L'Ajuntament de l'Escala farà obres per valor de 3,5 milions aquesta tardor - Empordà\nL'Ajuntament de l'Escala farà obres per valor de 3,5 milions aquesta tardor\nTambé han presentat la nova web municipal, amb més informació i millor usabilitat\nEMPORDA.INFO 04.07.2016 | 14:34\nL´Ajuntament de l´Escala té previst iniciar aquesta tardor obres a diferents punts del municipi per valor d´uns 3,5 milions d´euros. Les principals són la segona fase del front marítim del nucli antic, la millora del primer tram de l´avinguda Montgó, la unificació de les places de l´Església i de l´Ajuntament i la urbanització del carrer Barcelona i entorn.\nEl ple d´aquest dilluns ha d´aprovar inicialment dos d´aquests projectes. Per una banda, el de la segona fase del front marítim del nucli antic, en el tram que va des de la Punta fins al Port d´en Perris. La idea és continuar el model d´un espai amb un paviment unificat, amb un tractament específic per a la part central de la Punta. Es millorarà també el mirador que hi ha en aquest espai, així com l´entorn de la platja del Port d´en Perris. També s´evitaran les pendents cap a les cases, facilitant l´evacuació d´aigua en cas de temporal per tal de retornar-la cap al mar. En aquest sentit, es preveu no només dirigir els pendents cap a mar, sinó també fer petites obertures al mur per tal que l´aigua pugui sortir ràpidament.\nL´altre projecte que es preveu aprovar inicialment en aquest ple del mes de juliol és la millora del primer tram de l´avinguda Montgó, a la zona de Riells (entre el giratori de l´avinguda Riells i el carrer Gerani). L´objectiu en aquest cas és ampliar les voreres i crear un nou tram de carril bici. Les places d´aparcament que se suprimiran en aquest espai quedaran compensades amb escreix amb el nou aparcament que es preveu fer en un solar entre la mateixa avinguda Montgó i el camí del Palau.\nAquesta tardor també han de començar les obres d´unificació a un sol nivell de les places de l´Església i de l´Ajuntament. El projecte ja es va aprovar l´estiu de l´any passat, però es va posposar l´inici dels treballs fins a aquest any.\nFinalment, també s´iniciarà aquest any la urbanització dels carrers Barcelona, Vendrell, Ginesta i Ventalló. Aquesta és una de les zones del municipi encara pendents d´urbanitzar i és la que s´ha prioritzat dins el pla d´urbanitzacions que s´ha d´anar executant els propers anys. El projecte ja va ser aprovat en un ple anterior i en el d´aquest mes s´han d´aprovar les contribucions especials, que seran del 85%.\n"La urbanització del carrer Barcelona i colindants és una obra que portarà tots els serveis bàsics a la zona, que fins a dia d'avui estaven en un estat molt precari o bé no existien. Amb l'execució d'aquest projecte s'arreglarà un dels sectors urbanitzats més deficitaris que hi ha al poble, ja que, sobretot en el tram del carrer Barcelona on s'intervé, no hi ha ni paviment", apunta el regidor d´Urbanisme, Josep Bofill.\n"Estem fent un esforç important per anar millorant tant els espais emblemàtics del municipi com aquelles zones que requereixen una actuació des de fa temps i que hem d´aconseguir anar posant al dia en els propers anys", remarca l´alcalde de l´Escala, Víctor Puga.\nD´altra banda, aquest dilluns ha entrat en servei la nova web municipal de l´Ajuntament de l´Escala (www.lescala.cat). Es tracta d´una pàgina amb molta més informació i més fàcilment accessible.\nS´ha dividit el menú de navegació en tres apartats (Ciutadà, Ajuntament i Actualitat), a més de l´enllaç a la web oficial de Turisme de l´Escala, estrenada també aquest any. A més, hi ha un cercador que permet trobar la informació que es cerca per paraules clau.\nS´ha volgut millorar especialment la informació dirigida al ciutadà. En aquest sentit, hi trobarà tots els tràmits i gestions que pot fer amb l´administració, amb el detall de quin és el procés a seguir per a cadascun d´ells. També hi ha les subvencions disponibles, la guia de carrers, la informació referent al pla d´ordenació urbana i la seva tramitació o un directori amb informació de contacte d´equipaments i serveis municipals, serveis d´emergència o entitats locals. A l´apartat Ciutadà també hi ha la informació del Portal de Transparència i un apartat de participació ciutadana, que es vol potenciar. En els propers mesos, també entrarà en servei la Seu Electrònica.\nA l´apartat Ajuntament, hi ha informació del municipi, dels regidors, l´oferta pública, les licitacions, les sessions plenàries, el pressupost municipal, les ordenances fiscals i el planejament urbanístic, entre d´altres.\nFinalment, a Actualitat, hi ha les noticies, l´agenda municipal, el directori de l´Escala i els butlletins d´informació municipal.\nD´altra banda, també hi ha nombrosos espais repartits per la pàgina principal que dirigeixen a les informacions que poden ser de major interès pel ciutadà, com poden ser els tràmits i gestions o el carrerer. Les notícies més recents i l´agenda també tenen un protagonisme destacat en aquesta pàgina d´inici.\nL´objectiu municipal és anar afegint més informació de forma progressiva. "La nostra voluntat és poder oferir a la població de l'Escala una eina d'informació que sobretot sigui funcional i esperem que aquesta nova web municipal notablement millorada, amb un disseny més atractiu i amb més contingut, faciliti una millor comunicació entre els escalencs i els nostres visitants i l'Ajuntament de l'Escala", remarca la regidora d´Educació, Personal i Règim Intern, Mariona Muñoz.\nLa web municipal va tenir 130.821 visites el darrer any, amb un total de 295.851 pàgines vistes.\nLa nova web ha estat dissenyada per Signia.


Nomdedéu: "Confieu en mi, jo confie en vosaltres": "TÒPICS". Mediterráneo. 21.06.07\nLes forces progressistes i molt més concretament el valencianisme està ple de Juan Carlos. A mi no m'importa que parlen, que critiquen o que despotriquen.. el que cansa és que molts siguen incapaços de banyar-se el cul i demostrar que són tan sabuts com afirmen.\ndimecres, de juny 20, 2007 12:22:00 a. m.\nJuan Carlos n'hi ha a tot arreu. A dreta i esquerra. Al centre. Nacionalistes d'ací i d'allà...\ndimecres, de juny 20, 2007 1:11:00 a. m.\n"Les persones són 'freaks' per naturalesa" seria la frase de Rousseau al segle XXI (21, per a tots aquells que decidiren un dia oblidar els romans, i són molts, i cada vegada més).\nTothom creu saber de tot sense tindre ni p*** idea de res!!!\nLa gent es creu més llesta per tindre 'nosequantes' carreres o 'nosequantes' posicions dins d'un partit polític que altres persones no tenen. No saben res i diuen 'nosequants' tòpics perque saben que així no fallen quan parlen en públic o quan algú els escolta (i són pocs, i cada vegada menys). És més, si són capaços de juntar dues frases fetes en una mateixa frase ja es creuen la monda. Inclús la monda-repera de l'intel.ligència del seu partit polític i ho publiquen en blogs de llançament personal cap al Hollywood de la política.\nLa gent és 'freak' i li encanta ser-ho, si més no, s'esforcen en ser-ho.\nHi ha molts exemples: s'apunten a partits polítics, jugen a parlar en la premsa, donen lliçons als pupils q tenen darrere o inclús donen lliçons a aquells q són pupils igual que ells però que no tenen cap posició al seu partit com bé s'ha afanyat ell a q no en tinguen, parlen en un discurs a la seva boca que no és seu i que 'per la Gràcia de Déu' és igual al q molts dirigents del seu partit (algo hi haurà baix corda), etc.\nEm pregunte Enric, per a què (o inclús per què) seguir si ja sabem lo 'freak' que és la gent?\nExemples: 'el Bloc és de dretes', 'l'esquerra està dividida i la dreta unida', 'els del Bloc sou uns blaveros', 'el Nomdedéu este va pactar amb el PP a l'anterior legislatura', 'mira el que passa ara a Torreblanca, veus com sou de dretes', 'Toni Porcar és el millor nacionalista del món' (quan abans deien q era un fatxa uns i un separatista els altres), 'la gent de Castelló fa el que Nomdedéu mana' (se creu el lladre que tots són de la seva condició, ups... una frase feta), 'els del Bloc deurieu haver pactat amb ERPV' (per a ser els millors i els més guapos, segur), 'eres nacionalista i no escoltes música ska' (freaks jovenets), 'si eres d'esquerres no pots comprar-te un Mercedes', 'els del Bloc sou un poc beatos, no?', etc.\ndimecres, de juny 20, 2007 1:16:00 a. m.\nhi ha una raó molt senzilla que conéixes molt bé. tothom no ho és de freaks, hi ha qui en lloc de gastar frases fetes, fa frases per ser gastades. hi ha joves que en lloc d'esclotar ska, escolten mambo.\ndimecres, de juny 20, 2007 1:41:00 a. m.\njajaj qué bó l'article!!! El nom encertadet... té un versemblant amb el Juan Carlos I... jajaja... encara que tothom alguna vegada en som de Juan Carlos...\ndimecres, de juny 20, 2007 3:58:00 a. m.\nCada vegada hi ha menys gent humil, predomina cada vegada més el sabut el que pensa que té la veritat absoluta i no atén les opinions de la resta de persones.\nEncara que a tots els llocs hi ha de sabuts pense que la gent de dretes té més tendència a dir i pensar que el seu discurs és el bo mentre que la gent d'esquerres és més reflexiva i no intenta imposar-se a ningú.\ndimecres, de juny 20, 2007 8:09:00 a. m.\niee mambo! tenim raons una de les quals es que entre els que seguim al bloc jove hi ha qui escolte Bloc Party, hi ha qui escolte muguruza hi ha qui escolte el botifarra,hi ha qui escolte el techno més makinero, hi ha qui escolte el reggae més pur, l'electònica més moderna, el rock, els poperillos com tu!, els flamencos com jo i els de los cuarenta criminales. el cas es que ESCOLTEM, vinguen d'on vinguen els sons, els mots, les idees i ho fem amb igual de respecte per tots, amb igual d'interès. continuem escoltant-nos, continuem escoltant la gent, un dia serem els qui parlen però no deixarem de ser els que escolten.\ndimecres, de juny 20, 2007 8:52:00 p. m.\ncollons Vicent, eres un poeta. Que sigues didàctic és lògic, per això de la vocació pedagògica. Que sigues enginyós, també lògic per la vocació d'enginyer. Però que sigues poeta...una bella sorpresa. Supose, que hi ha coses que són heretades.\ndimecres, de juny 20, 2007 9:16:00 p. m.\nTant com poeta no sé jo eh!\ndijous, de juny 21, 2007 12:38:00 p. m.\nVicent, no t'oblides dels qui escoltem Mecano i cantem bandes sonores de Disney! ;)\ndivendres, de juny 22, 2007 4:20:00 a. m.


Autocar per participar a Andorra en la manifestació pro avortament\nActualitzada 14/09/2021 a les 06:38\nLa campanya catalana pel dret a l’avortament lliure i gratuït que defensa la lluita pels drets sexuals i reproductius de les dones ha posat a disposició un autobús gratuït per venir a Andorra per defensar el dret a l’avortament dissabte 25 de setembre, segons informa a les seves xarxes socials.\nLes inscripcions ja estan obertes per a aquells que es vulgui apuntar. El col·lectiu català ha organitzat aquest transport, segons explica, amb motiu del Dia internacional per a la despenalització de l’avortament.\nLa participació de manifestants estrangers respon a la crida d’Stop Violències per aconseguir suport internacional i d’aquesta manera un major ressò de la seva reivindicació sobre la interrupció de l’embaràs.\nPer la seva banda, Acció Feminista va informar ahir que no s’adhereix a la convocatòria i que si alguna militant hi participa ho farà a títol individual.\nJa poden manifestar el que vulguin. Hi ha i hi haurà Copríncep episcopal perquè aquesta és la voluntat dels andorrans i sinó, que un partit polític ho plantegi i només cal votar-lo. La resta… soroll i a sobre amb estelades, perquè ho barrejaran tot. Una cosa!! Mascareta i distanciament. I si feu Pcr, millor. Ho dic pel respecte als demés.\n#29 Altre cop!\nResulta curiós i simptomàtic l'abast de la libretad d'expressió quan un no combrega amb la ideologia del mitjà de comunicació.\nEn els temes d'avortament acostumo a expressar la meva opinió en els comentaris. Com més argumentats i treballats, (sempre respectuosos), menor és la possibilitat que me'ls publiquin.\nSi escric qualsevol estupidesa o asseveració sense fonament, (i per tant sense perill per influir en ningú), sempre me la publiquen.\n#28 Andorra 08\nMolt bonica l'empatia que es veu en aquests comentaris.\nCap de vosaltres a comes mai un error?, el mètode que utilitzes tampoc és 100% segur, el moment econòmic que estàs vivint potser no és el millor per portar una persona al món...\nSi visquéssim a una societat empàtica, no hi hagués assetjament (escolar), la gent s'ajudes l'una a l'altre, no ens menyspreéssim, no fóssim tan egoistes... aquest debat podria ser diferent; (tot i així al final són els futurs tutors legals qui decideixen).\nFem un parèntesis, tota aquesta gent que està en contra de l'avortament, també està en contra de les famílies que els seus infants no poden portar esmorzar a classe per l'economia que passen? del fet de donar el teu fill a qualsevol família que el pugui adoptar (sabent la depressió que comporta), ja que busques el millor pel fill i saps que tu no li pots donar? Aquesta pobra gent que ha de fer aquesta complicada decisió, com han d'estar?\nAra tenim que fer pujar a les sectaries dels pobles del costat pel si a l'abortament. Aquestes dones no representen res a Andorra que es manifestin a casa seva.\nSón patètiques, sectaries i imperialiestes aquestes dones que volen imposar el seu pensament. Que es quedin a casa seva a defensar lo seu, o que vagin a Afganistan a defensar les dones.\nQue vagin Afganistan a manifestar-se que hi ha més feina que aquí i els hi explicaran millor.\nEm dic Manolo i sóc un senyor de 63 anys. Vaig a fer-me una operción d'augment de pit. Només demano el seu suport anímic.\ndemocracia va dir..Ja ho votes quan esculls la papereta de les teves representants i la majoria tria una opció que no ho contempla.\nPotser prefereixis portar autocars de Catalunya perquè vinguin a votar ...\nClar clar...el que m'imaginava...\n#22 1 Octubre\nToni va dir..avuí pujen per aixó, la propera vegada per demanar la independència de cataluña, s'està escapant de les mans tot plegat.\na la sala plurifuncional que volen fer a Andorra li posarem de nom urquinaona i sera una de les seus del futur i proper 1 d'octubre\nJa ho hem fet mes d'una vegada desde aqui i els d'aquí


En la noche no hay caminos relata la història dAndrés Lozano, un home perdut pel seu orgullo i afany de vindicació, que no troba el seu propi camí. Lobra té dues parts: una primera que transcorre a Madrid, en els anys de la República i la guerra civil, i una segona, a Barcelona durant la postguerra. Al principi del relat, Andrés, adolescent, assisteix als seu pare moribund que li fa prometre que vetllarà per laseva mare i per la seva germana. Quan el pare mor ell i la seva germana Elena comencen a treballar. Elena es pretesa en matrimoni per Pablo Segura, un alt càrrec de lempresa on treballa. La seva mare dona suport a aquesta unió perquè hi veu la solució a els tots sus problemes econòmics, però Andrés shi oposa perquè pensa que la seva germana no nestà enamorada. Però com que aquest és una magnífica persona i Elena insiste a casar shi con él, el matrimoni acaba realitzant-se. Al cap dun any neix el primer fill i a principis de 1936 el segon.Pocs mesos despré esclata la guerra civil i Andrés, a pesar de no tenir un ideari polític determinat, ingressa a la C.N.T. per no perdre el sou. Un dia, el seu cunyat desapareix. Lorenzo Sallés, del partit socialista, antic subordinat seu, que al principi de laixecament lajudà a resoldre els problemes que havien pogut plantejar la seva condició preeminent a lempresa, ajuda ara a Andrés en el seu intent de localitzar-lo. A la fi aconsegueix saber que a Pablo, como a tants daltres, lhan executat. Dissolt el grup anarquista en el qual treballa, Andrés, per mediació de Lorenzo, que arrel de la mort de Pablo ha donat el seu ajut desinteressat a la família, entra a treballar a la U.G.T., acaba essent finalment mobilitzat i prenent part en la batalla de Brunete. Després és destinat a Conca en espera duna nova unitat. Allí troba a Libertad, la filla del seu antic cap anarquista, per la qual ja shavia sentit atret. El dia del seu comiat la fa seva i ambdós joves prometen trobar-se una vegada acabada la guerra. Trobant-se a Caravaca i a punt de partir cap el front dAragó, troba locasió de viatjar a Madrid per a acomiadar-se de la mare i la germana. Allí es troba amb que lajuda de Sellés no era tan desinteressada com semblava i a Elena la troba convertida en la seva amant. Andrés vol matar Lorenzo, que aconsegueix fugir i insulta les mujeres quan marxa de casa, decidit a no tornar més. En el front, un dia queda aïllat dels seus companys, i obeint a un impuls es passa al bàndol nacional. Acaba la guerra lluitant en les files colpistes i, una vegada llicenciat es queda a viure a Barcelona. En aquesta segona part ens trobem a un Andrés cínio i desenganyat que gràcies a lestraperlo aconsegueix viure bé, amb una folgada situació econòmica. Un dia, en la carrer, algú el crida pel seu nom. Es tracta de la seva germana, que ara viu a Barcelona amb la seva mare i els nens. Ara és la protegida de R. Rin, un important advocat de la ciutat. Quasi en contra de la seva voluntat, i a causa, principalment, dels seus nebots, als qui sempre estimà, inicia una nueva relació amb la família. Nena Clavel, una dona pertanyent al món galant de la ciuta, que intentà inútilment diverses vegades atrapar-lo, aconsegueix que una nit vagi a casa seva. Ella, que ha investigat la seva vida per a venjar-se dels sus menyspreus, li explica com el seu cunyat li encarregar matar Lorenzo, i aquest ho feu instigat per Elena, que volia lliurar-se del seu marit. Indignat, Andrés la bufeteja; ella cau despatlles, donant-se un cop al clatell i mor. Andrés senfronta amb la seva germana i li exige la veritat; aquesta li confesa que shavia assabentat que Lorenzo feu matar a Pablo, però li jura que ella no hi tingué res a veure. Aclapart pels remordiments, Andrés sntrega. A la presó el visita Libertad, que tingué un fill seu, i que li retreu el seu abandonament. Però el seu advocat, que és el protector de la seva germana, el defensa, i aconsegueix portar de nou a la dona i al mujer nen. La condemna serà curta, doncs el succés de la Nena Clavel no fou més que un desgraciat accident. Una nova vida sobre davant ell.\nArticle aparegut a Qué leer, el mes doctubre, signat per Manuel Blanco Chivite\nEn cuanto a sus inicios como escritor, tampoco dijo gran cosa: su primer dinero ganado con la pluma fueron cien pesetas por un articulo sobre Gandhi publicado, "antes de 1936", en La Libertad, periódico de Madrid dirigido por el padre de E. Haro Tecglen y en el que también escribia Ramón J. Sender. Y una primera novela: "A los 24 años publiqué por mi cuenta y riesgo una novela, El gran bazar. Tuve dos criticas estupendas de Pérez Ferrero y Emilio Carrere, con lo que lleguó a vender ... setenta ejemplares".\nLa mayor parte de su aportación a la novela policíaca data de estas fechas. En 1944 publica en la editorial Molino, en su emblemática Serie amarillia", El misterio de las siete trompetas, firmada con el pseudónimo José J. Morán y cuya acción transcurre en Madrid. Con el mismo pseudónimo publica en abril de 1945 El reloj acusador en la editorial Berenguer; al año siguiente, y ya firmando Juan José Mira, ve la luz La muerte al teléfono, con prólogo de Rafael Vázquez Zamora, critico literario de la vista Destino, que califica a Mira como, nuestro primer novelista policiaco".\nComo escritor y como persona, la vida de Moreno Sánchez estuvo muy vinculada al Atenco barcelonés. Vivía de patrona en un oscuro piso de la calle Casanova, asi que acudia con frecuencia a las salas del Ateneo tanto para escribir como para relacionarse con los demás socios entre los que encontró numerosos amigos, como josé Palau, critico de cine de Destino; el poeta Joan Vinyoli, o el dramaturg José María Camps; así como dos mujeres con las que en diferentes momentos de su vida estuvo muy cerca del matrimonio: Enriqueta Guillén, secretaria de Dirección de la Escuela Industrial de Barcelona, o su novia formal Trini Anglada, profesora del colegio Betania-Patnos.\nLa crítica de su tiempo, sin embargo, valoró positivamente a nuestro autor. "Es evidente que JJ Mira tiene dotes de novelista. Narra en un estado ràpido y directo y su imaginación inventa historias sin parar (Ínsula, 15-6-1953). "El castellano de Mira es limpio, sin prosaismos, pero también sin preé- salsmos... dialogos de escritor, no de estilista..." (Juan Ramón Masoliver).\nA parir de su jubilación a los 70 años, sus estancias en nuestra casa se hicieron más prolongadas, repartiendo su vida entre Barcelona y Lloret. Después del infarto de miocardio que tuvo en junio de 1980 y porel que estuvo ingresado en la clínica Sant Jordi de Barcelona, se quedó en nuestra casa hasta su muerte el 17 de agosto del mismo año. Los últimos días de su vida estuvo ingresado en el hospital de Lloret de Mar, ya que los cuidados que necesitaba no podían ser prestados en un domicilio particular (Jose Mas). Tiempo antes, el propio Moreno Sánchez habia tornado algunas disposiciones: dio firma a la esposa de Josep Mas para que a su muerte alguien pudiese disponer de su dinero y quiso nombrar heredera suya a la hija del matrimonio, Cristina, por quien sentía un profundo afecto, pero no hubo tiempo de legalizar la medida. Con los fondos que dejó en el banco y de los que pudieron disponer los citados se sufragaron todo los gastos de hospital, entierro y cementerio y no, como se atrevió a declarar José Manuel Lara Jr. a Martí Gómez en 1985, con las aportaciones "del hotelero de Lloret y nosotros". Moreno Sánchez, Juan José Mira, primer Planeta, se fue escéptico, desilusionado con muchas cosas, pero dejó buenos amigos y todos sus gastos pagados con creces. No mucho después, Lara padre buscaria, sin encontrarla, a una hermana del escritor que nadie habia conocido ni llegaria a conocer, para pagarle los correspondientes derechos de autor que En la noche no hay caminos seguian y afin siguen generando.


[:es]El Hospital Clínico de València retoma la actividad habitual de los paritorios[:ca]L'Hospital Clínic de València represa l'activitat habitual dels paritoris[:]\n[:es]El Hospital Clínico de València retoma la actividad habitual de los paritorios[:ca]L’Hospital Clínic de València represa l’activitat habitual dels paritoris[:]\nLas instalaciones se utilizaron para camas de pacientes críticos en un momento de mucha presión asistencial fruto de la pandemia.\n[:es]El Hospital Clínico Universitario de València retoma hoy la actividad habitual de los paritorios después de haber sido utilizados como área de cuidados críticos durante los momentos de mayor presión asistencial fruto de la pandemia.\nPreviamente a la apertura se ha llevado a cabo un protocolo de acondicionamiento para volver a funcionar con todas las medidas de seguridad.\nEsta reconversión de paritorios y área quirúrgica permitió que un total de 33 pacientes covid críticos fueran atendidos con total garantía. Los partos normales se derivaron a la sanidad privada mientras que el centró siguió atendiendo las cesáreas urgentes y emergentes y aquellos que preveían complicación para lo cual se destinaron dos quirófanos.\nLa Dirección del centro ha querido agradecer a todos los profesionales su esfuerzo y su capacidad de adaptación a la situación de excepcionalidad que se vivió.[:ca]L’Hospital Clínic Universitari de València reprén hui l’activitat habitual dels paritoris després d’haver estat utilitzats com a àrea de cures crítiques durant els moments de major pressió assistencial fruit de la pandèmia.\nPrèviament a l’obertura s’ha dut a terme un protocol de condicionament per a tornar a funcionar amb totes les mesures de seguretat.\nEsta reconversió de paritoris i àrea quirúrgica va permetre que un total de 33 pacients covid crítics foren atesos amb total garantia. Els parts normals es van derivar a la sanitat privada mentre que el va centrar va continuar atenent les cesàries urgents i emergents i aquells que preveien complicació per a això es van destinar dos quiròfans.\nLa Direcció del centre ha volgut agrair a tots els professionals el seu esforç i la seua capacitat d’adaptació a la situació d’excepcionalitat que es va viure.[:]


«Trobo còmic que hagin pogut saltar les alarmes a la pretemporada» - Empordà\n«Trobo còmic que hagin pogut saltar les alarmes a la pretemporada»\nAdrià millán 17.08.2019 | 06:30\nEl tècnic Raúl Garrido. ue olot\nQueda pràcticament una setmana perquè comenci la Lliga. Quina valoració en fa d'aquesta pretemporada?\nHa sigut complicada i accidentada. No hem pogut tenir tots els jugadors disponibles per culpa de les lesions i ens hem vist limitats. Ha estat un estiu de patiment en aquest sentit. Tot i això, les sensacions són positives. Els resultats no han sigut del tot bons, però tampoc horribles. Ens hem adaptat a les circumstàncies i hem competit bé.\nQue hi hagi cinc cares noves a l'equip també influeix en què costi més agafar la dinàmica?\nÉs clar. Estem acostumats a una estabilitat que aquest estiu no hem tingut. Han sortit més jugadors del que pensàvem; per tant, han arribat més incorporacions de les esperades. Aquest ha sigut un fet inquietant.\nMalgrat les baixes, la sensació és que les incorporacions són de molt nivell, no?\nDoncs sí. No entenc que hagin saltat les alarmes a la pretemporada. Em sembla còmic tot plegat. Una pretemporada no et fa campió de Lliga o et fa baixar de categoria. L'estiu està per agafar conceptes, compenetrar-nos com a grup i els reforços que han vingut són de qualitat i donaran un nivell més que òptim.\nEl fer de tenir tantes baixes i l'interès d'altres equips en jugadors de l'Olot, s'ho pren com un reconeixement al gran treball de l'equip?\nJustament. Pel club és un orgull i un reconeixement fer tres traspassos en forma de venda. No és gens habitual en una categoria com la Segona B. A més, econòmicament també suposa molt pel club. El millor de tot és la bona resposta que li hem donat a aquestes baixes portant bons jugadors.\nL'Olot practica un estil de joc força diferent de l'habitual al de la categoria. Un joc posicional, de toc, de dominar amb l'esfèrica i de defensar amb la pilota. Com s'estan adaptant les noves incorporacions a aquest estil?\nÉs un procés d'adaptació complicat. Són cinc fitxatges a més de Joel Arumí, que torna d'una cessió. Els jugadors que ja estaven amb nosaltres estan adaptats, però aquestes sis cares noves necessiten setmanes i fins i tot mesos d'adaptació.\nFalten jugadors per completar la plantilla?\nSí. No està tancada ni molt menys i s'ha de dir obertament. Estem oberts a millorar la plantilla i estem pendents del mercat per incorporar a algú més.\nEl lema d'aquesta temporada és Un pas endavant. Què significa i com de gran ha de ser aquest pas?\nMés enllà del lema, l'objectiu sempre és créixer. Quan vaig arribar aquí, en una situació molt complicada, jo l'únic que volia era consolidar l'Olot a Segona B. Crec que ho estem aconseguint i el temps dirà fins on som capaços d'arribar.\nLa consolidació de l'equip a la categoria confirma el fet que aquest any competiran a la Copa del Rei després de quedar desens l'any passat. Com d'especial és pel club?\nÉs un altre reconeixement. Estem fent un gran treball i és una prova de com estem creixent. Aquest és un exemple de pas endavant i ara es tracta d'estar a l'alçada i seguir millorant.\nSi l'equip competeix a la Copa i avança rondes fins a poder jugar davant un Primera, prefereix un rival contra el qual es pugui competir o un gegant?\nAnem massa lluny. Només puc pensar en la primera jornada i ja està. La Copa del Rei és un al·licient i seria maco competir contra un Primera Divisió, però cada cosa al seu temps. Ja tindrem temps de gaudir d'aquesta competició.\nAquest últim any hem vist l'Olot remuntar partits, marcar gols als últims minuts i guanyar en camps molt complicats. Aquest és l'esperit volcànic del que tant es parla. I, seguint amb el símil, quina seria la gran erupció de l'Olot de Garrido?\nSobretot seguir creixent i ser competitius com hem sigut aquestes dues últimes temporades. Si es repeteix aquesta competitivitat el sostre ens el posarem nosaltres i arribarem on aquests jugadors ens vulguin portar.


The Best Bicycle Touring Trails in Jammu and Kashmīr (India) | Wikiloc\nExplore → Bicycle Touring trails → India → Jammu and Kashmīr\nThe Best Bicycle Touring Trails in Jammu and Kashmīr (India)\nhimalaia indi 2018 - etapa 22. kargil - mulbech\nnear Baru, Jammu and Kashmīr (India)\n(English follows) Viatge per Himalaia Indi. Estiu 2018: Kinnaur, Spiti, Zanskar i Ladakh (Desnivells acumulats mostrats a wikiloc incorrectes. Dades reals: +764m) Etapa fàcil i curta seguint la carretera de Srinagar...\nhimalaia indi 2018 - etapa 33. karu - hemis - karu - thiksey\nnear Karu, Jammu and Kashmīr (India)\n(English follows) Viatge per Himalaia Indi. Estiu 2018: Kinnaur, Spiti, Zanskar i Ladakh Etapa curta de tarda, des de Karu pujada sense alforges a visitar Hemis, tornar a baixar i desplaçar-me fins a Thiksey per assi...\nhimalaia indi 2018 - etapa 31. agam - tangse\nnear Lhabap, Jammu and Kashmīr (India)\n(English follows) Viatge per Himalaia Indi. Estiu 2018: Kinnaur, Spiti, Zanskar i Ladakh (Desnivells acumulats mostrats a wikiloc incorrectes. Dades reals: +926m) Seguim per la vall de Shyok cap al llac Pangong. El ...\nhimalaia indi 2018 - etapa 21. panikhar - karche khar - kargil\nnear Suru, Jammu and Kashmīr (India)\n(English follows) Viatge per Himalaia Indi. Estiu 2018: Kinnaur, Spiti, Zanskar i Ladakh (Desnivells acumulats mostrats a wikiloc incorrectes. Dades reals: +320m) Torna l'asfalt! Descens a Kargil, primer dia per sot...\nhimalaia indi 2018 - etapa 29. tiggar - panamik - ensa gompa - panamik\n(English follows) Viatge per Himalaia Indi. Estiu 2018: Kinnaur, Spiti, Zanskar i Ladakh (Desnivells acumulats mostrats a wikiloc incorrectes. Dades reals: +630m) De Tiggar pujo a Panamik i continuo vall amunt per c...\nhimalaia indi 2018 - etapa 30. panamik - agam\nnear Pānāmik, Jammu and Kashmīr (India)\n(English follows) Viatge per Himalaia Indi. Estiu 2018: Kinnaur, Spiti, Zanskar i Ladakh (Desnivells acumulats mostrats a wikiloc incorrectes. Dades reals: +739m) Des de Panamik reculo la vall i encaro la vall del r...\nnear Drās, Jammu and Kashmīr (India)\nnear Rong, Jammu and Kashmīr (India)\nPlaces in Jammu and Kashmīr\nBicycle Touring trails in Abring\nBicycle Touring trails in Alchi Gömpa\nBicycle Touring trails in Alchi village\nBicycle Touring trails in Argi\nBicycle Touring trails in Baru\nBicycle Touring trails in Buchhawār\nBicycle Touring trails in Chānching\nBicycle Touring trails in Chār\nBicycle Touring trails in Chimre\nBicycle Touring trails in Chinārbāgh\nBicycle Touring trails in Chumātang\nBicycle Touring trails in Chutak\nBicycle Touring trails in Dal Kotawāl\nBicycle Touring trails in Drās\nBicycle Touring trails in Durgjan\nBicycle Touring trails in Durgu\nBicycle Touring trails in Gagribal\nBicycle Touring trails in Gya\nBicycle Touring trails in Himis Gömpa\nBicycle Touring trails in Hundar\nBicycle Touring trails in Kargi\nBicycle Touring trails in Kargil\nBicycle Touring trails in Karu\nBicycle Touring trails in Karzok Gömpa\nBicycle Touring trails in Khalatse\nBicycle Touring trails in Khardūng\nBicycle Touring trails in Kurgiākh\nBicycle Touring trails in Kyonon\nBicycle Touring trails in Lāmayūrū\nBicycle Touring trails in Leh\nBicycle Touring trails in Lhabap\nBicycle Touring trails in Lukung\nBicycle Touring trails in Mulbekh\nBicycle Touring trails in Padam\nBicycle Touring trails in Pānāmik\nBicycle Touring trails in Polokhor\nBicycle Touring trails in Pongunagu\nBicycle Touring trails in Rezan\nBicycle Touring trails in Rong\nBicycle Touring trails in Sarāj\nBicycle Touring trails in Saraks\nBicycle Touring trails in Saspul Gömpa\nBicycle Touring trails in Shyok\nBicycle Touring trails in Sonāmarg\nBicycle Touring trails in Spangmik\nBicycle Touring trails in Suru\nBicycle Touring trails in Takh\nBicycle Touring trails in Tangtse\nBicycle Touring trails in Tiggur\nBicycle Touring trails in Tikse\nBicycle Touring trails in Upshi\nBicycle Touring trails in Waris\nBicycle Touring trails in Zulidok\nActivities in Jammu and Kashmīr\nBicycle Touring trails in Jammu and Kashmīr (India)\nMountain Bike trails in Jammu and Kashmīr (India)\nRoad Bike trails in Jammu and Kashmīr (India)\nHiking trails in Jammu and Kashmīr (India)


? Cultura en temps de confinament. 63: entrevistem el gerent d’OCINE Les Gavarres, Josep Eduard Príncep, i cançó confinada de Macaco | LANOVA Ràdio de Reus\n? Cultura en temps de confinament. 63: entrevistem el gerent d’OCINE Les Gavarres, Josep Eduard Príncep, i cançó confinada de Macaco\nEl cinema multisales OCINE Les Gavarres de Tarragona serà el primer de Catalunya en obrir portes aquest divendres i en parlem amb el seu gerent Josep Eduard Príncep. Per acabar escoltem una cançó de Macaco composada durant aquest confinament.


El cor que mou les cames | Joel Sebastian | Albacete | Girona | L'Esportiu de Catalunya\nEl cor que mou les cames El cor que mou les cames El cor que mou les cames El cor que mou les cames + El cor que mou les cames E-mail\nAday Benítez, en una acció del partit d’ahir al Carlos Belmonte d’Albacete LOF.\nEl cor que mou les cames El cor que mou les cames El cor que mou les cames El cor que mou les cames El cor que mou les cames E-mail\nDir que Aday Benítez és un dels jugadors del Girona que més sent la samarreta i més cor hi posa damunt del terreny de joc no és cap bajanada. El de Sentmenat va ser un dels futbolistes que van revolucionar la segona meitat del Girona contra l’Sporting en l’estrena de la temporada a casa i, amb la lesió de Mojica, es va guanyar amb escreix un lloc en l’onze inicial de l’enfrontament al Carlos Belmonte contra l’Albacete. Al carriler esquerre se’l va veure participatiu, ordenant als companys, escridassant-los, animant-los i ajudant-los en tot el que feia falta. Si bé Granell és qui porta el braçal, Aday és el segon de bord en el Girona, tot cor i segurament més ara que el físic encara no l’acaba d’acompanyar per molt que ell sigui el jugador amb més voluntat dels vint-i-dos que estan a dins del camp.\nEn el minut 12, Aday va provar una excursió però Benito, el lateral dret i marcador del blanc-i-vermell, el va tapar bé. Només un minut després, el carriler va provar un barret davant del futbolista del conjunt manxec, però la seva centrada no va ser bona, en una acció que va acabar amb un xoc entre Aday i Álvaro Jiménez en què l’afició va reclamar targeta groga.\nAl vallesà hi havia coses que no li agradaven, i així ho va transmetre a Alcalá, amb qui va tenir una conversa de diversos minuts amb gestos constants i encreuament de mirades aclarides en una jugada posterior amb el de Mazarrón. Aday Benítez va treballar en defensa recuperant pilotes i rebutjant sense miraments davant la pressió dels contraris i, en atac, va intentar arribar fins a la ratlla de fons per crear perill. Va provar sort des de fora de l’àrea però el seu llançament se’n va anar desviat (44’).\nA mesura que passaven els minuts, el cansament es va anar apoderant d’Aday, que en molts moments semblava que no girava rodó al mateix temps que es tocava la cuixa, feia estiraments en ple partit o semblava administrar esforços davant del patiment físic. I és que, fins i tot en algun moment de la primera part Calavera va fer exercicis d’escalfament amb vista a un prematur canvi.\nEn la segona part, Aday es va apagar com tot el Girona i no va tenir tant protagonisme ni profunditat, però va aguantar com va poder la totalitat dels 90 minuts.\nminuts va jugar ahir el vallesà\nminuts suma en total Aday en la lliga\npartits suma Aday amb el Girona\ntargetes va veure Aday al Carlos Belmonte\nL'Esportiu. Girona 24-08-2019, Pàgina 5


Primer acte de la Plataforma\ndilluns, 24 de juliol de 2017 08:47\nPresentació de la plataforma Esquerres per la Independència\nGavà va ser l’escenari de la presentació al Baix Llobregat de la plataforma Esquerres per la Independència (ExI) formada per persones i col·lectius compromesos amb l'autodeterminació, el dret a decidir i la construcció d'un nou país\nL’acte, que es va centrar en el debat sobre els drets socials a la República catalana, va comptar amb la participació de David Companyon (exdiputat d'EUiA al Parlament), Teresa Jordà (diputada d'ERC al Congrés), Joana Solsona (afiliada de CCOO) i David Escrig (afiliat d'UGT). Després va tenir lloc una xerrada-col·loqui presentada per l'exalcalde de Cornellà de Llobregat, Frederic Prieto. Entre els assistents hi eren els regidors i la regidora del grup municipal d’ERC. Per al portaveu, Albert Massana l’objectiu que tenim “és aconseguir aquesta República tant anhelada, i ser un país nou sorgit des de la confluència de la llibertat i de la justícia social”\nLa plataforma continuarà girant pel territori fins la Diada de l’onze d setembre, moment en el qual els seus promotors se centraran en la campanya del referèndum de l’1 d’octubre per tal que aquest tingui el major suport per part de la ciutadania. “Com deia el president Junqueras a fe de Déu que es posaran les urnes. Ja veurem si hi haurà problemes en alguna ciutat, o no. Però clar que a tot Catalunya es votarà i si hi ha llocs on no es pugui serà molt lleig. Hi han moltes sensibilitats dins l’esquerra catalana i de la societat civil implicada compromesa amb l’autodeterminació, el dret a decidir i la construcció d'un nou país”.\nEls seus orígens es troben en la campanya de les Esquerres pel SíSí, creada amb motiu de la consulta del 9N, amb el convenciment que la llibertat, la democràcia i la justícia social són els eixos que han d’estructurar la futura República catalana.\nEtiquetes: Albert Massana Política Societat\nDarrera actualització de dilluns, 24 de juliol de 2017 12:09


NOSALTRES TAMBÉ HI SOM « Seniorlab\n« PRESENTACIÓ DEL TREBALL: MASIES I CASES PAIRALS DE SANT JOAN DESPI\nRUIDO DE TACONES EN EL CONGRESO »\nAquest treball esta realitzat per: M. Àngels Massats, Consol Badenes, Mercè Garvi.\nDefinició del projecte: Esport Femení.\nSobre que volem parlar: De les dificultats i el esforç que han tingut que superar les dones per poder realitzar qualsevol tipus d’esport.\nCom s’ha desenvolupat: Recollint informació de les dones que han tingut rellevància en el mon de l’esport.\nPerquè s’ha escollit aquest tema: Per denunciar la desigualtat d’oportunitats que tenen les dones. Les dades en els estudis més recents en aquest àmbit ens diuen que encara existeixen importants diferències en quant a la participació i representació femenina en les diferents disciplines de l’esport.\nEntre tots els participants ens hem distribuit les tasques per recollir informació sobre dones que han tingut un paper rellevant dins de l’esport.\nLa nostre recerca ha abastat des de finals del segle XIX fins l’actualitat.\nReflexió de: Nosaltres también hi som\nDesprès de fer aquest treball ham arribat a la conclusió següent:\nResultan evidents els avanços de les dones en tots els seus àmbits, però malgrat l’aparent igualtat d’oportunitats entre homes i dones, encara existeixen diferències que dificultan la igualtat efectiva.\nL’esport, com activitat plenament integrada a la nostra societat, no és aliè a aquesta possibilitat.\nL’accés de les dones a l’àmbit esportiu ha estat tardà i ple de dificultats. Han hagut d’anar superant barreres creades per estereotips socials i culturals.\nHan tingut de lluitar contra idees del tipus: “la dona és inferior a l’home en les activitats esportives”, “te menor capacitat física”, “el cos es masculinitza amb la pràctica de l’exercici”, “existeixen alguns esports apropiats per elles i altres no”.\nL’esport i l’activitat física, per la seva potencialitat educativa i mediàtica, construeixen un motor de canvi social i contribueixen des de fa temps a promoure la igualtat entre dones i homes.\nTambé hem de ressaltar que la lluita de les dones del món islàmic ha estat, i encara és, més dura. A més dels estereotips esmentats, hi ha la religió i la vestimenta. També en moltes ocasions han de lluitar contra el govern del seu país, ja que fins fa molt poc tenien prohibit l’esport a les escoles.\nsetembre 30th, 2014 | Category: Uncategorized\nTime limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. + nou = quinze


Berta Seijo // Fotos: Arxiu\nL'atur és quasi inexistent en els cicles de l'àmbit sociosanitari.\nFa una dècada, l'any 2009, un total de 274.000 alumnes van començar l'educació secundària a Catalunya. La setmana passada, prop de 325.000 estudiants, un 15% més, van iniciar aquesta nova etapa. De la mateixa manera, també s'ha incrementat el nombre d'inscrits a batxillerat i a la formació professional al territori. Queda clar que, amb una natalitat que no para de caure des del 2012, la pressió demogràfica es concentra avui dia sobretot en la població adolescent: nois i noies que es troben a les portes d'entrar al mercat laboral, però que sovint no tenen les eines per accedir-hi. És per aquest motiu que l'Administració comença a mirar més enllà de la universitat i a promocionar altres tipus d'estudis superiors com la formació professional amb un únic objectiu: trobar el millor antídot contra l'atur juvenil.\n"Hem de fer entendre a la societat que els estudis universitaris no sempre són la millor opció ni tampoc garanteixen al 100% la inserció laboral dels joves", afirmen fonts de la secretaria tècnica del Consell de la Formació Professional de Mataró. De fet, abans que faci un any de l’obtenció del títol, les dades del Departament d’Educació assenyalen que un de cada dos graduats de FP té feina.\nAixí mateix, els alumnes dels cicles d'informàtica i comunicació, d'administració, de comerç, transport i logística o de l'àmbit sociosanitari amb prou feines saben què és l'atur. A banda del reconeixement que tenen aquests ensenyaments entre el teixit empresarial, l'evolució a l'alça de les xifres de matriculació també demostra que l'FP ha deixat de ser l'aneguet lleig de l'oferta formativa un cop se supera l'educació secundària.\nL'FP ha deixat de ser l'aneguet lleig de l'oferta formativa un cop se supera l'ESO\nMataró és la millor prova que aquest canvi en les preferències dels alumnes ja és una realitat. De fet, 1.521 joves es van matricular en un cicle formatiu de grau mitjà en el curs 2018-2019, prop d'un 8% més que en el curs 2014-2015. En el cas dels cicles de grau superior, l'increment ha estat més notable: de 1.007 inscrits el curs 2014-2015 a 1.193 l'any passat, un 18,5% més.\nI és que estudiar un cicle de grau superior és una decisió que cada vegada prenen més joves un cop han finalitzat el batxillerat. "Després d'aquests estudis, que els permeten tenir un primer contacte amb el mercat laboral, aterren a la universitat molt més preparats que els seus companys", asseguren des del Consell.\nTanmateix, encara hi ha camp per recórrer. Un dels majors reptes és adaptar l'oferta formativa a les necessitats de les empreses, per tal d'afavorir encara més l'ocupabilitat dels estudiants. Tot i que el món professional canvia constantment i requereix treballadors amb competències i habilitats renovades, estrenar un nou cicle no és una tasca fàcil. "És un procés molt lent que exigeix una inversió molt alta, estudis de mercat, instal·lacions adequades i l'autorització del Departament d'Ensenyament", expliquen.\nUna oferta adaptada als nous temps\nA Mataró s'imparteixen un total de 21 cicles formatius de grau mitjà (CFGM) i 24 cicles formatius de grau superior (CFGS). En conjunt, parlem de 2.714 alumnes que van optar per algun d'aquests ensenyaments durant el curs 2018-2019, segons les darreres dades del Consell de la Formació Professional de Mataró. En un futur no gaire llunyà està previst que l'oferta formativa s'ampliï i vagi més enllà de les disciplines tradicionals.\nEn aquest sentit, tot apunta que en els pròxims anys l'FP evolucionarà cap a dos àmbits en concret: estudis artístics, i turisme i hostaleria. "Serien cicles de nova implementació que hem vist que tindrien una alta inserció laboral", afirmen des de l'ens mataroní.\nA més a més, també es vol deixar enrere la idea que només els estudiants universitaris tenen l'oportunitat de viure una experiència formativa a l'estranger. "L'any passat vam signar un conveni amb la Fundació Barcelona FP perquè els alumnes de centres de Mataró puguin fer pràctiques a diverses ciutats europees", expliquen dos dels tècnics del Consell. Mentrestant, ja hi ha diversos programes que apropen la mobilitat internacional als més joves com, per exemple, Erasmus Plus, Garantia Juvenil i Mobility Cat.\nFP dual, la fórmula per afrontar el futur\nAbans de les vacances d'estiu, el Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya va fer marxa enrere i va renunciar als canvis que volia implantar en els ensenyaments de formació professional a partir d'aquest curs. Els sindicats, juntament amb les patronals, van ser els principals detractors de la reforma, que suposava un augment d'hores de pràctiques a les empreses. En aquests moments, el Govern treballa per consensuar la nova normativa amb tots els agents implicats perquè pugui ser efectiva quan arrenqui el curs escolar 2020-2021.\nTanmateix, encara que el primer intent no hagi prosperat, tot fa pensar que el futur de l'FP passa per apropar encara més els alumnes al món empresarial. Dit d'una altra manera: implantar el model dual a tots els cicles. I és que l'FP dual fa temps que va esdevenir la fórmula d'èxit a països com Alemanya a l'hora de rebaixar l'atur juvenil.\nEs tracta d'un sistema que combina estudis i feina, i que té una taxa d'atur del 6,5%, quatre vegades inferior a la taxa d'atur juvenil, que és del 28,8%. Actualment són cicles que suposen el 10% de l'FP que s'imparteix a Catalunya; a Alemanya, representen el 40%. Tanmateix, l'aposta pel model dual està arribant a poc a poc a tot el territori: "Ara mateix, dels 21 graus de FP que es fan a Mataró, 21 són duals, i dels 49 alumnes que en cursaven un el curs 2016-2017 hem passat a 136 el 2018-2019", apunten des del Consell.\nActualment, hi ha tres centres que imparteixen FP dual al municipi: IES Miquel Biada, Escola Pia Santa Anna, i Thos i Codina, institut on tots els cicles són d'aquest tipus. "Esperem que cada vegada més centres com l'Escola Freta o l'Alexandre Satorras acullin aquest model, però encara no en tenim notícia", afirmen.\nA l'IES Miquel Biada s'imparteixen una desena de cicles en modalitat dual.\nAcostar el model a joves i empreses\nUna de les tasques principals del Consell de la Formació Professional de Mataró és promoure l'FP dual entre els alumnes potencials i el teixit empresarial a través de diverses vies. "Quan parles amb una empresa, sobretot si es tracta d'una PIME, i no coneix com funciona aquest model, sempre hi ha certa reticència a provar-ho", asseguren. Un cop viuen l'experiència, "la valoració és positiva". Així ho considera també Francesc Castellà, cap d'estudis de FP de l'IES Miquel Biada. "Cada vegada les assessories de les empreses estan més informades sobre com fer el procés, però fins fa quatre dies ni elles mateixes sabien com formalitzar el contracte", explica.\n"Segurament l'any vinent tota l'oferta serà dual al nostre centre, ja que hi ha moltes empreses interessades i als alumnes els agrada el model" - Francesc Castellà, cap d'estudis de FP de l'IES Miquel Biada\nL'entrevistat, que va ser tutor del cicle de Mecatrònica Industrial que s'imparteix en dual, afirma que es tracta d'estudis que ajuden l'alumnat a "especialitzar-se molt i a descobrir les empreses tal com són". Per a ell, la part menys bona de tot plegat és la càrrega de feina que suposa per al professorat: "El tutor s'ha d'encarregar de fer el seguiment de l'estudiant durant un any sencer i de realitzar els tràmits necessaris per tancar la beca o el contracte de pràctiques", apunta Castellà, que afegeix que els recursos i les hores de què disposen per dur a terme la seva tasca no han augmentat.\nL'FP dual té una taxa d'atur juvenil del 6,5%, quatre vegades inferior a la taxa d'atur juvenil, que és del 28,8%\nEl cap d'estudis de FP de l'IES Miquel Biada augura un bon futur al sistema dual. "Segurament l'any vinent tota l'oferta serà dual al nostre centre, ja que hi ha moltes empreses interessades i ens trobem que als alumnes els agrada aquest model d'aprenentatge", opina.\nMentrestant, Castellà "lluita" amb els tutors de secundària perquè es comencin a veure els cicles formatius de grau mitjà com una opció igual de vàlida que el batxillerat. I és que els joves que volen cursar el sistema dual han de començar ben aviat a causa de la quantitat d'hores de pràctiques empresarials que han de dur a terme, unes 2.000 aproximadament.


Organisms: animals Author: Corrales, J. C Subject Topics: semen\nGómez Martín, A. (1)


Efectos de instrumentos odontológicos sobre los marcapasos\nEmpreu aquest identificador per citar o enllaçar aquesta tesi: http://hdl.handle.net/10803/146254\nDirector/a: Durán-Sindreu Terol, Fernando; Roig Cayón, Miguel\nDipòsit Legal: B 1784-2014\nParaules clau: Localizadores electrónicos de ápices; Piezoelectrico; Marcapasos; Interferencia Electromagnetica; Ultrasonidos\nL’ús del marcapàs ha creat un tipus particular de precaucions postoperatòries. Alguns dels problemes no son coneguts, altres problemes s'han conegut mitjançant els problemes ocorreguts. Actualment, les instruccions dels localitzadors electrònics d’àpex i els piezoelèctrics contraindiquen la seva utilització en pacients portadors de marcapassos, però, aquesta preocupació pel que fa a efectes possibles negatius, està basada en l'especulació sobre el risc potencial de les interferències electromagnètiques , que més bé en proves empíriques. De fet, la literatura disponible en la determinació i l'avaluació d'aquest risc és limitada. Pel que fa als localitzadors electrònics d'àpex , només vam obtenir interferències electromagnètiques , quan estàvem a prop de l'elèctrode , i en rares ocasions prop del generador . Alguns localitzadors quan van estar connectats directament amb els marcapassos , podien provocar senyals que interferien amb els marcapassos . No trobem interferències electromagnètiques , quan es van utilitzar els piezoelèctrics.\nEl uso del marcapasos ha creado un tipo particular de cuidados postoperatorios. Algunos de los problemas no son conocidos, otros problemas se han conocido mediante los problemas ocurridos. Actualmente, las instrucciones de los localizadores electrónicos de ápice y los piezoeléctricos contraindican su utilización en pacientes portadores de marcapasos, sin embargo, esta preocupación en cuanto a efectos posibles negativos, está basada en la especulación sobre el riesgo potencial de las interferencias electromagnéticas, que más bien en pruebas empíricas. De hecho, la literatura disponible en la determinación y la evaluación de este riesgo es limitada. En cuanto a los localizadores electrónicos de ápice, solo obtuvimos interferencias electromagnéticas, cuando estábamos cerca del electrodo, y en raras ocasiones cerca del generador. Algunos localizadores cuando estuvieron conectados directamente con los marcapasos, podían provocar señales que interferían con los marcapasos. No encontramos interferencias electromagnéticas, cuando se utilizaron los piezoeléctricos.


Rang d'ordenació VBA | Com ordenar l'interval a Excel VBA?\nRang d'ordenació VBA d'Excel\nOrdenant un interval a VBA es fa mitjançant el mètode range.sort, és una propietat del mètode range amb el qual un usuari pot ordenar un rang per ordre, els arguments per a aquesta funció són Key1, Order1, Key2, Type, Order2, Key3, Order3, Header, OrderCustom, MatchCase, Orientation, SortMethod, DataOption1, DataOption2, DataOption3, tots els arguments d'aquesta funció són opcionals.\nCom a part de l'organització o l'estructuració de les dades, és important ordenar-les i organitzar-les. Una cosa similar també està disponible amb VBA, de manera que la pregunta més freqüent sobre els nous estudiants de VBA és com podem fer servir aquesta opció d’ordenació com a part de l’automatització de VBA i aquest article us guia a través de la gamma d’ordenació de VBA amb detall.\nAmb Excel, tots coneixem l’opció del tipus disponible a la pestanya DADES.\nOpció d'ordenació a VBA\nPer utilitzar l’opció d’ordenació, primer hem de decidir quin és el nostre rang de dades i esmentar el mateix rang de dades mitjançant l’objecte RANGE a VBA, després només podem accedir a l’opció “Ordenar” a VBA. Per exemple, suposem que el meu abast de dades va de A1 a D10 i, a continuació, podem proporcionar-lo de la següent manera.\nAra poseu un punt i seleccioneu el mètode "ORDENAR".\nSub Sort_Range_Example () Range ("A1: D10"). Ordena Sub Sub\nA continuació es mostra la sintaxi del mètode d’interval SORT, tot i que la sintaxi té arguments diferents, no els necessitem tots per a la nostra codificació VBA, de manera que només necessitem uns quants elements.\n[Clau1]: A l’interval de dades que estem ordenant hem d’especificar quina columna hem d’ordenar. Per exemple, a l'interval de dades A1: D10, si volem ordenar les dades segons la columna B, llavors [Clau1] serà Rang ("B1").\n[Ordre1]: La columna esmentada al [Clau1] l'argument hauria d'estar ordenat en quin ordre. Aquí podem escollir dues opcions "xlAscending" o "xlDescending".\nCapçalera: L'interval de dades esmentat té capçaleres o no, en cas afirmatiu podem proporcionar "xlYes" o bé podem proporcionar "xlNo".\nExemple de rang d'ordenació a VBA\nPrenguem l’exemple del rang d’ordenació VBA d’excel per entendre-ho d’una manera millor.\nPodeu descarregar aquesta plantilla Excel de rang d’ordenació VBA aquí: plantilla Excel de rang d’ordenació VBA\nPer exemple, mireu l’estructura de dades següent.\nTenim dades d’A1 a E17, de manera que primer ordenarem les dades segons “Country-wise”. Seguiu els passos següents per escriure el codi per ordenar les dades.\nPas 1: Inicieu el procediment de macro Excel.\nPas 2: Primer esmenteu l’interval de dades utilitzant GAMA objecte.\nPas 3: Ara trieu "Ordena”Mètode de l’objecte Range.\nSub Sort_Range_Example () Range ("A1: E17"). Ordena Sub Sub\nPas 4: Atès que estem ordenant les dades en funció del nostre país Clau 1 La columna d'argument serà Range ("B1").\nSub Sort_Range_Example () Range ("A1: E17"). Ordenar Key1: = Range ("B1"), End Sub\nPas 5: Un cop esmentada la columna necessària, hem d’esmentar en quin ordre hem d’ordenar les dades i serà “Ordre1” "XlAscending" ordre.\nSub Sort_Range_Example () Range ("A1: E17"). Ordenar Key1: = Range ("B1"), Order1: = xlAscending, End Sub\nPas 6: Les nostres dades tenen capçaleres, de manera que serà capçalera "XlSí".\nSub Sort_Range_Example () Range ("A1: E17"). Ordenar Key1: = Range ("B1"), Order1: = xlAscending, Header: = xlYes End Sub\nHem esmentat tots els elements necessaris per ordenar les dades. Executeu el codi prement la tecla i la funció F5 i veureu el resultat.\nLes dades s’han ordenat en funció dels noms dels països de l’ordre de la A a la Z.\nAra suposem que hem d'ordenar les dades en funció del país, també hem d'ordenar el "Vendes Brutes”De major a menor. En aquests casos, també hem d’utilitzar arguments Key2 i Order2.\nDesprés d’esmentar Key1 i Order1, escollim Key2.\nSubOrdenar_Rang_Exemple () Interval ("A1: E17"). Ordenar clau1: = Interval ("B1"), Ordre1: = xlAscendent, Clau2: = Finalitzar sub\nJa que estem ordenant les dades en funció delVendes Brutes”, El nom de la nostra columna Key2 serà Range (“ D1 ”).\nSubOrdenar_Rang_Exemple () Interval ("A1: E17"). Ordenar clau1: = Interval ("B1"), Ordre1: = xlAscendent, Clau2: = Interval ("D1"), Fi final\nUn cop especificat el Key2, hem de decidir el patró d’ordenació de si és un ordre ascendent o descendent en l’argument Order2, ja que estem ordenant el valor de vendes del més gran al més petit, podem triar la comanda “xlDescending”.\nSub Sort_Range_Example () Range ("A1: E17"). Ordena la clau1: = Range ("B1"), Order1: = xlAscending, Key2: = Range ("D1"), Order2: = xlDescending, Header: = xlYes End Sub\nDesprés d'això, esmenteu l'argument de capçalera com a "xlYes". Ara executeu el codi i veureu què passa.\nAnteriorment, s'havia ordenat basant-se només en "Country-wise", però aquesta vegada s'ha ordenat en base a "Country-wise" i després també en "Vendes brutes" de major a menor.\nAixí, podem utilitzar el “Ordena”Mètode a VBA per organitzar les dades.\nCoses que cal recordar sobre el rang d'ordenació VBA d'Excel\nL’ordenació és un mètode disponible a VBA i per accedir a aquest mètode hem d’especificar quin és l’interval de cel·les que ordenarem.\nSi l'interval de dades inclou capçaleres, hem de triar l'opció de capçalera com a "xlYes", si no, podem escollir "xlNo".


Respiradors estàtics especials – PREDECAT\nRespiradors estàtics especials\nAmb la intenció de facilitar la feina als nostres clients i oferir-los un servei personalitzat, disposem d’un procés productiu que ens permet fabricar qualsevol mesura de base per Respiradors Estàtics.\nAtenent qualsevol necessitat que ens suggereixen, és possible l’ampliació a tirades dobles, triples, quàdruples… sempre específicament dissenyats per millorar el tir a tot tipus de conductes de ventilació.\nAcabat estàndard en colors blanc, gris i negre. Sobre encàrrec, varietat de colors.\nConeixedors del problema de fissures en prefabricats prensats i vibrats, el nostre sistema de fabricació amb Formigó Colat confereix una porositat pràcticament nul·la a les peces, evitant així possibles fissuracions per canvis climatològics com gelades i pluges.


Comprar Cava Llopart Leopardi 75 cl | Carviresa\nCava Llopart Leopardi 75 cl\nPreu: 26,68 €\nMarca: Cava Llopart\nLlopart Leopardi Gran Reserva Brut Nature és un cava elaborat per Llopart sota la D.O. Cava, un celler que va iniciar la seva trajectòria elaborant cava al 1887, durant la plaga de la fil·loxera, fet que no va tirar enrere a Jaume Llopart i el seu fill Josep Llopart.\nAquest cava és un cupatge de les varietats de raïm Macabeu (40%), Xarel·lo (40%), Parellada (10%) i Chardonnay (10%) procedents de l'Heredad Can Llopart, finca que es troba en un turó de accentuats desnivells a una altitud mitjana de 340 metres sobre el nivell del mar.\nEl clima en aquesta zona es caracteritza per uns hiverns amables i uns estius assolellats però no calorosos. La serralada de Montserrat protegeix les vinyes dels vents freds del nord durant l'hivern i modera les temperatures.\nPel que fa a l'elaboració, un cop realitzat el cupatge, el vi passa a realitzar la segona fermentació. Llopart Leopardi Gran Reserva Brut Nature roman un mínim de 48 mesos en ampolla, temps en què es realitza el procés natural de la presa d'escuma que converteix el vi en cava.\nVarietat Chardonnay, Xarel·lo, Macabeu, Parellada\nMaridatge Aperitiu, Bacallà, Fumats.\nVista Color daurat pàl·lid.\nNas En nas presenta una aroma molt complex, apareixen elegants notes especiades.\nBoca En boca es presenta equilibrat, sec, suau i saborós.


Festa “Rociera” 2012 | Viu Marratxí\nFesta “Rociera” 2012\nXavier R. | 16/07/2012 | Seccions: Al Dia, Entitats Ciutadanes\nTres dies de festa “rociera” a Sa Cabana.\nMúsica i ball (sevillanes, rumbes… i també flamenc), menjar i beguda, ganes de festa i molt, molt d’ambient. Aquesta ha estat la dinàmica continuada durant els tres capvespres en que ha tengut lloc la Festa “Rociera” 2012, organitzada pels “Amics Rocieros de Marratxí“.\nDes del divendres fins al diumenge, a la plaça Mercat Sa Cabana, començant cada dia a les 7 del capvespre, diferents activitats, però sempre acabant amb un sopar a la fresca al més pur estil: peixets fregits, anelles de calamar, calamarets, cuixot, formatge, llom, “cazón rebujito“…\nEl divendres, primer dia, castells pels més petits i festa per sevillanes. El dissabte, més festa per sevillanes, demostració de flamenc a càrrec de l’escola de Juan Lobato i l’actuació del grup Oxalis.\nAhir diumenge una romeria des de la Parròquia d’Es Pont d’Inca fins a la plaça des Mercat de Sa Cabana i després la missa “rociera” cantada pel “Cor Rociero de Mallorca“, amb l’assistència de prop de 1.500 persones, que gairebé ompliren la plaça i que varen posar-se en peu per cantar al final tots junts la salve rociera o salve de l’olé.\nLa festa del diumenge va continuar, com no podia ser d’altra manera, amb el sopar, la música, el ball i molta alegria, donant així per acabada aquesta 2ª edició de la Festa Rocieraa Marratxí.\nEtiquetes: Amigos Rocieros de Marratxí, Sa Cabana


Martínez, ( A Barcelona $ d, Biològica i Ambiental $ ? A B A Barcelona $ I $ D (Espanya) M. Carmen (María Carmen), - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Martínez, ( A Barcelona $ d, Biològica i Ambiental $ ? A B A Barcelona $ I $ D (Espanya) M. Carmen (María Carmen),\nEl terme de cerca Martínez, A Barcelona $ d, Biològica i Ambiental $ ? A B A Barcelona $ I $ D Espanya M. Carmen María Carmen , dins l'índex autor no s'ha trobat en cap registre. Els termes aproximats, a qualsevol col·lecció, són:


Descobriu > Presentació > Poble de Leucata\nUn poble mediterrani enmig de la natura\nLeucate Village El Mediterranean Village\nCarrers acolorides, façanes reflecteixen el sol, els mercats tradicionals i restaurants a la cantonada ... benvinguts a Leucate Village! Aquesta és una veritable vida de poble que l'espera. El forner li proporcionarà el millor pa del matí tret que prefereixi una terrassa cafeteria a la plaça del poble ... No dubti a visitar les nostres bodegues enòlegs que estaran encantats de fer que el gust del vi produït en el Leucate. En els cellers de la nit estan obertes per a vostè, per aperitius amb tapes i la música! I trobar cada any al maig Festival Internacional de Sol i festa durant 3 dies de celebració als carrers del poble!\nEl Castell, una vista única de 360 °\nSimplement la millor vista per veure la zona! Pugi darrere del poble i després d'un curt passeig aquí al mig de les ruïnes del castell de Leucate! Segueix caminant i aquí estàs en la part superior, amb una vista de la regió 360 °! Vistes al mar, la llacuna, els Pirineus, el Canigó, les Corberes ... i molt més! Vostè ha de veure-ho per creure-ho!\nI si vas a anar d'excursió?\nLeucate Village és també el punt de partida per anar d'excursió al penya-segat. No dubti a venir a l'Oficina de Turisme per retirar la guia per caminar. Per sobre, es troben totes les interpretacions necessàries per a comprendre la història i la cultura del penya-segat. A la part superior s'espera un salvatge i una vista impressionant del mar!


SorroBloc: d’abril 2011\nJBB - Jardi Botànic de Barcelona, la darrera tarda d'abril...\nNo sempre pots sortir de la ciutat per gaudir de la natura i avui ens ha semblat adient enfilar-nos a la muntanya de Montjuïc per gaudir de la primavera i visitar una altra vegada el magnífic Jardí botànic de Barcelona.\nCada vegada hi ha més arbres i varietats i cada any creixen més les plantes i són més vigoroses.\nLa florida encara està una mica endarrerida en aquest final d'abril, però tot ja comença a fer molt de goig.\nHem pogut gaudir de força varietat de flors i de colors, com podeu comprovar en aquests exemples que hem volgut fotografiar...\nI aquest pi magnífic ens recorda que som a la vora del mediterrani...\nSeguim el recorregut pel Jardí botànic per continuar gaudint de l'espectacle...\nLes coníferes creixen de manera inequívoca\nMés floració encara...\nArribem ara al sector de les plantes medicinals i podem contemplar una bona varietat...\nla Sàlvia oficinalis\nGairebé a la sortida admirem aquests magnífics exemplars de Drago,\ni la flora canària...\nEn un dels vivers del Jardí botànic hi ha muntada una exposició de Bonsais, alguns exemplars dels quals són realment espectaculars, veieu-ne un tastet...\nuna magnífica olivera\nun bonsai florit\nun Pi esplèndid\nPodeu veure una selecció més completa dels bonsais al post "Lluna de març" (vegeu aquí)\nSortim del Jardí amb la relaxant mirada a uns plàcids nenúfars que ens donen el comiat a la nostra passejada botànica i primaveral\nPublicat per Salvador a les 20:34 2 comentarios\nEtiquetes: flors, Jardí Botànic, Primavera\nUn dia de primavera a la recerca de la "truita amb suc"...\nFeia molt de temps que estava encuriosit per poder tastar algun dia la famosa "truita amb suc".\nVaig llegir un dia que al poble d'Ulldemolins, al Priorat, feien la festa de la truita amb suc al mes de març, i aprofitant la nostra estada d'aquests dies a la Conca de Barberà, el dimarts vam decidir d'arribar-nos ja que les dues comarques són veïnes.\nL'escut del poble no pot ser més expressiu: l'ull damunt d'un molí... Ull de molins.\nSortint, doncs, de Solivella, ens encaminem cap al Priorat. L'itinerari ens porta en primer lloc cap a l'Espluga de Francolí i Vimbodí, i aquí agafem el trencall, carretera TV-7004, que ens condueix per Vallclara i Vilanova de Prades fins a Ulldemolins.\nArribem d'hora i aprofitem per conèixer una mica el poble i els environs, com l'Ermita de Loreto, al centre del poble,\ni abans de dinar ens arribem fins a una de les moltes ermites del Montsant, la de Sta. Magdalena, anomenada la catedral del Montsant.\nL'ermita està envoltada per uns xiprers centenaris...\nLa primavera va esclatant en tota la seva potència i flors i plantes rebroten amb força donant al paisatge imatges molt boniques.\nDe camí cap a la fonda ens fixem en aquest rellotge de sol a la façana de l'església, datat del 1789.\ni també en l'escut de l'entitat excursionista local...\nI heus aquí que ara us presento l'aspecte de la famosa\n"truita amb suc"\n(referència de la fonda per si us ve de gust d'anar-hi)\nAquí us poso un enllaç on trobareu la informació de la Diada de la truita amb suc que se celebra el mes de març a Ulldemolins, i fins i tot la recepta per cuinar-la.\nNosaltres la vam tastar a la mateixa Fonda Toldrà que apareix en aquest enllaç.\nBen dinat allarguem l'excursió fins al poble de Cornudella de Montsant, on prendrem un cafetó.\nDe retorn cap a la Conca, ens aturem al poble semi abandonat d'Albarca, on podem apreciar alguns detalls ben significatius i ben decoratius,\ntant per les relíquies que es poden trobar, com aquesta casa semi abandonada que conserva una petita espadanya amb la seva campaneta,\ncom també per les vistes que des d'aquest emplaçament es poden contemplar i gaudir...\nArribats a Solivella, ens aturem un instant per contemplar l'espectacle que ofereixen les vinyes amb els ceps que comencen a brotar tendrament anunciant inequívocament l'arribada de la primavera.\nAhir dimecres, vam aprofitar el matí per fer una passejada pels voltants del poble i ens vam enfilar al turó que hi ha just al damunt anomenat el "Coster de les forques".\nFeia temps que hi volíem pujar i ahir ho vam fer per veure les panoràmiques del poble a vista d'ocell,\ni vam aprofitar també, per constatar una vegada més la força de la natura i de la primavera que fa brotar totes les plantes i arbres fruiters d'una manera realment esplèndida i esponerosa.\n(l'olivera a punt de florir)\n(dos ametllers a punt de rebentar de fruit)\n(i no podem deixar d'admirar aquesta magnífica obra d'art d'una pared de pedra seca)\nSegur que la collita i la propera verema serà molt important, la natura ens ho anuncia de manera ben clara.\nNosaltres hem tornat a la ciutat, però guardarem durant força dies a la retina les imatges que ens ha proporcionat la primavera a les nostres comarques.\nQue tingueu una Bona Pasqua...!!!\nPublicat per Salvador a les 0:45 4 comentarios\nEtiquetes: El Priorat, gastronomia, Montsant, Primavera, Truita amb suc\nJo no vull contribuir a aprofundir encara més la malmesa economia del meu país, Catalunya.\nSí que és cert que Catalunya té les arques buides, sí que és cert que el forat que s'ha trobat el nou govern és més gros del que s'esperava, sí que és cert que en gran part ha estat a causa de la mala gestió del tripartit, sí que és cert que hi ha una crisi a nivell mundial i que ens afecta a tots de manera igual...\nI per tant, la Generalitat ha de mirar de trobar diners de sota les pedres, però aquest sistema d'emetre bons de deute públic, penso que és un sistema maquiavèlic, ja que en definitiva l'ùnic que fa és incrementar encara més, a llarg termini, el deute, ja que al curt termini d'un o dos anys, aquests diners que ara recapta s'hauran de tornar i amb uns interessos força elevats.\nPer tant, el meu argument és que jo no vull deixar uns diners a la Generalitat per tal d'obligar-la a tornar-me'ls d'aquí un any afegint-hi un deute més de 42,50€, és a dir, el que he fet ha estat endeutar encara més les arques de la Generalitat, i per tant sento que no ajudo al meu país a sortir de la crisi i de la misèria, tot al contrari. I si considerem que els 1000 euros que he tingut retinguts durant un any només m'han servit per cobrar uns pocs diners (42,50 €) que me'ls puc gastar en qualsevol fotesa, amb prou feines m'arribaran per fer un bon dinar..., o per prendre unes copes amb uns amics, és la xocolata del lloro.\nVoleu dir, doncs, que val la pena endeutar més i més les arques del govern del meu país, per poder anar a fer un bon dinar un cop a l'any?\n"La nova emissió de bons per a particulars a un i dos anys de la Generalitat per finançar deute s'ha començat a comercialitzar amb l'objectiu d'aconseguir com a mínim 2.700 milions d'euros, que, segons algunes fonts, es podrien ampliar fins als 3.300 milions en funció de la demanda. Els bons a un any tindran una rendibilitat del 4,25% i els de dos anys, del 4,75%. Les comissions a bancs i caixes van del 0,75% al 3,5%, unes condicions més favorables que les de la primera emissió. El govern confia culminar amb èxit aquesta nova emissió en només una setmana i preveu convertir-la en una via de finançament habitual".\nFrancament no hi veig el benefici per enlloc... Feu números, si us plau... 3.300 milions al 4,75% = 156,75 milions més d'interessos que haurà de pagar la Generalitat, quantitat més que respectable que passarà a engruixir el forat negre que ara mateix ja té...\nSi us plau, no en compreu d'aquests Bons,\nestem arruinant el nostre país...!!!\nPublicat per Salvador a les 0:31 4 comentarios\nEtiquetes: bons, Catalunya, finances, Generalitat


Falten 2.455 enfermeres n’Asturies – InfoAsturies\nN’Asturies cuntamos con menos de 6 enfermeres por cada mil moraores, frente a los cuasi 9 profesionales por mil que tien de ratio el restu d’Europa. Poro, p’algamar la media de la XE son precisos otros 2.455 enfermeros/es. Sigún el sindicatu, la falta de personal ocasiona al mesmu tiempu una falta d’atención pa los pacientes y un escesu de trabayu pa los profesionales, lo que prevoca riesgos de seguridá y un mayor absentismu llaboral.\nPa finar con esta situación, dellos miembros de SATSE, recoyeron robles na Plaza’l Fontán, n’Uviéu, reclamando al Congresu los Diputaos l’apertura d’una Iniciativa Llexislativa Popular que garantice por llei un númberu másimu de pacientes por enfermeru o enfermera que permita ufrir una atención sanitaria de calidá. La iniciativa ye parte d’una campaña d’información del SATSE cola que quieren aumentar les plantiyes sanitaries, baxo’l llema “La Sanidá que merecemos. Llei de ratios enfermeres”


premis per al lector, Cristina Redondo, thriller, novela negra, premio planeta\nby\tCristina Redondo 19/10/2017 293 Views\nAquests dies estic rellegint algunes opinions sobre els premis literaris, opinions que cada any es repeteixen amb motiu de lliurament del conegut Premio Planeta. Cada any la mateixa historia.Jo no opinaré sobre aquest tema. M’avorreix repetir sempre la mateixa història.\nDesprés d’aquestes paraules, alguns escriptors pensen que, potser, el “més adequat” seria modificar les bases de participació en el Premi…però, per a l’escriptor no conegut, el sol fet de participar li facilita la possibilitat de ser conegut per un jurat, i qui sap, si d’aquí, obtenir una possibilitat d’ésser publicat. Encara que també és cert, que és una situació injusta, per a escriptors novells o per a escriptors també ja coneguts que per diversos motius, no disposen del “ganxo” o la “facilitat” per arribar a un públic tan extens i divers.\nLa indústria del llibre és una indústria consolidada, que després de veure’s afectada durant uns anys per les noves tecnologies, torna a reflotar amb un increment de compra del llibre tradicional. Tornem als orígens, sembla ser. Com també hi ha un despunt de noves editorials petites, que prefereixen publicar llibres de més qualitat a llibres més comercials.\nEs tracta d’una renovació de la sang que corre per les venes del sector, per tant, potser aparegui un nou premi que, com el públic lector espera, es doni per la seva qualitat i no per la seva estratègia de màrqueting al mercat. I és que com em comentava un amic editor fa poc, en la indústria del llibre mai se sap, potser un llibre no sigui considerat d’interès, i després, quan l’escriptor ho aconsegueix publicar es converteix en tot un èxit de vendes al mercat. Per tant, poc importen els premis o l’estratègia de venda de l’editorial que ho llanci al mercat, si qui realment decideix, finalment, és el lector.\nArticle publicat a la columna d’opinió de Cristina Redondo: Il dolce far niente, secció Tribuna del Diari de Sant Quirze el 20/10/2017


Tarántula, Manos de Topo, Espaldamaceta i Pony Bravo revisen 'La Macarena'\nEl segell barceloní Producciones Doradas edita un disc amb versions de la popular cançó de Los del Río per denunciar que 'La Macarena' plagia una cançó popular\nREDACCIÓ Barcelona Actualitzada el 07/04/2011 12:28\n260x366 Macarena Macarena\nEl segell barceloní Producciones Doradas edita, en col·laboració amb el Festival Internacional ZEMOS98, Macarena : Versions Domestiques des del comun , un disc en què set grups versionen el famós tema Macarena , de Los del Río. Les versions van a càrrec de grups catalans com Tarantula, Espaldamaceta , Manos de Topo i Tu Madre, a més dels andalusos Pony Bravo , el gallec Fluzo i la basca Mursego, i es pot descarregar gratis des del web de Producciones Doradas.\nEl projecte vol denunciar que el popular èxit global de Los del Río està basat en una cançó popular que al seu torn és l' adaptació d'una marxa militar nord-americana . El disc inclou també una versió d'aquesta cançó popular, Trabajando en las minas del pan duro , a càrrec del grup infantil Els Xiquets del Barri , per evidenciar-ne el parentesc amb Los del Río .\nEl projecte neix així per " denunciar l' ús indiscriminat del patrimoni públic portat al terreny del comercial " en una cançó que ha motivat diversos judicis en matèria de copyright ( Manuel Soler i Jesús Bola, productors reals de la cançó , mai en van rebre royalties) tot i estar basada en una cançó popular i per tant de domini públic .\nPer conèixer millor el projecte podeu llegir l' article de Pedro G. Romero, Arqueologia de la macarena .


XV Romiatge diocesà de pastoral de la salut - Bisbat de Terrassa\nXV Romiatge diocesà de pastoral de la salut\nXV Romiatge diocesà de pastoral de la salut El dissabte 4 de maig ha tingut lloc el XV Aplec al Santuari de la Mare de Déu de la Salut de Sabadell que organitza anualment la Pastoral de la Salut coincidint amb la Pasqua del Malalt, amb l'assistència de nombrosos fidels de tota la diòcesi. http://bisbat.semicinternet.com/ca/actualitat/noticies/xv-romiatge-diocesa-de-pastoral-de-la-salut http://bisbat.semicinternet.com/ca/actualitat/noticies/xv-romiatge-diocesa-de-pastoral-de-la-salut/@@download/image/2434a56e-af23-4173-8c98-8420f71767f1.JPG\nEl dissabte 4 de maig ha tingut lloc el XV Aplec al Santuari de la Mare de Déu de la Salut de Sabadell que organitza anualment la Pastoral de la Salut coincidint amb la Pasqua del Malalt, amb l'assistència de nombrosos fidels de tota la diòcesi.\nLa celebració de la Santa Missa pel Bisbe Mons. Salvador Cristau acompanyat per Mn. Oriol Pallás, rector del Santuari, i diversos mossèn i diaques s'ha seguit, amb gran devoció.\nEspecialment emotiu ha sigut el moment de la benedicció dels malats amb el Santíssim Sagrament i la processó al Santuari per venerar la Mare de Déu.\nDesprés del dinar de germanor , gaudint del bon temps que ens ha acompanyat durant tota la jornada i amb la música del grup d´havaneres Torrebastons ens hem acomiadat desitjant retrobar-nos, si Déu vol, l'any que ve.


KIONA GRUPS: PROPERES ACTIVITATS\nA més de les activitats regulars que tenim al centre, també obrim la porta a altres propostes interessants que comparteixen els nostres objectius bàsics: el benestar personal, l’expressió lliure d’emocions, l’auto-coneixement i el desenvolupament humà en totes les àrees i facetes de la seva vida.\nEls tallers i els professionals convidats a Kiona Grups es van ampliant a mesura que avança el temps. La nostra intenció és continuar augmentant el ventall de possibilitats per a tot allò que suposi un nou aprenentatge i una obertura de ment, cos i cor.\nEls tallers programats fins ara són els següents, picant als diferents títols i noms dels professionals hi obtindreu informació més detallada de cada esdeveniment:\n- Tallers de relacions familiars. Laura Pont\n- Iniciacióna Reiki I. Beatriz Domínguez.\n- Tallerde Sueños. Beatriz Domínguez


Artur Mas; religió i pastanaga - Qüestió d'inèrcies\n16 de gener de 2015 a les 6:09 pm\nTot això té molt sentit.\nPerò també hem de tenir en compte els interessos que col·loquen els líders de CiU, que pregonen la seva paraula, que els financen, etc. CiU ha estat i és l’eina política de la gran burgesia, de les grans fortunes. Aquests volen la independència? els interessa?\nperebosch ha dit:\n19 de gener de 2015 a les 8:57 am\nTens raó Francesc, però CIU també té molta base social que no forma part de la burgesia i jo entenc que aquest és el factor que els ha obligat a cobrir una part de l’espai independentista. Les elits de CIU no en volen saber res de la independència, per això CIU fa equilibris i crec que mai trencaran la legalitat existent.


Els Pallars, 3 de febrer 2017: EL PATRIMONI DE VIOLANT – Pirineus TV\nDurant unes setmanes l'Ecomuseu de les Valls d'Àneu exposa una sèrie de trenta dibuixos dels viatges de l'etnògraf i folKlorista català Ramon Violant i Simorra.\nLa mostra compta amb 30 exemplars del patrimoni popular que Ramon Viola va plasmar en làmines de paper i que ara el Museu Etnològic de Catalunya està cedint per donar-lo a conèixer i estudia'l.\nRamon Violant va néixer l'any 1903 a Sarroca de Bellera, va emigrar per aprendre l'ofici de sastre. Amb els anys es va anar interessant per la cultura popular, les seves tradicions i festivitats. A partir d'aquí va endinsar-se al món del folKlorisme català creant una de les obres de recull popular més importants de Catalunya.\nAmb el suport d'un dibuixant, Ramon es va dedicar a estudiar i plasmar tots els objectes i escenes populars de la major part de Catalunya. Gran part de les obres de l'exposició són fruit del dibuixant Ramon Noé.\nL'exposició mostra algunes obres inèdites que Violant va recollir en alguns dels seus estudis. La mostra està disponible fins al 28 de febrer a les instal·lacions de l'Ecomuseu.\nParlen al vídeo: IGNASI ROS, TÈCNIC ECOMUSEU


Una vegada hi havia un home que creia que ho posseïa tot i es va disposar ainspeccionar el que era seu."Ets meva", va dir en Fausto a una flor, a una ovella, a una muntanya... Però... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS domingo, 1 de diciembre de 2019 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/12/2019 Disponible\nUna vegada hi havia un nen que estimava les estrelles. Tant és així que un dia va decidir que intentaria atrapar-ne una. Però, com? Va pensar que el millor seria llevar-se molt d'h... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS miércoles, 1 de mayo de 2019 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/05/2019 Disponible en 3-6 dies\nNOTAS PARA VIVIR EN EL PLANETA TIERRA Nu estro mundo puede ser un lugar desconcertante, especialmente si acabas de nacer. Cuando un bebé llega al mundo su cabeza esta llena de preguntas, que podremos ayudarle a contest... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS sábado, 1 de septiembre de 2018 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/09/2018 Disponible\nNOTES PER A VIURE AL PLANETA TERRA El nostre món pot ser un lloc desconcertant, especialment si acabes de néixer. Quan un nadó arriba al món el seu cap està ple de preguntes. Ara podrem ajudar-lo a contestar- les a... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS sábado, 1 de septiembre de 2018 Transport gratuït >\nUn llibre ideal per als primers lectors perquè aprenguin els números d'una forma divertida.Dels creadors del supervendes "El dia que les ceres de colors van dir prou" arriba un nou... JEFFERS, OLIVER/DAYWALT, ... ANDANA EDICIONS jueves, 1 de marzo de 2018 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER/DAYWALT, DREW Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/03/2018 Disponible\nL'àlbum il·lustrat La nena dels llibres ens explica la història d'una petita que navega "a través d'un mar de paraules" per arribar a la casa d'un nen. La protagonista convida al s... JEFFERS, OLIVER/WINSTON, ... ANDANA EDICIONS sábado, 1 de octubre de 2016 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER/WINSTON, SAM Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/10/2016 Disponible en 3-6 dies\nUNA HISTÒRIA PER A CADA LLETRA Les lletres de l?alfabet treballen sense descans per crear paraules que alhora creen històries. Però, què passaria si hi hagués una història per a cadascuna de les lletres? Descobr... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS domingo, 1 de noviembre de 2015 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/11/2015 Disponible en 3-6 dies\nEls Huguis gairebé sempre s?entenien bé. Fins que un dia en Gilbert els va trobar discutint. «Per què discutiu?», «Jo no he sigut», «Ha començat ell!». Quin embolic. Ara ningú no r... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS domingo, 1 de febrero de 2015 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/02/2015 Disponible en 3-6 dies\nEls Huguis són tots idèntics. Tots tenen el mateix aspecte, pensen el mateix i fan les mateixes coses. Fins que un dia, en Rupert té la idea de ferse un jersei nou i diferent. Com ... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS domingo, 1 de febrero de 2015 Transport gratuït >\nHi havia una vegada una nena que tenia el cap ple de curiositat per totes les meravelles del món. Però, un dia es va produir un fet inesperat que la va fer sentir insegura, i va de... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS lunes, 1 de septiembre de 2014 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/09/2014 Disponible en 3-6 dies\nA l'Enric li agradaven els llibres, però no li agradava llegir-los, li agrada menjar-s'els. Llibres grans, llibres il.lustrats, llibres de referència... I com més en menjava, més l... JEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS domingo, 1 de septiembre de 2013 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 01/09/2013 Disponible en 3-6 dies\nJEFFERS, OLIVER ANDANA EDICIONS miércoles, 13 de febrero de 2013 Transport gratuït >\nAutor: JEFFERS, OLIVER Editorial: ANDANA EDICIONS Llançament: 13/02/2013 Disponible en 3-6 dies


Ens ha tocat la salut! | Economía en bambas\nPer acabar-ho d’adobar, per no ser menys, també la Generalitat s’ha apuntat al carro i ha creat la “grossa de Nadal”, que se sorteja el proper dia 31 de desembre i amb una campanya publicitària prou encertada i amb preus de les participacions prou barats. L’emissió ha tingut força èxit, al menys on visc, i les participacions s’han venut en un temps rècord.\nPerò ja ha passat el sorteig, i com deia Julio Iglesias, “la vida sigue igual”. A qui els hagi tocat, la meva felicitació i recomanació d’invertir-los amb seny; als que no ens ha tocat res, ens toca donar gràcies a Déu que tenim salut com és costum. Ja ho diu Raphael a l’anunci…ens ha tocat “na, na, na, na, nà”, menys mal que ens queda la salut!\nEtiquetas : anunci loteria, grossa de nadal, loteria, nananananá\n← El Nadal i la pau.\nProductes Bancaris I. Preferents i Subordinades →


Inicio Duir.net >> Empresa >> Filosofia\nQue podem aportar\nAsistencia Integral CRUM S.L. es defineix a si mateixa com una empresa de desenvolupament i serveis orientada a organitzar i controlar la informació de les empreses. Sota aquest criteri, varem utilitzar el desenvolupament i la venda de programes informàtics com eines orientades a aquesta fi, i no com objectius finals de la venda.\nLa instal•lació d'uns programes apropiats per a cada empresa, així com la formació a l'usuari i les àmplies opcions en servei d'assistència postvenda, ens diferencien clarament de la nostra competència en el sector.\nEn resum, el nostre objectiu no és la venda d'uns productes de software i maquinari, sinó que aquests productes siguin la solució idònia per a les necessitats específiques de cadascun dels nostres clients. Això s'aconsegueix gràcies a una atenció personalitzada i al minuciós estudi de cada cas en particular.\nProductes personalitzats i a la seva mida\nEn el nostre esperit de servei a l'usuari, varem intentar que cada instal•lació s'adapti el màxim possible a les necessitats concretes de cada empresa. El nostre personal li assessorarà fins a trobar la combinació adequada de productes que la seva empresa necessita. Així mateix, ser els fabricants del programari que comercialitzem ens permet realitzar les adaptacions que cada client sol•licita, amb totes les garanties del producte estàndard.\nPer altra banda, encara que la nostra activitat principal consisteix en el desenvolupament de programes, no ens agrada desenvolupar aquell producte que ja existeix en el mercat, si no ho podem millorar. Sota aquest criteri, en alguns casos, varem preferir connectar directament els nostres programes informàtics amb productes de tercers, però els resultats dels quals són immillorables (p. ex., determinats programes sectorials o eines estàndards d'ofimàtica).\nEn definitiva, es tracta d'utilitzar sempre els elements més adequats per a assegurar que el resultat final sigui sòlid i adequat per a cada cas.\nUna oficina sense papers\nAsistencia Integral CRUM S.L. manté la seva pròpia filosofia quant a l'entorn habitual de treball i a la seva operativitat. La totalitat dels nostres programes informàtics estan pensats per a treballar sense cap tipus de documentació física sobre la taula: les recerques de codis de clients, articles, nombres de comandes, albarans, etc., es realitzen per mitjà de processos ràpids i selectius que permeten a l'usuari oblidar-se dels "munts" de paper sobre la taula de treball.\nEl seu temps és or\nSi una dada és única, la seva introducció hauria de ser única. Aplicant la llei del mínim esforç, sota la qual s'ha desenvolupat la ciència de la informàtica des dels seus començaments, la totalitat dels nostres programes estan orientats a entrar les dades una sola vegada, és a dir, per a informar a l'ordinador que hem realitzat una factura, només se li ha d'indicar una vegada, i això ha de ser suficient perquè qualsevol gestió administrativa generi assentaments comptables, efectes en cartera de cobraments, diaris comptables, llibres d'IVA... No contents amb garantir això, que hauria de ser bàsic i elemental en qualsevol programa de gestió, ens varem assegurar que, al modificar aquesta factura, es realitzin els ajustaments pertinents en totes les àrees del programa, de forma automàtica.\nSSeguint aquesta filosofia, com varem pensar que errar és d'humans, la informació es manté sempre intacta, des de la cartera de vendes, a la pròpia comptabilitat. Fins i tot la detecció d'errors d'introducció resulta més senzilla, ja que aquests errors poden resultar evidents en més d'un lloc del programa.


Les grans superfícies preveuen el millor ‘Black Friday’ de la història - À Punt\nLes grans superfícies preveuen el millor ‘Black Friday’ de la història\nLes cadenes de la Comunitat Valenciana esperen rebre 800.000 clients aquest diumenge gràcies als descomptes i l’arribada del fred.\nLes cadenes de la Comunitat Valenciana esperen rebre 800.000 clients aquest diumenge\nLes grans superfícies de la Comunitat Valenciana preveuen rebre més de 800.000 clients aquest diumenge, el primer dels huit festius d’obertura per Nadal, i auguren un increment de vendes d’un 6 per cent en la campanya respecte de l’any passat per ‘‘l’arribada del fred, la recuperació del consum i els bons preus’’, segons ha informat l’Associació Nacional de Grans Empreses de Distribució (ANGED).\nEste diumenge serà precedit pel ‘Black Friday’ a totes les grans superfícies valencianes, jornada que s’ha convertit ‘en un dels 10 dies amb més volum de vendes de l’any gràcies als grans descomptes que ofereixen els comerços’’ i que esperen que siga ‘‘el millor de la història’’.\nDesprés del 25 de novembre, els festius d’obertura següents seran el 2, 6, 8, 9, 16, 23 i 30 de desembre, una campanya que les grans superfícies esperen que ‘‘revitalitze’’ les vendes del comerç, amb tecnologia, confecció, regal, alimentació i joguets com a productes de més creixement. De fet, al novembre les vendes ja han ‘‘millorat’’ si ho comparem amb els mesos anteriors, pels mateixos factors.\nLes previsions d’ANGED apunten que una de cada tres famílies avançaran les compres al mes anterior a les festes, ‘‘sense deixar-ho per a l’últim dia’’, una decisió que consideren que ‘‘en gran mesura’’ està ‘‘impulsada per les campanyes de comunicació de les associacions de consumidors’’ i que farà possible que el client puga evitar-se les cues d’última hora.\nSegons Joaquín Cerveró, portaveu d’ANGED a la Comunitat Valenciana, les grans superfícies esperen tindre ‘‘el millor ‘Black Friday’ de la història. Hem contractat 4.000 persones per a oferir un millor servei als clients aquest dia i per a la campanya de Nadal’’.\n‘‘Amb l’agenda de l’hivern climatològic, les perspectives són bones, i les obertures en festiu ajudaran a reforçar les vendes en aquest període, a més de la gran oferta de preu que s’ha programat per a aquest Nadal. S’ha de recordar que la campanya de Nadal concentra el 20 per cent de les vendes anuals del comerç, que pot arribar al 50 per cent o més en algunes categories de productes, com joguets’’, ha descrit.


Martorelles - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n41° 31′ 41″ N, 2° 14′ 15″ E / 41.527921°N,2.237507°E / 41.527921; 2.237507Coord.: 41° 31′ 41″ N, 2° 14′ 15″ E / 41.527921°N,2.237507°E / 41.527921; 2.237507\nMancomunitat Intermunicipal de Martorelles i Santa Maria de Martorelles i Mancomunitat de Municipis del Galzeran\nMarc Candela i Callado (2015)\n3.1 El símbol de l'escut\n5 Cartipàs de l'Ajuntament\n6 Parc de Can Sunyer\n7 Espai de Carrencà\nSituat a la comarca del Vallès Oriental, entre les serralades Litoral i Prelitoral. Té una extensió de 3,61 km² i 4.882 habitants segons el Padró Municipal del 2013. Els termes municipals que l'envolten són: Montornès del Vallès, Santa Maria de Martorelles, Sant Fost de Campsentelles i Mollet del Vallès.\nEl primer document escrit que fa referència a l'existència del poble data de l'any 1015. Es tracta de l'acta de consagració de l'església de Martorelles.\nTot i que al llarg dels anys han existit diverses teories per explicar els orígens del topònim del poble, la hipòtesi més acceptada el vincula a l'arbust de la murtra, una espècie molt abundant a la zona i a tota l'àrea de la Mediterrània\nExisteixen diverses teories sobre l'origen del nom. Una d'elles relaciona la denominació de Martorelles amb l'abundància de martes als Països Catalans, un petit mamífer de la família dels mustèlids. D'aquí ve el paral·lelisme del lexema del municipi amb el nom dels animals, marto/marta. En l'actualitat, aquesta teoria podria ser considerada com a part de les creences populars. Una altra hipòtesi de caràcter més científic i més recent és la que vincula el topònim amb la paraula Martyretula, que en llatí vulgar vol dir "cementiris petits". Es creu que els cementiris als quals fa referència aquest mot serien les necròpolis ibèriques i el dolmen megalític que hi ha a la zona. De totes maneres, la teoria més acceptada per explicar l'arrel del nom de Martorelles és la que parla d'un arbust anomenat murtra, molt comú a tota la contrada. A més, a l'escu municipal apareix un ram d'aquesta espècie típicament mediterrània com a símbol central, fet que reforça aquesta explicació.\nEl símbol de l'escut[modifica]\nPel que fa a l'escut del poble, en un estudi encarregat per l'Ajuntament per tal d'aprovar un símbol en consonància amb el passat del municipi, el conseller heràldic de la Generalitat de Catalunya, Armand de Fluvià, va assegurar que el senyal propi, tradicional i característic de Martorelles és el ram de murtra. L'estudiós va basar la seva afirmació en l'ús, com a mínim des de 1838, de segells on apareixia la branca de murtra. Finalment, va concloure que l'escut d'armes de la vila havia de ser coronat d'argent, amb el ram de murtra al centre i una corona mural de la vila a la part superior. Històricament, només durant la dictadura franquista la murtra va deixar d'estar en el centre de l'escut.\nMasia de Carrencà\nMasia de Can Sunyer\nEsglésia de Sant Joaquim\nCartipàs de l'Ajuntament[modifica]\nMarc Candela i Callado (ERC) Alcaldia - regidories d'Administració central, Espais públics, Eficiència energètica, Educació i infància.\nJoan Marc Flores i Riera (ERC) 1a Tinència d'Alcaldia - regidories d'Economia, Medi Ambient, Indústria i Treball.\nAnna Nogueres i Vallbona (ERC) 2a Tinència d'Alcaldia - regidories de Participació, Gent gran, Salut i Turisme.\nRoger Parera i Roca (ERC) 3a Tinència d'Alcaldia - regidories de Participació, Convivència i Seguretat, Comerç, Comunicació, Tecnologies i innovació, i Mobilitat.\nMònica Garcia i Gené (ERC) Regidories de Cultura i Benestar i família.\nMireia Astivill i Casamayor (ERC) Regidories d'Igualtat, Joventut i Cooperació.\nGerard Del Caño i Grañé (ERC) Regidories Urbanisme, Esports i Mobilitat.\nParc de Can Sunyer[modifica]\nLa Masia de Can Sunyer, com a edificació destacada, presideix l'espai i dona nom al barri a on s'emplaça.\nLa centralitat i el conjunt d'instal·lacions que es troben en el radi d'influència del parc com són les Piscines Municipals, el Club de Petanca, el Casal d'Avis de Can Sunyer, l'Escola pública Les Pruneres, el Centre de suport a la llar, l'Escola Bressol Els Cirerers i el nou Centre Cívic Cal Safareig li confereixen un àmpli i potent conjunt de dinàmiques que li comporten una multifuncionalitat més enllà dels d'un espai ajardinat comú. És, doncs, un ric nus d'interrelacions tant pel barri com per la resta de la vila.\nLa configuració de l'espai a on estan ubicats tant el parc com els altres serveis municipals és una zona de prioritat exclusiva pels vianants. El disseny de la zona es defineix en dos àmbits: la zona de la rambla i la zona del parc. La primera connecta linealment els edificis municipals així com l'accés principal al parc. La segona conforma el recinte destinat a parc. En ell es troben àrees diferenciades: l'infantil amb gronxadors i sorral, la de pícnic amb taules, la de petanca amb un conjunt de pistes i la Plaça El·líptica.\nL'espai contempla la funció que se li dona als espais creats amb l'elecció d'un tipus l'espècie arbòrea. D'aquesta manera, per als sectors amb més activitat, hi ha una major densitat d'arbres presidides per Platanus x hispanica i aquelles que formen sectors delineats amb Celtis australis que es localitzen al sector per on transcorre el Torrent de Can Sunyer, curs d'aigua que neix al municipi veí de Santa Maria de Martorelles i desemboca al riu Besòs, el qual ressegueix i actua com a límit natural del parc, així com exemplars puntuals d'altres espècies.\nD'aspecte escultòric, trobem el Monument a la pau a Bòsnia obra de l'escultor local Ricard Mira el qual fou inaugurat l'any 1996 per commemorar la pau a Bòsnia. Es troba realitzat amb acer corten sobre pedestal de formigó i mostra les mesures de 150 cm x 100 cm x 60 cm. Representa un colom amb una branca d'olivera sobre un canó destruït i simbolitza la pau que triomfa sobre la guerra.\nEspai de Carrencà[modifica]\nLa zona de l'antiga Masia de Carrencà és l'altre nucli d'equipaments i serveis del poble, que acull espais per a entitats, oficines municipals i els mercats setmanals els dissabtes al matí. Conformat per la pròpia Masia, el Celler amb el pati i la sala polivalent, l'Era amb el Casal d'Avis del poble, la Capella de Sant Domènech i la Torre de l'Aigua. A la zona on hi havia les vinyes s'hi està construint el Centre Polivalent La Vinya, que tindrà una plaça al davant que es dirà plaça de l'Envelat (en record a l'Envelat que ha presidit l'espai durant dècades).\n22 22 17 114 - 677 741 816 830 913\n1.087 1.089 1.158 1.162 1.625 3.188 4.301 4.951 4.951 4.951\n4.937 4.912 4.895 4.981 4.912 4.938 4.905 4.900 4.927\nEl 1930 es desagregà Santa Maria de Martorelles.\nCentre de Suport a la Llar\nEscoles Montserrat (Oficina Municipal d'Ocupació)\nEscola Bressol "Els Cirerers"\nCasal d'Avis la Masia i Can Sunyer\n↑ «Idescat. Martorelles». [Consulta: 1r juny 2018].\nLlista d'alcaldes de Martorelles\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Martorelles&oldid=28060436»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 ago 2021 a les 14:35.


Arxius de Rosácea - Idermic\n663 64 62 97 - 93 780 14 41 - info@idermic.es - CA | ES\nKleresca. Tratamiento para la rosácea y el acné\nTecnología, Tratamientos de Medicina Estética\nKleresca es una plataforma biofotónica avanzada que permite tratar afecciones como el acné y la rosácea estimulando los procesos naturales de la piel.\nKleresca. Tratamiento para la rosácea y el acnéClinica2019-10-10T17:16:37+00:00\nC. Cardaire, 36-40 · 08221 Terrassa\nCopyright © 2019 IDERMIC • Todos los derechos reservados • A-D • Facial • Aviso legal • Política de cookies •\nFem servir cookies per millorar la teva experiència a la nostra web. Si continues navegant, entenem que estàs d'acord. Acceptar Llegir més