2011, 10:59\nAl final t'haurem de dir la reina de les sopes!!! Quan li vaig veure a la Paula la vaig marcar com a pendents!!! i ara tu??? l'haig de fer ja!!! petonets\nAlfons 7 de diciembre de 2011, 20:36\nsopa sorpresa,sorprenent,saborosa... per apuntar-se tot un exit....\nUnknown 15 de diciembre de 2011, 17:08\ngenial tu sopa "escondida", me encanta la idea de cubrir con hojaldre! probaré tu receta! gracias por visitar mi blog y enhorabuena por el tuyo, me parece muy interesante pues me uno a tus seguidores! hasta pronto :)


Josep Oriol Pujol: autor del llibre 'Persona i iniciativa social'\nInici Apunts d'Or Entrevista Josep Oriol Pujol: autor del llibre 'Persona i iniciativa social'\nDimecres 22, Maig de 2013 17:13\tRecerca de notícies\nTenim 189 visitants en línia\tConnecta't al teu compte\nEscrit per J. R. R.\t“L'economia financera està passant per damunt les persones”Josep Oriol Pujol, director de la Fundació Pere Tarrés, presenta a Lleida el seu llibre 'Persona i iniciativa social', un recull d’articles que, con diu al subtítol, volen ser "aportacions sobre el món, l’educació, l’acció social, la societat civil, la gestió social i la fe".Pregunta.- Tinc una filla de gairebé 19 anys que estudia a la universitat. Què se li pot dir per mantenir-li la il·lusió que en un futur tindrà feina?Resposta.- El primer que ha de pensar és que la felicitat i l’esperança en un futur no es basa només en allò material i que pot fer moltes coses que la facin créixer personalment i l’ajudin a enriquir-se, i que no passen per una bona expectativa laboral. A part, s’ha d’esforçar en formar-se al màxim i no caure-li els anells perquè una feina o altra trobarà. No podem afirmar que mai temps passats van ser millors. Hem de creure en el progrés humà.Vostè està molt preocupat pel futur de l’obra social de les caixes d’estalvi. Després de casos recents com el de Bankia, és possible que les obres socials tinguin futur quan sembla que ni les pròpies entitats en tenen?Quan vaig escriure l’article que qüestionava el futur de l’obra social a les caixes, en un fòrum d’empresaris a Barcelona em van titllar de "pessimista" i, fins i tot, algun conseller d’alguna caixa va qüestionar la meva afirmació. Ara fa uns dies, però, en presentar el llibre a Barcelona, un alt directiu d’una caixa catalana em va dir: "Ja pots dedicar-me el llibre per aquesta plana (l’article en qüestió està inclòs al llibre). Quan el vas escriure em vaig sentir malament perquè sabia que tenies raó". Actualment, l’única excepció és "la Caixa" i la realitat és que l’economia financera està passant per damunt de les persones. No podem dir que mai temps passat van ser millors. Hem de creure en el progrés humà Ara més que mai, veient la que està caient, és quan hem de tenir fe o creu que la crisi també s’estén a l’àmbit dels valors?La crisi de determinats valors ens ha portat aquesta crisi econòmica. Només recuperant valors com l’esforç, la constància i el respecte a la persona superarem el moment actual. La fe és un do i ens val en tot moment per qui la té.Darrerament es comencen a produir casos de persones que roben per donar de menjar la seva família. Hi ha esperança per aquest col·lectiu o són els nous pàries del segle XXI, que quedaran ancorats en l’exclusió social?Hi ha persones que sols subsistiran a partir de la solidaritat i l’Administració. Ara bé, cal lluitar per ajudar el màxim de persones a promocionar-se perquè puguin superar les situacions de marginalitat que estan vivint.Les ONG estan aclaparades de feina però els manquen recursos. Qui té la pedra filosofal per resoldre aquest hàndicap cabdal?La tenen la solidaritat de les persones, la gestió excel·lent d’ONGs, associacions i fundacions, i la responsabilitat d’administracions i empreses. La crisi de determinats valors ens ha portat aquesta crisi econòmicaSi hagués més fundacions Pere Tarrés viuríem en un món millor?Si l’acció de la Fundació Pere Tarrés estigués més estesa viuríem en un moment millor. Des de la infància integraríem conceptes com la solidaritat, el respecte, l’obertura als altres, a la natura, i això enriqueix la persona.Simpatitza amb el moviment dels indignats? Per què?Simpatitzo amb les persones que tenen unes inquietuds socials i que busquen un món millor perquè aquest també és el meu ideal i el de la Fundació.Justifiqui’m breument perquè cal llegir el seu llibre 'Persona i iniciativa social'.El llibre és un recull d’articles. Uns poden interessar unes persones i altres a altres. Penso en pares, educadors, en persones que tenen responsabilitats en la gestió pública, d’entitats socials i d’organitzacions d’església.Per què iniciativa social al títol?Per la importància de la responsabilitat social de les persones, que ens porta a organitzar-nos en entitats associatives, donant aquesta riquesa que la societat catalana té i ha tingut, i que no ho deixa tot en mans de l’Administració. Alguns articles coincideixen amb el que diuen ara els governants, siguin del color que siguin, mentre que fa 5 anys es parlava de publificar, traspassar als poders públics tots aquests serveix habitualment prestats des de la societat civil. I això no eximeix de responsabilitat l’Administració. L'acudit de'n Jordi Balasch\nHow to Buy Dresses for WomenGaratges - How to Buy Dresses for Women When buying [b][url=http://www.dudool.com/dresses-c-993.html]dresses f...Quality. Fashion. Comfort. Reliability.- Baby clothing.Terrenys - Quality. Fashion. Comfort. Reliability.- Baby clothing. Quality. Fashion. Comfort. Reliability. The...Shop for Clothes OnlineTerrenys - Shop for Clothes Online Online shopping can save your time, money, and a trip to the mall, but reck...Publica el teu anunciMés\tEl vídeo destacat\nJoomla! és un programari lliure distribuït sota la llicència GNU/GPL.\tPresentació · Avís legal · Borsa de treball · Publicitat · Contactar\tAmb la col.laboració de: .\tcheap abilify online usa pharmacy\ndiscount quibron-t mg\nhydrea online coupon code\ngeneric rosuvastatin buy canada\nbuy acai pulp\nget viagra prescription 24h online support\nbenadryl online forum prescription cheapest\ncanadian alliance terminals richmond bc elmbridge way\nbrand erexor buy\nordering cialis professional tadalafil 20mg\nhow to report illegal prescription drug sales\nbuy online ophthacare generic\nbuy generic clonidine hcl\nzantac canadian pharmacy\nhow many citalopram to get high\ncost of ortho tri-cyclen\nis brand advair diskus a prescription drug\nralista online usa no prescription\nazithromycin chlamydia treatment men\nviagra plus generic levitra pharmacy\nwhat is the brand name for triamterene\nhow to get precose in australia\nquais sa~o os efeitos colaterais do cloridrato de sertralina\nphenamax over the counter\nwhat does ginette-35\nwhat is antabuse taken for\ngeneric from allegra\napcalis sx lawsuit canada\nmedrol dose pack generic name


Cúria Pontifícia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Cúria papal)\n«Cúria Romana» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «cúria romana».\nLa Cúria Pontifícia, Cúria Vaticana o Cúria Romana és el conjunt d'òrgans de govern de la Santa Seu i de l'Església Catòlica. Està compost per un grup d'institucions, anomenades dicasteris, sota la direcció del Papa, que exerceixen les funcions legislatives, executives i judicials. Es coordina i proporciona la necessària organització central per al correcte funcionament de l'Església i l'assoliment dels seus objectius. La potestat de la cúria romana es considera vicària del papa:\n« En l'exercici suprem, ple i immediat del seu poder sobre tota l'Església, el Romà Pontífex se serveix dels dicasteris de la Cúria Romana, que, en conseqüència, realitzen la seva tasca en el seu nom i sota la seva autoritat, per bé de les Esglésies i servei dels sagrats pastors »\n— Decret sobre la funció pastoral dels bisbes en l'Església, Christus Dominus, 9.\nCúria a l'edat mitjana i, posteriorment en el llatí usual, significa "tribunal", més aviat en el sentit de "cort reial", que no pas en el de "tribunal de justícia". La cúria romana, és la cort papal, i assisteix el papa en l'exercici de les seves funcions. La Cúria Romana pot semblar imprecisa en comparació amb els gabinets dels països amb governs de tipus occidental, i només la segona secció de la Secretaria d'Estat, conegut també com la secció de relacions amb els estats, i la Congregació per l'Educació Catòlica, poden comparar-se directament amb els ministeris d'un govern civil.\nÉs normal que cada diòcesi catòlica tingui la seva pròpia cúria per a la seva administració. Per a la diòcesi de Roma, aquestes funcions no es gestionen mitjançant la cúria romana, sinó pel Vicariat General de Sa Santedat per a la Ciutat de Roma, segons el que disposa la constitució apostòlica Ecclesia in Urbe. El vicari general de Roma, tradicionalment un cardenal, i el seu delegat el vicari adjunt, que ostenta el títol personal d'arquebisbe, supervisen la gestió de la diòcesi per delegació d'aquest papa, però no amb més dependència de la cúria romana, com a tal, que altres diòcesis catòliques de tot el món.\nFins recentment, hi havia càrrecs hereditaris a la cúria romana, ostentant títols denominats "funcions" que van finalitzar quan el papa va perdre els estats papals. Una reforma ordenada per Pius X va ser incorporada al Codi de Dret Canònic de 1917. Una altra reorganització va ser començada per Pau VI en 1960. Entre els èxits d'aquesta reforma curial hi ha la modernització d'aquells processos i la internalització de l'equip de la cúria. Aquestes reformes estan reflectides en el segon Codi de Dret Canònic, de 1983.\nLa composició de la cúria romana, d'acord amb el lloc web oficial de la Santa Seu, consta dels següents òrgans:\n1 La Secretaria d'Estat\n2 Les Congregacions\n2.1 Congregació per la Doctrina de la Fe\n2.2 Congregació per les Esglésies Orientals\n2.3 Congregació pel Culte Diví i la Disciplina dels Sagraments\n2.4 Congregació per a les Causes dels Sants\n2.5 Congregació per a l'evangelització dels pobles\n2.6 Congregació pel Clergat\n2.7 Congregació pels Instituts de Vida Consagrada i les Societats de Vida Apostòlica\n2.8 Congregació per l'Educació Catòlica\n2.9 Congregació pels Bisbes\nLa Secretaria d'EstatModifica\nEl Papa Joan Pau II durant una audiència privada amb el President de Rússia, Vladímir Putin el 2003.\nArticle principal: Secretaria d'Estat de la Santa Seu\nLa Secretaria d'Estat és el dicasteri més antic en la Cúria Romana, el govern de l'Església Catòlica Romana. És presidida pel cardenal secretari d'Estat, actualment (2010) el cardenal Tarcisio Bertone, i exerceix totes les funcions polítiques i diplomàtiques de la Ciutat del Vaticà i la Santa Seu. La Secretaria es divideix en dues seccions, la Secció d'Assumptes Generals (Santa Seu del Ministeri de l'Interior) i la Secció de Relacions amb els Estats (Santa Seu del Ministeri d'Afers Exteriors), coneguda com la primera Secció i Segona Secció, respectivament, creada al segle xv, i és ara el dicasteri que més participa en la coordinació de les activitats de la Santa Seu.\nLes Congregacions són un tipus de dicasteri (departament amb jurisdicció) de la Cúria Romana, l'organisme administratiu central de l'Església Catòlica. Cada congregació és dirigida per un prefecte, que és cardenal. Fins fa poc, no era així, sinó que una persona sense títol de cardenal, assignat com a cap de la congregació era nomenat pro-prefecte, fins que era fet cardenal del consistori. Aquesta pràctica ha estat abandonada recentment.\nCongregació per la Doctrina de la FeModifica\nArticle principal: Congregació de la doctrina de la Fe\nLa Congregació per la Doctrina de la Fe (CDF) (llatí: Congregatio pro Doctrina Fidei), anteriorment conegut com la Sagrada Congregació de la Romana i Universal Inquisició, i, de vegades simplement anomenat Sant Ofici és la més antiga de les nou congregacions de la Cúria Romana. Està entre els més actius d'aquests grans departaments curials, i supervisa la doctrina catòlica. La CDF és el nom modern pel que era anteriorment el Sant Ofici de la Inquisició.\nCongregació per les Esglésies OrientalsModifica\nL'Església de l'Anunciació de Natzaret és el més gran edifici de l'església cristiana a l'Orient Mitjà sota la supervisió de la Congregació per a les Esglésies Orientals.\nLa Congregació per les Esglésies Orientals (en llatí Congregatio pro Ecclesiis Orientalibus) és la congregació de la Cúria Romana encarregada de contactar amb les Esglésies orientals catòliques per tal d'ajudar al seu desenvolupament, per la protecció dels seus drets i també del manteniment d'un conjunt sencer i únic dins de l'Església Catòlica, juntament amb la litúrgia, la disciplina i el patrimoni espiritual del ritu llatí, i l'herència de les diverses tradicions cristianes orientals. Té autoritat exclusiva sobre les següents regions: Egipte i la Península del Sinaí, Eritrea i el nord d'Etiòpia, el sud d'Albània i Bulgària, Xipre, Grècia, Israel, Iran, Iraq, Líban, els Territoris Palestins, Síria, Jordània, Turquia i Ucraïna.\nLa Congregació per a les Esglésies Orientals té l'origen en la Congregatio de Propaganda Fide pro negotiis ritus orientalis fundada pel Papa Pius IX, el 6 de gener de 1862. Inclosos com a membres de la congregació hi ha tots els patriarques catòlics orientals i arquebisbes majors, així com el president del "Pontifici Consell per al Foment de la Unitat dels Cristians" (Pastor Bonus , Arts. 135-138). Va ser creat pel papa Benet XV, l'1 de maig de 1917. El títol de prefecte, va ser mantingut pels papes des de 1917 fins a 1967, amb el cap de la congregació titulat com a secretari.\nCongregació pel Culte Diví i la Disciplina dels SagramentsModifica\nLa Congregació pel Culte Diví i la Disciplina dels Sagraments (llatí: Congregatio de Cultura Divino et Disciplina Sacramentorum) és la congregació de la Cúria Romana que gestiona la majoria dels assumptes relatius a les pràctiques litúrgiques de l'Església Catòlica llatina a diferència de les Esglésies orientals catòliques i també algunes qüestions tècniques relacionades amb els sagraments. El cardenal Antonio Cañizares Llovera és el cardenal prefecte, el cardenal Francis Arinze és el prefecte emèrit, l'arquebisbe Malcolm Ranjith Patabendige Don és el secretari, i el pare Anthony Ward, SM, és el subsecretari.\nÉs la successora directa de la Sagrada Congregació per a la Disciplina dels Sagraments (Sacra Congregatio de Disciplina Sacramentorum) (1908-1969).\nCongregació per a les Causes dels SantsModifica\nLa Congregació per les Causes dels Sants (llatí: Congregatio de Causis Sanctorum) és la congregació de la cúria romana que supervisa el complex procés que condueix a la canonització de sants, passant pels passos d'una declaració de "virtuts heroiques" i de "beatificació". Després de preparar un cas, inclosa l'aprovació dels miracles, el cas es presenta al papa, qui decideix si procedir o no a la beatificació o canonització.\nEl predecessor de la congregació va ser la Sagrada Congregació de Ritus, fundada pel Papa Sixt V, el 22 de gener de 1588 amb la Butlla immensa Aeterni Dei. La congregació tracta de regular dos temes, el culte diví, i les causes dels sants.\nEl 8 de maig de 1969, el papa Pau VI va emetre la constitució apostòlica Sacra Rituum Congregatio, dividint en dues congregacions, la Congregació per al culte Diví i la Disciplina dels Sagraments. Aquest últim va ser repartit en tres oficines, les de la judicatura, el promotor general de la fe i la històric-jurídica.\nAmb els canvis en el procés de canonització introduïda pel papa Joan Pau II el 1983, s'hi va afegir una escola de relators per preparar els casos dels declarats com a servents de Déu.\nL'actual prefecte és monsenyor Angelo Amato, el prefecte emèrit és el cardenal José Saraiva Martins i el secretari (nomenat el 5 de maig de 2007) és l'arquebisbe Michele Di Rubert, substituint monsenyor Edward Nowak, que va ser nomenat Assessor Eqüestre de l'Orde del Sant Sepulcre.\nCongregació per a l'evangelització dels poblesModifica\nArticle principal: Congregació per a l'Evangelització dels Pobles\nLa Congregació per a l'evangelització dels Pobles (llatí: Congregatio pro Gentium Evangelisatione) és la congregació de la cúria romana encarregada de la tasca de missió i les activitats que s'hi relacionen. És potser més coneguda pel seu antic nom, la Sagrada Congregació per a la Propagació de la Fe (Sacra Congregatio de Propaganda Fide). Va ser reanomenada pel papa Joan Pau II el 1982, però la seva missió seguí intacta. El modern concepte de "propaganda" deriva del nom de la congregació i la seva missió; la paraula no va adquirir connotacions negatives fins a les campanyes de propaganda nacionalista de la Primera Guerra Mundial.\nCongregació pel ClergatModifica\nLa Congregació pel Clergat és la congregació de la cúria romana encarregada de supervisar les qüestions relatives als sacerdots i diaques que no pertanyen a ordes religiosos. El seu prefecte és el cardenal Cláudio Hummes, i el secretari és l'arquebisbe Mauro Piacenza. La congregació pel clergat s'encarrega de les sol·licituds de dispensa del ministeri sacerdotal actiu, així com de la legislació que regula els consells presbiterià i altres organitzacions dels sacerdots de tot el món. La congregació no s'ocupa dels casos d'abús perpetrat per membres de l'Església catòlica, que són tractats exclusivament per la Congregació per la Doctrina de la Fe.\nCongregació pels Instituts de Vida Consagrada i les Societats de Vida ApostòlicaModifica\nLa Congregació pels Instituts de Vida Consagrada i les Societats de Vida Apostòlica (llatí: Congregatio pro Institutis Vitae Consecratae Vitae Apostolicae et Societatibus) és la congregació de la Cúria Romana encarregada de tot allò que es fa als Instituts de Vida Consagrada (ordres i congregacions religioses, tant d'homes com de dones, instituts seculars) i les Societats de Vida Apostòlica pel que fa al seu govern, disciplina, estudis, béns, drets i privilegis.\nCongregació per l'Educació CatòlicaModifica\nLa Congregació per l'Educació Catòlica (pels Seminaris i Instituts d'Estudi) (llatí:Congregatio de institutione Catholica (de Seminariis atque Studiorum Institutis)) és la congregació pontifica de la cúria romana encarregada de:\nSeminaris (a excepció dels regulats per les congregacions per l'evangelització dels pobles i per les esglésies orientals) i cases de formació dels instituts religiosos i seculars;\nUniversitats, facultats, instituts i escoles superiors d'estudi, ja siguin eclesiàstiques o civils dependent de persones eclesiàstiques, i\nLes escoles i els instituts d'ensenyament en funció de les autoritats eclesiàstiques.\nCongregació pels BisbesModifica\nArticle principal: Congregació per als Bisbes\nLa Congregació pels Bisbes (Congregatio pro Episcopis en llatí) és la congregació de la Cúria Romana que supervisa la selecció de nous bisbes que no estan en territoris de missió o de les zones que es trobin sota la jurisdicció de la Congregació per a les Esglésies orientals que s'ocupen dels catòlics de l'Est, a l'espera d'aprovació papal. Així mateix, estableix el programa de les audiències papals quinquennals als bisbes i organitza la creació de noves diòcesis.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Cúria Pontifícia\n↑ La Santa Seu és citada sovint com "la Ciutat del Vaticà", un concepte de molts significats, ja que pot referir-se a la zona geogràfica, coneguda per aquest nom, fins i tot abans de la cristiandat, a la residència del papa, a la Santa Seu, i a l’Estat de la Ciutat del Vaticà, que va ser creat el 1929.\n↑ Segons Iuscanonicum, "La potestat de la Cúria romana és vicària del papa": L'organització de la Cúria Romana.\n↑ Decret Christus Dominus de Pau VI.\n↑ Cúria romana (2009). Enciclopèdia Británica.18 maig de 2009\n↑ La Cúria Romana\n↑ Secretaria d'Estat de la Santa Seu\n↑ Congregació de la doctrina de la Fe\n↑ Congregació per les Esglésies Orientals\n↑ Constitució Apostòlica Pastor Bonus de Joan Pau II\n↑ Congregació pel Culte Diví i la Disciplina dels Sagraments\n↑ Congregació per les Causes dels Sants\n↑ Congregació per a l’Evangelització dels Pobles\n↑ Congregació pel Clergat\n↑ Congregació pels Instituts de Vida Consagrada i les Societats de Vida Apostòlica\n↑ Congregació per l’Educació Catòlica (pels Seminaris i Instituts d'Estudi)\n↑ Congregació pels Bisbes\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cúria_Pontifícia&oldid=24943138»\nDarrera modificació: 16 set 2020 a les 11:40\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 set 2020 a les 11:40.


El cost humà de la Guerra Civil espanyola per la CNT de Manresa – Centre d'estudis Ramona Berni [CERB]\nPosted on Abril 30, 2021 Mai 27, 2021 by ramonaberni\tThis entry was tagged 1939, Exili, Guerra Civil, IIª República, Memòria Històrica, Repressió. Bookmark the permalink.\n← Estudiant la repressió de postguerra contra la CNT al Bages\nL’epidèmia de grip de 1918 als mitjans de la Confederació →


Badanotis :: Palmira Rius exposa a Badalona, ‘TOC, trama, ordit i caos' una mostra que es podrà visitar fins al 8 de gener\nPalmira Rius exposa a Badalona, ‘TOC, trama, ordit i caos' una mostra que es podrà visitar fins al 8 de gener\nRedacción - 03/01/2011 04:00\nFins el 8 de gener la proposta artística ‘TOC, trama, ordit i caos' s'endinsa més enllà de la geometria de la verticalitat i horitzontalitat tot deixant que el caos prengui aquell espai generador i mostri la seva bellesa, recreant l'art tèxtil contemporani. Una exposició que podem veure al Centre de Cultura Tradicional Can Canyadó\nCada obra que podem veure al CCT Can Canyadó és una peça poètica, podries definir la col·lecció ‘TOC Trama, Ordit i Caos' en poques frases?\nBé, TOC, vol ser una mostra de tapis contemporani. Es parteix d'un element físic i palpable, de la horitzontalitat i de la verticalitat, però alhora en cada peça hi un espai i un temps. Podríem dir que els fils són un suport a la imaginació, et permeten infinites combinacions i possibilitats de color, textures, aproximacions, i també aporten mols simbolismes.\nQuan i com va sorgir la idea d'utilitzar materials naturals a les teves creacions?\nTota la meua vida he valorat la natura tan pels beneficis al cos com en l'esperit, i recordo que sempre he anat recollint pedres, branques, plomes, petxines, fòssils...però als vols de l'any 2000 vaig començar a fer composicions i experimentar amb tota mena d'elements naturals. Ha estat molt engrescador.\nEn la exposició TOC, em vaig proposar un repte, que el teixit predomines.\nQuins són els teus referents artístics?\nGaudi pel seu concepte de la natura, Leandre Cristofol mestre que em va transmetre la importància de l'espai, Dalí per la rauxa creativa, Frida Kalo per la inclusió d'una particular feminitat en la pintura, Goldsworthyi per les intervencions que fa al aire lliure, Hunderwaser per el domini del color, la forma i els principis ecologistes i molt especialment Edith Schaar, artista total, de la que rebo lliçons sobre teixir, inspiració i estímul.\nHas exposat a diferents llocs del món, com han rebut les teves obres?\nLa veritat és que tan a Catalunya, com a arreu m'han fet comentaris molt elogiosos, i bones crítiques, potser destacaria un reconeixem especial a Nova York l'any passat i a Laussana aquest abril.\nQuè significa per a tu haver exposat a Badalona justament l'any de la capitalitat cultural?\nUn honor com a catalana i artista i una satisfacció de poder contribuir en aquesta confluència cultural.\nPer l'any 2011 tinc dos exposicions programades una antològica a la Casa del Cable, de Xàbia, i participar en una mostra col•lectiva del Centre d'art d' Andorra.\nAltres projectes que tinc són propostes artístiques conjuntes amb nenes i nens i continuar experimentant amb materials.


Goigs en lloansa de la aparicio miraculosa de la Mare de Déu en la Serra de Pinós. Bisbat de Solsona. · Biblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus\n[S.l.: s.n.], 1926\nA.M.D.G., “Goigs en lloansa de la aparicio miraculosa de la Mare de Déu en la Serra de Pinós. Bisbat de Solsona. ,” Biblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus, consulta 28 gener de 2021, https://bd.centrelectura.cat/items/show/2144.