Programació especial Ràdio Des dels blocs estiu 2018: espai públic i dret a la ciutat\nHome / Portfolio / Programació especial Ràdio Des dels blocs estiu 2018: espai públic i dret a la ciutat\nTorna la programació especial d’estiu a la Ràdio Des dels blocs, als blocs de la Florida.\nAquest any proposem una programació per parlar sobre l’espai públic i el dret a la ciutat, en un moment en que el Pla d’Intervenció Integral comença a aterrar als blocs.\nDediquem el primer programa de la temporada (2 de juliol) a parlar específicament sobre joves i espai públic. La presència de joves al carrer és socialment percebuda amb recel, més encara quan a la condició de jove es suma la racialització dels individus o els col·lectius. Per conversar sobre aquest tema convidem a Senen Roy, responsable del projecte KN60Lab, que es desenvolupa a la Rambla del Raval de Barcelona, a membres de la Comissió de joves i festes de la AViV La Florida i a joves dels blocs. En un segon programa (9 de juliol) vam conversar amb joves dels blocs i un grup d’educadors, vinculats al Pla Integral, que proposa crear un espai jove autogestionada mitjançant una assemblea de joves.\nEl dilluns 16 de juliol enfoquem la qüestió de la participació de la ciutadania en la construcció de la ciutat parlant sobre urbanisme participatiu amb Benedetta Rodeghiero (membre LEMUR. Laboratori d’Emergències Urbanes) i Joan Gener (membre Raons Públiques) i més específicament, continuant amb la tònica dels programes anteriors, sobre la participació de nens i joves.\nFinalment, el dilluns 23 de juliol, compartirem micròfons amb Volta, Straddle3 i laCol, tres col·lectius que basen el seu treball en l’arquitectura col·lectiva i amb els que seguirem explorant les possibilitats tècniques i normatives de construir la ciutat des de baix i apropiar-nos-la.\nCom sempre els micros de la Ràdio Des dels blocs estan oberts a totes aquelles persones que vulguin parlar, conversar, expressar la seva opinió o debatre. T’esperem!


viurealspirineus 13:39 26/11/20\nEl risc de rebrot puja 2 punts, hi ha 20 pacients ingressats i un total de 56 persones han mort des de l'inici de la pandèmia\nnou per últimes hores vegueria nous\nEntrada principal de l'Hospital Comarcal del Pallars /ACN\nEn paral·lel, l'Rt es manté en 0,74, mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 305 casos per cada 100.000 habitants (344 la setmana anterior). La incidència acumulada a 14 dies està en 649, pels 665 de l'interval anterior.\nA la regió hi ha 20 pacients ingressats (ídem). Entre el 16 i el 22 de novembre hi havia 19 ingressats i es van registrar 4 defuncions, mentre que en l'interval anterior van ser 25 ingressats i tres defuncions.\nEl risc de rebrot segueix en descens, en les darreres 24 hores ha disminuït en 6 punts i queda fixat en 256. Era de 395 entre el 9 i el 15 de novembre. L'Rt baixa a 0,77, una centèsima menys que en el darrer balanç i el mateix nivell que la setmana anterior. La incidència a 14 dies és de 356,45 entre el 16 i el 22 de novembre i se situa clarament per sota del 543,34 de l'interval anterior (9-15 de novembre).\nPel que fa als casos confirmats per PCR o tests d'antígens (TA), en el període del 16 al 22 de novembre n'hi va haver 10.863, xifra inferior al període anterior, quan se'n van detectar 16.585. Això situa l'actual taxa de confirmats per PCR/TA en 141,07 per cada 100.000 habitants, per sota del període anterior (215,38).\nDurant l'última setmana s'han fet 131.131 proves PCR i 48.309 tests d'antígens, dels quals un 6,80% han donat positiu, també per sota del percentatge de l'interval anterior (8,38%). La mitjana d'edat de les persones positives s'ha situat en els 42,16 anys.\nDes de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 335.979 casos, 304.769 dels quals mitjançant prova PCR o test d'antígens. Hi ha hagut 3 noves morts i el total acumulat arriba a les 15.657: 9.641 en hospitals o sociosanitaris (+2), 4.317 en residències, 934 en domicilis i 765 no classificades (+1). Entre el 16 i el 22 de novembre s'han declarat 377 morts, una xifra inferior a la de la setmana anterior, quan se'n van notificar 442.\nPel que fa als ingressats, en l'últim interval han ingressat 2.132 persones a l'hospital. La setmana anterior, entre el 8 i el 14 de novembre, hi va haver 2.553 ingressats.\nEntre les persones que viuen en residències s'han detectat 82 nous casos amb PCR o TA, fins a un total de 22.573. Amb la resta de proves, el número total de casos és de 24.629. En total, han mort 7.261 persones, 2 més que les declarades fa 24 hores.


Uganda: dos atemptats islamistes suïcides maten tres persones i ocasionen desenes de ferits a Kampala | La Santa Espina\nUganda: dos atemptats islamistes suïcides maten tres persones i ocasionen desenes de ferits a Kampala\nL'explosió a prop de la comissaria de policia ha trencat finestres mentre que la del Parlament ha incendiat els cotxes estacionats a prop, matant tres persones i ferint diverses desenes més a Kampala\nDimarts passat, 16 de novembre de 2021, Uganda va patir un nou atac terrorista perpetrat per l'islamisme. Així mateix, dos atemptats islamistes suïcides maten tres persones i ocasionen desenes de ferits a Kampala, la capital d'aquest país africà.\nEgypt and Burundi have strongly condemned Tuesday's terrorist attacks in Kampala.\nThe attacks that occurred outside the Central Police Station and along Parliament Avenue in Kampala left six people dead and over 35 injured.\nRead More: https://t.co/KUsP22zfCL@newvisionwire pic.twitter.com/ekBQ8DwDz4\n— Urban Television (@UrbanTVUganda) November 17, 2021\nLes conseqüències del terrorisme islamista\nDos atemptats suïcides han matat tres persones i han ferit diverses desenes més a Kampala, la capital d'Uganda, segons apunta la policia. Aquestes atemptats terroristes han estat reivindicats pel grup gihadista Estat Islàmic.\nToday, we registered two separate deadly suicide attacks within Kampala City at 10:03am and 10:06am respectively.\nGovernment would like to assure everyone that security will continue to persue all terrorists, their agents, operatives and collaborators to deal with such acts. pic.twitter.com/8VuOqxevtl\n— Government of Uganda (@GovUganda) November 16, 2021\nAl seu torn, la policia ha culpat a les Forces Democràtiques Aliades (ADF), un grup armat actiu a l'est de la República Democràtica del Congo, com a culpable d'una sèrie d'atacs recents a Uganda i que Washington ha vinculat a l'EI.\nCom va perpetrar-se l'atemptat terrorista?\nDos terroristes suïcides amb motos, disfressats de mototaxis locals, van fer detonar un artefacte prop de l'entrada del Parlament, matant un transeünt. Un tercer atacant va apuntar a un punt de control prop de la comissaria central i va matar dues persones, va dir el portaveu de la policia Fred Enanga.\nLes explosions al districte comercial central de Kampala es van produir a pocs minuts l'una de l'altra, poc després de les deu del matí, i van provocar cossos destrossats i dispersos.\n🇳🇬 Nigèria: segons el president nigerià Muhammadu Buhari (@MBuhari), l’Àfrica està esdevenint l’epicentre mundial del terrorisme islamistahttps://t.co/lxltxdhKOb\n— La Santa Espina (@santaespinacat) August 21, 2021\nTanmateix, la policia va frustrar un tercer atac terrorista islamista, recuperant un artefacte explosiu improvisat de la casa d'un presumpte terrorista islamista suïcida que va resultar ferit a trets, tal com ha afegit Enanga. Estaven perseguint altres membres del grup.\nL'explosió a prop de la comissaria de policia ha trencat finestres mentre que la del Parlament ha incendiat els cotxes estacionats a prop, ha comentat l'inspector general adjunt de la policia d'Uganda, Edward Ochom, a l'AFP.


365 PREGUNTAS Y RESPUESTAS PARA ENTENDER EL MUNDO. LAS PREGUNTAS MÁS CURIOSAS... Y LAS RESPUESTAS MÁS FASCINANTES. SOLÉ, JOAN. 9788490430637 La Llar del Llibre\nMarc Marginedas. Toni Cruanyes. Martí Anglada. Jordi Pérez Colomé. Sergi Vicente.\tEls periodistes internacionals són els ulls de Catalunya a l'estranger, el filtre que\tens permet conèixer i entendre el que passa fora de les nostres fronteres. Els\tconeixem per la seva signatura a l'inici dels articles o per la seva imatge, micròfon\ten mà, davant dels punts d'atenció mediàtica mé...\nMILLORS CONTES DE LA LITERATURA FANTÀSTICA, ELS\nLa literatura fantàstica, nascuda a Europa al segle xix i en llengua anglesa, manifesta la tendència de la imaginació humana a plantejar situacions insòlites, extraordinàries i sobrenaturals que qüestionen les nostres conviccions més arrelades, basades en la ciència, la religió, el sentit comú i la moral instituïda. El fantàstic, pel seu aspecte transgressor, té adeptes destaca...\nMILLORS CONTES DE POR, ELS\nEn un moment en què tot allò fantàstic ha tornat a captivar l'atenció de joves i grans a partir de noves veus narradores i de cineastes d'arreu, aquesta acurada tria de contes pretén acostar-los a la imaginació dels inventors del gènere, entre els que trobem els grans noms de la literatura universal: Maupassant, Lovecraft, Poe o Tolstoi.El terror és un gènere de la literatura f...


Labels | Universitats | Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya\nMarc per al posicionament d'AQU Catalunya respecte dels segells temàtics de qualitat ("labels")\nSeguint les estratègies d'avaluació dels Estats Units per a programes universitaris, hi ha a Europa un corrent que aposta per obrir una via semblant d'abast continental. Aquesta opció es desenvolupa per mitjà dels anomenats labels, que preconfiguren fonamentalment, i únicament, dos aspectes en un determinat ensenyament universitari:\nQuins són els objectius de formació mínims.\nQuins són els elements bàsics requerits per facilitar l'assoliment dels objectius de formació.\nDarrerament s'està produint un creixement en la generació de labels; i, poc o molt, a cada sector disciplinari hi ha qui prova d'articular-ne un, amb finalitats diverses. Fins i tot, en alguns àmbits, els labels també s'apliquen a la qualitat dels centres docents.\nContext on se situen els labels\nL'ensenyament superior és un bé públic que sempre ha tingut components de bé privat. Amb la creixent internacionalització de les societats, la mobilitat de professionals s'incrementa. Això pot representar que la inversió que una determinada societat fa en una persona que es forma a la universitat no reverteixi sempre en la mateixa societat que ha fet l'esforç inversor.\nTot i l'existència de múltiples fórmules de finançament de l'ensenyament universitari, l'habitual a Europa és que tingui un caràcter mixt (públic i privat), amb diferent distribució de pesos segons el país.\nTotes dues qüestions tenen influència en la definició del concepte de qualitat que s'aplica. De fet, els interessos dels diferents grups d'interès, tant nacionals com internacionals, no sempre són coincidents en aquest àmbit. En qualsevol cas, la globalització en el sector de l'ensenyament superior porta associada una voluntat per demostrar la qualitat a escala internacional, bé sigui per competir o per cooperar amb altres universitats.\nL'establiment de l'Espai europeu d'educació superior (EEES) cerca situar Europa com a referent mundial en el camp de l'ensenyament superior. Aquest espai es construeix a base d'acords ministerials que fixen recomanacions. Els estats europeus, però, segueixen mantenint plenes competències en matèria d'ordenació universitària, encara que l'EEES suposi incorporar dinàmiques de tipus internacional en les regulacions nacionals.\nDe fet, als països on el finançament de les universitats és important, el govern és poc propens a cedir el poder dels processos d'assegurament de la qualitat a organismes externs.\nS'interpreta que el govern representa els grups d'interès nacionals, especialment el conjunt de la ciutadania que, amb el pagament d'impostos, fa possible el finançament de les universitats públiques o nacionals. En aquest cas, s'observa que les acreditacions nacionals es mouen en un escenari on preval garantir la qualitat, però també els principis d'equitat i d'igualtat d'oportunitats. Això no treu, però, que les universitats tinguin la llibertat de sol·licitar altres certificacions extres i reconegudes internacionalment.\nQuan la formació és finançada majoritàriament amb recursos privats, apareixen noves dinàmiques, com ara la cerca de l'exclusivitat (posicionament dins d'un mercat) o el corporativisme, dinàmiques lògiques en contextos globalitzats i de lliure competència, on els individus cerquen la diferència.\nPosicionament d'AQU Catalunya\nEn l'EEES els objectius de formació esdevenen centrals en els mecanismes d'assegurament de la qualitat. Aquests objectius són establerts per les universitats, considerant tres possibles vies que no són excloents:\nD'acord amb el principi d'autonomia universitària i de llibertat acadèmica i atesos els principis d'assegurament de la qualitat que recomanen escoltar i tenir en compte les necessitats dels diferents grups d'interès.\nD'acord amb els objectius preestablerts per directives públiques (nacionals o internacionals).\nD'acord amb els objectius preestablerts per estàndards associats a un determinat label.\nAQU Catalunya entén que cal defensar la primera via en tots els casos en què sigui possible; per això té com a prioritat mantenir i desenvolupar el model català d'assegurament de la qualitat, i situar-lo com a referent internacional, ja que les altres vies són complementàries.\nAixí, cal incrementar el valor de les avaluacions d'AQU Catalunya, tenint en compte que l'Agència ha estat avaluada internacionalment d'acord amb els ESG. A més, pel fet de figurar al registre EQAR, AQU Catalunya pot operar en altres països europeus i, en alguns casos, acreditar ensenyaments, cosa que també podria arribar a ser possible de fer a Catalunya.\nAtès que els grups d'interès també es fixen en referents internacionals, AQU Catalunya promourà vies de reconeixement mutu amb altres agències. La presència a ECA facilita el reconeixement mutu d'ensenyaments conjunts.\nPer tot això, i referent a la tercera via (els labels), AQU Catalunya acorda:\nNo impulsar els labels específicament. D'aquesta manera, AQU Catalunya no s'acreditarà com a agència certificadora de labels específics, però sí que establirà els convenis necessaris per donar aquest servei conjuntament amb altres agències reconegudes per ENQA que ofereixin els segells temàtics.\nDonar suport a totes aquelles universitats del sistema universitari de Catalunya que optin per obtenir un label, i integrar-lo al màxim en el marc d'acreditació d'AQU Catalunya si compleixen determinades característiques. En conseqüència, AQU Catalunya no assumirà els costos addicionals de l'obtenció d'un label, més enllà de la coordinació del procés integrat.\nReconèixer la visita externa i els assoliments associats als labels obtinguts, sempre que segueixin criteris equivalents als que figuren en el marc d'acreditació de titulacions d'AQU Catalunya.\nAmb aquests objectius, AQU Catalunya arbitrarà dos processos:\nEl lliure: identificació dels labels que obtinguin les universitats pel seu compte i que podrien ser reconeguts per AQU Catalunya, atesos la solvència de l'òrgan avaluador, els criteris de qualitat emprats i una adequada informació entre la universitat i l'Agència. En aquest cas, la Comissió d'Avaluació de la Qualitat d'AQU Catalunya, d'acord amb les seves competències, serà la responsable de gestionar aquest procés. Amb aquesta finalitat elaborarà i aprovarà el document Criteris per al tractament de 'labels' obtinguts directament per les universitats, on es definiran quins són els criteris i el procediment per reconèixer els labels obtinguts en el procés d'acreditació de les titulacions. L'objectiu és el reconeixement d'aquelles parts del procés que segueixin les mateixes directrius que les establertes per AQU Catalunya, incloent-hi la visita externa si s'escau.\nL'integrat: els processos d'obtenció dels labels s'integren en el procés d'acreditació regular conduït per AQU Catalunya. Aquest esquema es realitzarà per mitjà de convenis amb agències internacionals que atorguin certificats de label i, en conseqüència, s'hauran de desenvolupar preferentment en anglès. La Comissió d'Avaluació de la Qualitat d'AQU Catalunya elaborarà i aprovarà el document Guia per a l'obtenció d'un 'label' per a graus i màsters, integrat en el procés d'acreditació d'AQU Catalunya, on es definiran el procediment i la temporalització que permetin obtenir el label al mateix temps que l'acreditació de la titulació. En aquest cas, els costos addicionals associats a l'obtenció del label aniran a càrrec de la universitat sol·licitant.\nMarc per al posicionament d'AQU Catalunya respecte dels segells temàtics de qualitat ('labels') [document complet]


ABC Assessors i Consultors oferim el servei de resolució de consultes legals, econòmiques i fiscals, a través de la pàgina web. D’una manera fàcil, còmoda i ràpida, obtindrà una resposta per escrit als seus dubtes, sense necessitat de desplaçar-se a les nostres oficines.\nFUNCIONAMENT DEL SERVEI CONSULTES ON-LINE\nEls honoraris totals per rebre resposta a través d'Internet, són d'un mínim de 25 euros (Impostos inclosos).\nL'indiquem els passos a realitzar:\n1) Omplir el formulari (a baix) i exposar la seva consulta. Garantim la confidencialitat de totes les dades.\n2) Premi el botó Enviar (a baix).\n3) Una vegada enviada la consulta, rebrà confirmació de recepció de la seva consulta i, posteriorment, rebrà per e-mail una factura pel servei sol·licitat. Amb el mateix e-mail podrà abonar l'import de la factura en el termini indicat en la mateixa, a través de tarja de crèdit, mitjançant el sistema Pay by Mail.\n4) Tan bon punt rebem el pagament, en el termini màxim de 48 hores laborables rebrà la resposta a la seva consulta per part dels nostres Advocats, Economistes o Assessors Fiscals.\nFORMULARI DE CONSULTES ON-LINE:\n(tots els camps i condicions són obligatoris)\nPer la present autoritzo de forma expressa per tal que les meves dades personals siguin tractades i quedin registrades en el fitxer titularitat d’ABC Assessors i Consultors per atendre adequadament la consulta plantejada, així com per rebre informació. Les seves dades mai seran cedides a tercers. En tot moment Vostè podrà exercir el seu dret d'accés, rectificació i cancel·lació de les mateixes remetent un correu electrònic adjuntant a abc@abc-assessors.com.\nCopyright © 2021 ABC Assessors i Consultors. Tots els drets són reservats.


Blog COFB Posada al dia sobre el VIH: eines de cribratge, prevenció i tractament [Vídeo Entrevista] - Blog COFB\nPosada al dia sobre el VIH: eines de cribratge, prevenció i tractament [Vídeo Entrevista]\nPosted By admin On febrer 16, 2018 @ 4:10 pm In Destacats,Món col·legial | No Comments\nEls més de 300 inscrits, entre la modalitat presencial i la modalitat webinar, a la tertúlia d’actualitat “Posada al dia sobre el VIH: eines de cribratge, prevenció i tractament”, posen de manifest el gran interès que ha despertat el tema, després de la modificació del RD 1662/2000 de productes sanitaris, per la qual els tests d’autodiagnòstic per a la detecció del VIH passen a ser dispositius de venda al públic per indicació farmacèutica.\nLa sessió, organitzada pel Col·legi de Farmacèutics de Barcelona el passat 12 de febrer, va anar a càrrec del Dr. Pep Coll, metge de la Unitat de VIH de l’Hospital Universitari Germans Trias i Pujol (Badalona) i investigador de l’Institut de Recerca de la Sida-IrsiCaixa i de la Dra. Carmina Fumaz, psicòloga clínica i investigadora de la Fundació de la Lluita contra la SIDA, a més de professora col·laboradora de la URV, la UAB i la UOC.\nLa sessió, emmarcada dins de les Tertúlies d’Actualitat que periòdicament organitza el COFB, va reunir molts farmacèutics interessats en el VIH.\nLa xerrada va donar resposta a qüestions com què cal fer davant d’un reactiu positiu o què és el període finestra i en quins casos cal tenir-lo en compte. Així mateix, també es va insistir en la importància que les persones que han desenvolupat alguna conducta de risc es facin les proves de la resta de ITS.\nEntrevistant els ponents\nDesprés de la sessió, aquest blog va poder entrevistar el Dr. Coll i la Dra. Fumaz. Tots dos van compartir amb nosaltres la seva visió sobre qüestions com l’impacte de no fer-se les proves d’ITS en cas de conducta de risc, l’arribada del test d’autodiagnòstic a les farmàcies, la importància del counselling farmacèutic o les diferències entre l’autotest i la prova que s’ofereix a les farmàcies, entre altres temes.\nDr. Pep Coll: “Tot el que sigui facilitar el diagnòstic del VIH és bo”\nEl Dr. Coll va explicar que hi ha hagut una “evolució clarament positiva” pel que fa a la sensibilitat i el coneixement de la societat respecte les ITS. “Actualment, el diagnòstic ja no és una sentència de mort com fa uns anys”, va apuntar. Tot i això, també va destacar que actualment “encara hi ha un estigma important”.\nEl doctor va ressaltar que l’arribada del test d’autodiagnòstic a les farmàcies continua fent que el farmacèutic tingui un paper “molt important” i una “oportunitat d’intervenció”. Coll va explicar que el farmacèutic pot “donar informació a la persona que adquireixi el test d’autodiagnòstic i recomanar altres estratègies de prevenció com que es faci un control d’altres ITS“.\nSegons ell, “tot el que sigui facilitar el diagnòstic del VIH és bo” i, en aquest sentit, considera que l’autotest és una mesura “beneficiosa i positiva”. Tot i això, també va exposar que és important tenir en compte el “període finestra“, especialment en el cas de l’autotest, que és de tercera generació i és capaç només de detectar els anticossos enfront del VIH. “Un resultat negatiu en el període finestra, no vol dir que no hi hagi una infecció”, va apuntar.\nDra. Carmina R. Fumaz: “La farmàcia té un paper fonamental”\nLa Dra. Carmina Fumaz va apuntar que “davant la infecció per VIH hi ha hagut un canvi social important”. Tot i això, encara queda camí per recórrer. “Se saben moltes més coses que abans, però malauradament això no ha influït en una visió diferent de la malaltia en l’àmbit social“. A més, va ressaltar que “la farmàcia té un paper fonamental” i que suposa “una oportunitat única per poder aconsellar la persona de forma adequada”.\nSegons ella, “el farmacèutic té un camp d’actuació espectacular d’atenció davant de l’usuari. No només davant l’autotest sinó en general, perquè moltes vegades és una figura familiar i de referència per la persona, i sempre ha de pensar que té una oportunitat per acompanyar-la en els seus processos de salut o de malaltia”.\nPer Fumaz, la possibilitat d’aconsellar a la persona de manera adequada acabarà tenint “unes conseqüències espectaculars tant per la salut individual com pel control de l’epidèmia“.\nProperes tertúlies d’actualitat:\nL’Alzheimer i la química dels records, a càrrec de la Dra. Mercè Boada, doctora en Medicina especialista en neurologia i malalties neurodegeneratives. INSCRIU-TE!\nTertúlia d’actualitat: cronobiologia, hora dels àpats i obesitat (vídeo entrevista)\nURL to article: https://blog.cofb.cat/posada-dia-sobre-vih-eines-cribratge-prevencio-tractament-video-entrevista/


Finca La Personal d’Edetària 2013 - Ramon Roset\nHome Vi Finca La Personal d’Edetària 2013\nEdetària Garnatxa Peluda Terra Alta Vi\nEl vaig tastar per primera vegada ahir mateix i vaig quedar impressionat! Gran, gran!\n16 de desembre de 2015 a les 16:29\nEfectivament és un gran vi. Un vi de gaudi!\n16 de desembre de 2015 a les 16:59


Antoni Ramallets (Barcelona, 1924 - Barcelona, 2013) ha estat un dels millors porters de la història del Barça i del futbol espanyol en general\nAl Mundial de 1950 se'l va batejar com el 'Gat de Maracanà'. | ARXIU FCB\nFitxat de l’Europa, en un principi va ser el suplent de Velasco fins que l’any 1949 una greu lesió del porter titular li va donar l'oportunitat de jugar.\nEl pas de Ramallets a la titularitat va coincidir amb l’època de màxima esplendor blaugrana i amb el nostre club va aconseguir multitud de títols, tant a l’època de les Cinc Copes com a la del tècnic Helenio Herrera.\nVeloç, àgil i sobretot molt llest, aquestes eren a grans trets les seves millors qualitats d’Antoni Ramallets, que a més sabia ser sobri i espectacular a la vegada. Es va consagrar definitivament com a porter en el Mundial del 1950 celebrat al Brasil. Va ser aleshores quan se’l va batejar amb el sobrenom del Gat de Maracanà.\nEl 6 de març del 1962 Ramallets va rebre un emotiu homenatge per part de l’afició blaugrana en un partit que va enfrontar el Barça i l’Hamburg (5-1). En aquest enfrontament li va ser imposada la Medalla al Mèrit Esportiu.\nAntoni Ramallets va morir el 30 de juliol del 2013 als 89 anys.\nPartits jugats: 473\n6 Lligues (47/48, 48/49, 51/52, 52/53, 58/59 i 59/60)\n5 Copes d’Espanya (50/51, 51/52, 52/53, 56/57 i 58/59)


Vidéo The Doom Project - Regardez sur Y8.com\nVue 6,168 fois Nécessite un module d'extension\n
The Doom Project
Cliquez ici pour activer l'animation\nA tribute to that classic gaming series. DOOM!\nAudi: Vanessa Bayer’s Fifty Shades of Grey


Festa Major de Blancs i Blaus de Granollers 2013\nPàgina d'inici\tAgenda\tFesta Major de Blancs i Blaus de Granollers 2013\nFira Medieval de Besalú 2013\nDel 24 d'agost de 2013 a l'1 de setembre de 2013 - Granollers (Vallès Oriental)\nLa Festa Major de Granollers a la Porxada - Toni Torrillas, Ajuntament de Granollers\nGranollers es vesteix de blanc i blau entre el rebombori de la festa, l'olor de pólvora i l'alegria de la música. Un altre any la ciutat es divideix en dos per celebrar la Festa Major, quan tant granollerins com visitants han de prendre partit per un dels bàndols i col·laborar perquè els del seu color siguin els qui animin més la festa.\nAquesta rivalitat va néixer l'any 1983, quan uns veïns van voler recuperar una anècdota local de l'any 1897, en la qual s'explica que dos rajolers es van enfrontar per veure qui podia fer més maons en una hora. Tots els vilatans van apropar-s'hi, tant els partidaris d'un (els blancs) com els de l'altre (els blaus). En finalitzar la 'competició', tothom es va aplegar per fer un gran berenar. La programació d'aquest 2013 combina les activitats més tradicionals amb d'altres més innovadores, com les 10 proves de l'acadèmia de gladiadors o el 'Zoo, Desperta la bèstia', 10 hores per treure els instints més primitius. Perquè ningú no es perdi res, Gemma Ruiz, periodista cultural de TV3, anirà explicant amb detall tota la festa a la pàgina web de l'Ajuntament d'aquest municipi del Vallès Oriental. Per conèixer totes les activitats, es pot entrar a Granollers.cat, on hi ha el programa, es detalla tota la història relacionada amb la celebració, hi ha la banda sonora de la festa i es pot fer un cop d'ull a la 'Pedra de l'Encant', la revista amb tota la informació sobre la Festa Major de Blancs i Blaus.\nWeb de l'Ajuntament de Granollers / Web dels Blancs de Granollers / Web dels Blaus de Granollers


Dr. Scott Braithwaite: Creador del programa Go-To Relationship - Cites Masculines\nDr. Scott Braithwaite: Creador del programa Go-To Relationship\nTLDR: En el seu quart any a la Universitat Brigham Young, el professor adjunt Scott Braithwaite, doctorat, pot ser un nou nen, però el seu programa d’educació en relació en línia, ePrep, ja està ajudant a centenars de parelles a millorar la seva vida amorosa.\nDes dels seus estudis universitaris, el doctor Scott Braithwaite té una passió per proporcionar a les parelles les eines que necessiten per prevenir el malestar de les relacions i millorar la seva salut general.\nbuscant algú amb qui fer sexe\nPerò ha fet aquesta passió un pas més en la forma d’ePrep, un programa d’intervenció de socors basat en la investigació que les parelles poden completar a la comoditat de casa seva.\nL’objectiu principal de Braithwaite amb ePrep i la seva investigació en general és respondre a dues preguntes:\nCom podem formar i mantenir relacions saludables a llarg termini que aportin alegria i felicitat a les nostres vides?\nCom influeixen aquests tipus de relacions en la nostra salut física i mental?\n'M'interessa com podem aprofitar les relacions properes, fer-les realment saludables, de manera que puguem obtenir tots aquests beneficis', va dir. 'Sembla que les persones que mantenen relacions sòlides i compromeses tendeixen a fer-ho millor en tot un seguit de resultats diferents'.\nBraithwaite va tenir l’amabilitat de donar-nos més detalls sobre la seva important tasca i l’impacte positiu que ha tingut ePrep.\nLa inspiració darrere d'ePrep\nSegons Braithwaite, el 40 al 50 per cent de les parelles casades divorciaran i el 25 per cent de les parelles que es queden casades informen de tenir relacions infeliços. No sembla una bona probabilitat, oi?\nNo és com si no hi hagués centenars, si no milers, de terapeutes de parella i organitzacions d’assessorament, per què són tan elevades aquestes xifres?\nBraithwaite va dir que, tot i que no falten programes professionals o 'intervencions' com ell els anomena, per aquí hi ha una manca d'accessibilitat per a aquells que realment necessiten ajuda.\n'Les persones que solen obtenir aquestes intervencions solen necessitar-les menys, és a dir, tenen un risc baix de patir problemes de matrimoni i divorci', va dir. “Acostumen a provenir d’orígens més rics. Acostumen a tenir més educació i aquest tipus de coses '.\nePrep és un programa basat en la investigació que ajuda les parelles a millorar les seves relacions fàcilment i eficaçment.\nAquí és on entra ePrep.\nBasat en la investigació científica, ePrep consisteix en estratègies, habilitats i principis que demostren que ajuden les parelles a aconseguir els resultats de la relació que desitgen.\nEPrep no només és flexible, té un bon preu i és fàcil d’accedir des de diverses ubicacions, sinó que també a es Les proves de quatre assaigs clínics aleatoris mostren que ofereixen els mateixos beneficis que les intervencions tradicionals presencials, inclosa la reducció de l’ansietat i la depressió, així com l’augment de la confiança i la comunicació.\nEl sistema també funciona molt bé per als solters que volen obtenir més informació sobre els seus patrons de cites, què han de buscar en una relació sana, com seleccionar la parella adequada i molt més.\n'Estic molt emocionat amb el potencial que això arriba a la gent en general perquè, com dic, un dels problemes amb aquests sistemes d'intervenció és que no els portem a les persones que més els necessiten', va dir Braithwaite.\nAmpliant les capacitats d’ePrep\nBraithwaite va dir que està aclaparat i humiliat per tots els comentaris positius que ha rebut sobre ePrep, però la millor part són els testimonis de parelles i persones que diuen que el programa realitza realment la feina que havia de fer.\n'No només tenim dades que suggereixen que és útil per reduir coses com la violència de parella íntima, sinó també millorar la qualitat de la seva relació, de manera que puguin parlar de problemes difícils', va dir.\nPerò ara no s’atura.\nBraithwaite està encantat de provar diferents aplicacions d’ePrep i d’utilitzar les noves tecnologies per fer créixer el programa perquè s’adapti millor a la vida atrafegada de les persones, que inclou cursos que ajuden a evitar que les parelles tornin a la seva manera anterior.\n'M'agradaria veure si podem oferir ePrep a la gent com una mena de sessió de reforç, potser sis mesos després de la sessió final de teràpia matrimonial, i veure si els ajuda a mantenir aquests beneficis durant un període de temps més llarg'. Ell va dir.\nSi esteu interessats en obtenir més informació sobre ePREP, visiteu lovetakeslearning.com. No us penedireu!\nSeniors: la població demogràfica que creix més ràpidament als llocs de cites en línia\nQuè feu el cap d’any?\nEls homes privats de son poden llegir malament l’interès sexual de les dones\nTé problemes de confiança. Podria ser una bandera vermella?\nPrescription4Love: un entorn de divulgació completa per a les persones amb problemes mèdics\nCom puc saber si és solter?\n3 secrets per mantenir el vostre home al vostre llit (primera part)\nLa meva xicota lesbiana vol una relació oberta\nLa doctora Chloe Carmichael ajuda als solters de gran èxit a trobar relacions satisfactòries\n7 millors llocs de cites gratuïts 'LDS' (2021)\nHe d'escoltar els consells de cites dels meus amics?\nLa reina de les cites: Jenn B. ofereix serveis de consergeria de suport i esdeveniments associats per a solters i parelles\nEls assassins participen en activitats sexuals més arriscades, segons un estudi\nCom puc demanar a la meva xicota que deixi de parlar de la seva ex?\nLa seva nova relació és un rebot?\nAspie Singles és un lloc de cites de nínxol que admet persones de l’espectre autista\nEl 66% dels nord-americans mai no ha dormit amb un ex\nLa doctora Sue Johnson utilitza una teràpia enfocada emocionalment per ensenyar a les parelles a tenir relacions excel·lents\nquins llocs de cites són totalment gratuïts\nmillors llocs de cites per trobar pumes\ncom trobar una data\nquant costa el lloc de cites en zoos


Diplomàtic veneçolà retirat\nEn la seva novel·la més influent Els quatre genets de l'Apocalipsi, l'escriptor espanyol Vicente Blasco Ibáñez narra les vicissituds de dues famílies -que van tornar a Europa des d'Argentina- lluitant en bàndols oposats durant la Primera Guerra Mundial. Darrere de la trama principal es destria com Blasco Ibáñez descriu i percep a l'Argentina de començaments de segle XX: un país d'immigrants amb una economia florent, vasts recursos naturals i prometedores perspectives. Va ser una percepció comuna en aquell temps.\nLes pampes o la praderia?\nCent anys enrere Argentina era la terra del futur, un dels deu països més rics del món. Hi havia registrat durant dècades la taxa de creixement del PIB més alt del món i tenia un major ingrés per càpita que França o Alemanya. En el seu dinamisme i potencial, Argentina era un rival hemisfèric dels EUA. La seva prosperitat es va impulsar per les inversions massives en infraestructura i innovació. Per l'any 1914, s'havien col·locat uns 33,500 km. De vies de ferrocarril; la producció i les exportacions de gra van gaudir d'augments múltiples; la refrigeració de la carn va facilitar les exportacions a una escala sense precedents.\nArgentina va ser un pioner educatiu que posseïa el millor sistema d'escoles públiques i les taxes d'analfabetisme més baixes d'Amèrica Llatina. La seva arquitectura, perfil demogràfic i estil de vida s'albiraven un país europeu assentat en el Con Sud d'Amèrica. Retalls del seu passat van sobreviure. Els argentins segueixen jugant a rugbi ja hoquei sobre herba. A les cafeteries tradicionals que esquitxen els carrers de Buenos Aires, un podria imaginar-se fàcilment en qualsevol capital europea. De viatge a Buenos Aires per primera vegada en la dècada de 1960, l'escriptor guanyador del premi Nobel Mario Vargas Llosa es va meravellar de la seva rica vida cultural, advertint que tenia més teatres que París.\nAra bé, és important posar l'accent en aquest efímer període daurat en la història d'aquest país a causa de que successives generacions d'argentins ho rememoren amb una barreja de nostàlgia i remordiment; mentre que altres parts del món s'han preguntat com un país amb tanta riquesa en recursos naturals i una població educada poder haver quedat relegat.\nFora d'ona i fora de temps\nVa ser, en retrospectiva, un segle de crisi recurrents provocades per la mala gestió governamental i una excessiva dependència de la fluctuació dels preus de les matèries primeres . A diferència de la decadència meteòrica d'un país com Veneçuela sota l'anomenada Revolució Bolivariana, el declivi de l'Argentina ha estat més aviat un gradual procés d'alts i baixos que, però, es s'ajusta a un patró general d'errors i ensopegades. I tot i que les condicions econòmiques internacionals van jugar el seu paper, la responsabilitat és pròpia, amb governs no disposats -o incapaces- a modernitzar i diversificar l'economia, i una població massa disposada a creure les generoses promeses de polítics populistes.\nEn certa manera, l'Argentina va estar fora de sincronia amb les tendències econòmiques mundials prevalents. La seva economia, impulsada per les exportacions de productes bàsics, es va veure fortament afectada pel proteccionisme de la Gran Depressió de la dècada de 1930. Una caiguda de la demanda externa i els ingressos duaners va conduir a la primera de moltes crisis financeres i el primer de sis cops militars. Però quan l'economia mundial va començar a obrir-se al lliure comerç des de finals dels anys 1940 i en la dècada de 1950, Argentina es va bolcar cap a dins. Sota la presidència de Juan Domingo Perón, el país va girar cap a la autosuficiència nacional, emprenent un procés prolongat de substitució d'importacions, nacionalitzacions i un enfocament en les grans indústries estatals. L'autarquia va ser acompanyada pel corporativisme, l'efecte de la simpatia de Perón cap Mussolini i el feixisme italià.\nDes de llavors, l'Argentina ha oscillat entre cicles de liberalització i d'intervencionisme -amb aquest últim predominant en gran mesura-. Tot i els períodes de prosperitat, recurrents desequilibris fiscals, intermitents brots d'hiperinflació i un alt endeutament han interromput el creixement econòmic. Argentina ha suportat el major nombre de crisis macroeconòmiques a Amèrica Llatina durant els últims setanta anys; passant més o menys una tercera part del temps en recessió des de 1950.\nLa progènie de Perón\nTot i que una successió de cops militars va interrompre la fràgil democràcia argentina, el particular populisme engendrat per Domingo Perón és el que ha deixat l'empremta més indeleble en la societat argentina. Eclèctic, mal·leable i durador, el "Peronisme" conserva gran atractiu popular entre les classes pobres i mitjanes baixes, tot i el seu llegat polèmic.\nUn repunt d'hiperinflació i una recessió en la dècada de 1990 van obligar a president Carlos Menem a trencar amb les polítiques tradicionals populistes i abraçar les reformes del lliure mercat; el altre temps polític peronista va atreure la inversió estrangera i va privatitzar algunes indústries estatals ineficients. No obstant això, la volatilitat econòmica es va mantenir i va créixer el descontentament social a causa dels efectes de les reformes. Argentina va ser molt afectada per les crisis financeres asiàtica i russa, provocant la fugida de capitals. A la fi d'aquesta dècada el país una altra vegada més s'enfrontava a una greu recessió. Uns tipus de canvi fix sobreevaluats i un elevat deute extern van contribuir a la devastadora crisi econòmica del 2001-2002 , quan l'economia es va contraure un 20% i el país va entrar en default en el seu deute d'US $ 100 mil milions. Va ser el major incompliment de pagaments de la història fins aquell moment. Durant el punt més baix de la crisi, Argentina va tenir cinc presidents diferents en el termini d'unes poques setmanes.\nSe li atribueix a president Néstor Kirschner amb estabilitzar l'economia. Des de principis de la dècada de 2000 es van dur a terme polítiques de redistribució generoses, en gran part gràcies a un auge en els preus dels productes bàsics i a un polèmic impost a l'exportació. La successora -i dona- de Kirschner va resultar ser una figura més polèmica. Populista radical, Cristina Fernández de Kirschner va gestionar malament l'economia, alienant faccions de l'extens moviment peronista.\nEls dos mandataris van deixar un llegat controvertit de decadència institucional, social i econòmica després de dotze anys al poder. Argentina va quedar aïllada dels mercats internacionals de capital. La competitivitat global de país es va minimitzar, mentre que les llibertats econòmiques i la facilitat de fer negocis es van afeblir. El amiguisme i la corrupció van desbordar; (Cristina i la seva progènie encara s'enfronten a múltiples acusacions de corrupció). Els mitjans de comunicació independents van ser intimidats. Es van falsificar descaradament les estadístiques econòmiques oficials per mantenir la il·lusió d'una economia sòlida.\nLes inclinacions demagògiques i autoritàries del duo li van fer un dany considerable a les febles institucions de país. A la fi, van desaprofitar un auge econòmic històric provocat pels alts preus de les matèries primeres. En lloc d'utilitzar els seus vents de cua per regenerar el país, van mantenir un laberint insostenible de la despesa social que va beneficiar a gairebé la meitat de la població. La major part de la despesa pública es va anar (i encara continua) per pagar pensions, salaris i subsidis estatals.\nEl efímer lloc sota el sol de Macri\nEl centre-dretà Maurici Macri va arribar al poder el 2015 enmig de grans expectatives que finalment conduiria l'Argentina per un camí de reformes i creixement econòmic sostinguts. Aquest president va heretar un desastre colossal. El malbaratament i la despesa imprudent havien provocat doble dèficits, alta inflació, baixes reserves de divises, un sector públic inflat, i subsidis massius prohibitius. Per mèrit seu, Macri va tractar d'enfortir el funcionament de la democràcia -amb, per exemple, el suport a la independència del poder judicial, una campanya contra la corrupció i la defensa d'estadístiques governamentals transparents -tan entelades per dècades d'abús peronista del poder-.\nPerò el seu govern es va veure desbordat per la magnitud dels desafiaments encarats. A la fin, Macri no va poder proporcionar les reformes estructurals que es necessitaven amb urgència. Les seves polítiques econòmiques graduals -justificables des d'un punt de vista polític i social- no van ser capaços d'estimular el creixement econòmic a temps. Polítiques fragmentades van ser acompanyades per esdeveniments desfavorables. Una sequera severa va reduir els ingressos de govern provinents de les exportacions agrícoles; mentre que un augment en les taxes d'interès als EUA va fer les inversions a l'Argentina menys desitjables per als inversors estrangers, el que va desencadenar en una fugida de capitals.\nA meitat del seu mandat, Macri estava en problemes. A mesura que l'economia es va deteriorar, va recórrer al FMI per demanar un préstec contingent d'US a $ 56, mil milions (el més gran en la història d'aquesta institució). Aquesta va resultar una decisió impopular per a un electorat recelós de les interaccions prèvies del país amb el FMI. Cap al final del seu mandat, gairebé tots els indicadors econòmics de país eren pitjors que quan va assumir el càrrec.\nQui és Alberto?\nL'electorat es va tornar impacient amb la lentitud de les reformes progressives. En les eleccions de finals d'octubre 2019, el candidat presidencial peronista, Alberto Fernández, va vèncer a Macri per un marge de vuit punts; no hi va haver necessitat d'una segona volta. Aquest va assumir el càrrec a principis de desembre. Ara, qui governarà el país és un altre assumpte. Fernández va ser ungit per Cristina Fernández de Kirschner -que és vicepresidenta- com el seu segon al comandament, no a l'inrevés. Sens dubte, va ser un cop mestre polític, ja que la Cristina segueix sent una dirigent poderosa però políticament divisiva. Alberto Fernández és considerat una figura moderada i conciliadora dins de l'ampli però fracturat moviment peronista -durant la campanya, va ser capaç de conciliar les seves faccions enemistades-.\nUn polític de pes lleuger, és qüestionable si té la voluntat i sagacitat per fer front als desafiaments desbordants que té per davant. És fins i tot qüestionable si serà capaç de governar de forma autònoma; la qual cosa depèn de l'evolució de la seva relació amb Cristina. Si les realitats econòmiques -incloent una difícil renegociació amb els titulars de bons privats i el FMI- l'obliga a seguir les polítiques d'austeritat de Macri, el més probable és que sorgeixin friccions amb ella i amb elements peronistes radicals. I no queda clar qui sortiria vencedor de tal contesa.\nEn qualsevol cas, el nou govern s'enfronta a un dilema. La gravetat de la crisi econòmica, així com les condicions del préstec del FMI, van circumscriure les seves opcions polítiques. Malgrat les promeses de campanya per impulsar la despesa interna, l'administració les tindrà costa amunt per aportar la miríada de beneficis socials que la població demana a crits - i que absorbeixen un ciclopi 75% del pressupost governamental. No obstant això, la reforma de l'economia significaria la imposició de majors decepcions per a una població ja abatuda. Les violentes protestes a Equador i Xile serveixen com recordatoris crus de les conseqüències del carrer quan baixen els subsidis i pugen els preus.\nArgentina de nou s'enfronta a temps difícils. Els fantasmes del default i del descontentament popular planen sobre el país, un cop més. Tant els governs populista-intervencionistes com de centre-dreta orientats a mercat han fracassat en aconseguir un canvi positiu. El perill ara és la manca de fórmules econòmiques; tots dos semblen desacreditats als ulls dels argentins.\nL'eterna recerca de reformes\nNo obstant això, el país necessita urgentment canvis estructurals. Aquests inclouen reformes fiscals, laborals i de les pensions. És una batalla costa amunt. Els argentins van resistir els intents de Macri de reformar. Els poderosos sindicats pro-peronistes probablement desafiaran a qualsevol liberalització el mercat de treball i de l'aparell estatal. I amb només sièis milions de treballadors en el sector privat formal que financen l'enorme aparell estatal, es pot comptar amb poc suport popular per a una reforma fiscal.\nArgentina també necessita diversificar la seva economia i explorar avantatges comparatius que augmentin els seus ingressos per exportacions. Però la racionalització de la productivitat i la competitivitat implica anar en contra de les polítiques salvatges dels peronistes, que afavoreixen el suport a ineficients indústries nacionals i empreses estatals; el proteccionisme està arrelat en el moviment. Un retorn a les mesures proteccionistes per l'administració Fernández posaria en perill el recent acord comercial Unió Europea-Mercosur -el mateix Alberto sembla escèptic amb el pacte- i també tensaria les relacions amb el Brasil, el seu major soci comercial. Tals desenvolupaments dificultarien la necessitat d'Argentina d'augmentar els seus ingressos per les exportacions.\nLes reformes requeriran un canvi dràstic en la mentalitat tant de sistema polític com de la població. Ni un ni l'altre semblen disposats a fer-ho actualment. Perquè el país avanci, necessita en definitiva superar dos desafiaments profundament arrelats.\nEl curt termini és una expressió utilitzada sovint per justificar els mals de país. Els governs han estat incapaços de posar en pràctica polítiques estructurals a llarg termini a causa de consideracions ideològiques i electorals. Així mateix, compta amb una població complaent que no sembla disposada a suportar les dificultats transitòries inherents. Per això, continua en la recerca de solucions fàcils a problemes persistents.\nL'Argentina tampoc ha estat capaç de desenvolupar institucions fortes i independents que serveixin de contrapès als vaivens del sistema polític. Les institucions han de ser fomentades per contrarestar el curt termini i donar suport a les polítiques d'Estat de llarg termini. Però la naturalesa intermitent i erràtica de la gestió governamental ho ha impedit. Macri ho va intentar, però el seu mandat va ser massa breu com per tenir un efecte durador. Els peronistes semblen menys disposats; tenen una dilatada trajectòria de manipulació i debilitament de les institucions de país per a benefici propi.\nUna de les paradoxes de l'Argentina és que, tot i la inestabilitat política crònica i recurrents crisis econòmiques, ha tingut una de les més assentades classes mitjanes a Amèrica Llatina. I podria dir-se que la ciutadania més educada i talentosa. Ja no. La desigualtat està augmentant. Els nivells de pobresa han anat pujant i ara afecten aproximadament el 35% de la població; més de la meitat viu en un estat de vulnerabilitat social. Dècades d'inversions insuficients han menyscabat la xarxa d'escoles públiques i el sistema universitari. Els argentins ja no miren per sobre de l'espatlla als seus veïns; els xilens i uruguaians estan millor.\nL'Argentina solia ser el país del futur. El populisme i la complaença han malgastat el seu (encara) considerable potencial. Aquesta és una valuosa lliçó per a altres països que procuren millorar la governança. Argentina probablement sortirà del pas amb governs alternants de diferents matisos i reformes fragmentàries. Després de tot, què és un altre segle?


Blocs & feuillets - Russie blocs-feuillets YT n° 22 et n° 25/26 neufs ** MNH. TB. A saisir!\nRussie blocs-feuillets YT n° 22 et n° 25/26 neufs ** MNH. TB. A saisir! (Numéro d'objet: #648654604)\n- Etat : neufs ** MNH. TB - Année : - Catalogue : - Numéro(s): - Valeur catalogue :\nDébut de la vente : lundi 8 octobre 2018 à 10:46\n11 oct. 2018 - 11:59:38\n11 oct. 2018 - 11:19:59\n11 oct. 2018 - 11:13:47\n11 oct. 2018 - 11:13:18\n11 oct. 2018 - 11:13:17\n11 oct. 2018 - 11:13:05\n11 oct. 2018 - 11:13:04\n11 oct. 2018 - 09:45:49\n9 oct. 2018 - 03:43:59\n9 oct. 2018 - 03:43:57\n9 oct. 2018 - 03:43:56\n9 oct. 2018 - 03:43:54\n9 oct. 2018 - 03:43:53\n9 oct. 2018 - 03:43:51\n9 oct. 2018 - 03:43:50\n9 oct. 2018 - 03:43:47\n9 oct. 2018 - 03:43:46\n9 oct. 2018 - 02:13:22\n9 oct. 2018 - 02:13:21\n9 oct. 2018 - 01:34:25\n9 oct. 2018 - 01:34:24\n8 oct. 2018 - 18:27:51\n8 oct. 2018 - 18:27:50\n8 oct. 2018 - 13:36:15\nVendeur : timbro3454 Acheteur : agonk


07 set. 2020, 21:58\n07 set. 2020, 21:01\nMoltes gràcies per la rebuda, espero tornar amb ganes y passar-m'ho bé\n07 set. 2020, 20:28\nBona tarda! M'ha arribat el missatge del cinqué aniversari del fórum i he parlat amb el Shancks un amic que conec de fa 10 anys... i bueno m'he animat a tornar. No me'n recordava que ja tenia una conta. He estat tots aquest anys perdut en el món laboral (sóc entrenador fitness però no us penseu que ...\n24 set. 2016, 14:50\nGran sèrie! Gran review\nVaig veure la primera, i encara tinc pendent començar la segona.\nTema: Arslan Senki: Fuujin Ranbu\nCoincideixo amb la UkiHana, en que lo del tresor és una estratagema d'en Narsus, per veure les intencions del seu "amic". Jo vull sang per l'Irina entre el germá de l'Alfrid i el Hilmes, i amb tot aixó, segurament acabi passant que el Hilmes s'oblida del seu objectiu d'anar per la capital ...\n02 ago. 2016, 22:00\nTema: Confessions frikis\nLa meva confessió friki, seria un apocalipsis zombie parcial, no total que aixó ja seria l'hòstia i seria molt fotut xd Un altre seria que apareguéssin aliens de veritat i la humanitat mig destruida, comencés a créixer per sortir a l'espai i jo pogués viatjar amb els forats de cuc de les portes este...\n02 ago. 2016, 21:41\nJo també intentaré ser-hi\nEn principi em veuria totes aquestes, ja hi aniré descartant a mesura que surtin -monster hunter -haikyu -all out -long riders -hibike -drifters -yuri -udon no kuni (com Barakamon) -sangatsu no lion -chi's sweet home Pendent de seguir la 1 -Ajin - keijo???? wtf esports de lluitar amb el cul i el pit...


“Traspasseu-ho”, d’Isidre Manils, s’instal·la al Centre Cultural la Mercè | Bonart\n“Traspasseu-ho”, d’Isidre Manils, s’instal·la al Centre Cultural la Mercè\nLa Fundació Vila Casas presenta el dia 2 de març, a les 19.30h, al Centre Cultural la Mercè de Girona, l’exposició Isidre Manils. Traspasseu-ho. La mostra, que es podrà visitar fins al 27 de maig, forma part del programa Itiner’Art de la Fundació i ha estat produïda pel Centre Cultural la Mercè.\nAutor d’una obra que centra el seu imaginari en el cel·luloide, Isidre Manils (Mollet, 1948), projecta narratives visuals d’universos aparentment inconnexos i oberts a construccions mentals definides per la percepció de l’espectador. Poètiques pictòriques seqüencials, disposades de forma lenta i minuciosa sobre el llenç, en un procés creatiu que, a diferència del món cinematogràfic, no té vocació de narrar una història concreta. L’obra de Manils, projecta una gran pantalla visual que recorre el món de les imatges i la seva inherent artificiositat per extreure’n la seva sensualitat. És així com l’univers de Manils esdevé intencionadament resplendent.\nEn aquest sentit, l’exposició planteja punts d’encontre entre el treball precís de Les portes del paradís– dues grans teles de més de 5 m d’amplada cadascuna, on l’ocultació d’allò bell, però també d’allò sinistre, provoquen una tensió formal-, una selecció de dibuixos de la mateixa sèrie i de la sèrie Palimpsest, tres dibuixos de gran format realitzats en carbó, i l’obra inèdita 91m – pel·lícula construïda, a partir d'”acoblaments”, tècnica iniciada a la dècada dels 70-.\nEl mateix dia de la inauguració a les 19 h, tindrà lloc una conversa entre Jesús Martínez Clarà, professor d’art de l’Escola Massana; Natàlia Chocarro, comissària de l’exposició i coordinadora del programa Itiner’Art, i l’artista.\nD’altra banda, el dia 4 d’abril a les 20 h., als cinemes Truffaut de Girona, se celebrarà la conferència “Cinema i estètica: qüestions de posada en escena”, a càrrec del prof. d’art i estètica a l’UdG, Àngel Quintana, en diàleg amb l’artista. Es completarà l’activitat amb la projecció de “Primavera Tardía”, de Yasujiro Ozu (1949).\nA les imatges, a dalt, detall d’una obra de Manils. A sota, l’artista explicant l’exposició durant la inauguració.\nEtiquetes: Àngel Quintana · Centre Cultural la Mercè de Girona · Fundació Vila Casas · Isidre Manils · Itiner'Art · Jesús Martínez Clarà · Natàlia Chocarro


La Xarxa Europea per la Igualtat Lingüística aprova una moció per la llibertat dels presos polítics catalans - VilaWeb\nReunida et passat cap de setmana a València, la Xarxa Europea per la Igualtat Lingüística (European Language Equality Network, ELEN) és el principal ens europeu pel que fa a la protecció i promoció de les llengües minoritzades: aplega més de 150 organitzacions que representen 45 llengües de 23 estats. En aquesta assemblea s’hi va parlar, entre més qüestions, de drets lingüístics i legislació, amb atenció sobre el vint-i-cinquè aniversari de la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries, i dels efectes del Brexit en les llengües celtes. On aquestes llengües trobaven un espai més adient per a reivindicar-se era en la legislació europea i ara, si aquesta empara desapareix, quedaran en una perillosa intempèrie.\nDurant la primera intervenció a l’assemblea, Ferran Suay , el seu president, ja va fer esment públic de la situació dels presos polítics catalans i en va reclamar l’alliberament, tot recordant que algunes de les persones empresonades són membres d’ELEN (Òmnium Cultural, que té empresonat el president, Jordi Cuixart, ho és) o hi han col·laborat des del Parlament Europeu. I va expressar la ‘profunda preocupació per la involució democràtica que viu l’estat espanyol’.\nPodeu consultar (en anglès) aquesta resolució aquí


La Guàrdia Urbana de Figueres deté dos homes amb ordre de crida i cerca Diari de Girona\nLa Guàrdia Urbana de Figueres va detenir dues persones amb ordre de crida i cerca en un dispositiu que el cos havia preparat per evitar la mobilitat, amb motiu del confinament. Els fets van tenir lloc aquest dissabte a la nit quan els agents van demanar identificar-se a dos joves de 20 i 24 anys. Després d'accedir a les dades, els policies van veure que tots dos tenien una ordre de crida i cerca per part de les autoritats judicials i, per això, els van acabar arrestant.\nDetingut a Figueres un home que pretenia vendre set rellotges robats.


INICI > CONSELLS DE CUINA > Nous, un remei per al cor i el cervell\nLa nou es conrea de Califòrnia a Pequín, i a Europa es creu que la van introduir els romans, tot i que al nostre país existeixen vestigis de la seva existència en restes de la època paleolítica. Tenen fama de ser gairebé perfectes pels nombrosos beneficis per a la salut, però, tot i així, també cal menjar-ne amb moderació perquè són molt calòriques.\nRemei per a molts mals\nAntigament explicaven que la forma de cervell que té la nou ens indicava que era un aliment que afavoria la nostra intel·ligència, i, tot i que no és exactament així, aquest fruit sec conté un alt grau d’olis essencials que ajuden a prevenir les malalties neurodegeneratives.\nLa nou també té associats altres beneficis com la millora de la salut cardiovascular, gràcies al seu alt contingut en àcids grassos omega-3, una substància que ajuda a reduir els nivells de colesterol a la sang.\nA més, la nou, és ideal per matar la sensació de gana, i, en contenir serotonina, produeix una sensació de calma i ens relaxa.\nUna nou per a cada lloc de procedència\nHi ha diversos tipus de nous. Es conreen sobretot a Califòrnia i a la Xina, i també són molt conegudes les del Brasil, les de Macadàmia i les de cedre. La varietat de casa nostra prové de les llavors de l’espècie europea ‘Juglans Regia’.\nTot i les seves propietats, les nous tenen un valor energètic elevat i convé no abusar-ne. Per beneficiar-vos del seu valor nutritiu, més val que no les coeu directament, ja que amb la cocció els greixos es tornen tòxics.\nIngredient de molts plats\nUn ingredient per a molts plats\nLes nous les podem comprar senceres, pelades, a trossos o en pols, i fins i tot hi ha olis fets a base de nous. Sempre és millor adquirir-les amb closca perquè es conserven millor i no perden tant de sabor.\nLes podem menjar crues per picar i afegides a una amanida, a la pasta i també com a ingredient per a un pastís –com el ‘brownie’–, una salsa – la ‘intxaursalsa’– , unes galetes o un gelat. A Catalunya tenim un licor molt típic fet amb nous verdes, la ratafia.


La biblioteca de l’escola us recomana… molts llibres! | Escola Ciutat d'Alba\nJa fa uns anys que l’escola Ciutat d’Alba va obrir les seves portes. Mica en mica i entre tots l’anem fent més gran. Una part important de l’escola és la seva biblioteca escolar. Engegar-la porta el seu temps, però de ganes no ens en falten! La comissió de mestres i la comissió de l’Ampa ja fa temps que estem treballant per poder-li treure el màxim profit. Poc a poc, les estanteries es van omplint de llibres que els nostres fills i filles poden utilitzar. Ara mateix, ja tenim catalogats més de 150 llibres!!\nPerò a més de posar en marxa la biblioteca, volem iniciar uns altres projectes que puguin ser útlis especialment als pares i mares de l’escola, com ara la selecció de llibres per llegir.\nDes de ben petits cada classe s’identifica amb un nom. Aquest nom es converteix en un tret identificatiu per als nostres fills i filles i serveix com a fil conductor de moltes de les activitats que duen a terme a l’escola. Per poder seguir treballant aquest fil conductor des de casa, la comissió de biblioteca us vol oferir una llista de recursos que podeu utilitzar.\nComençarem amb els més petits (de P3), i anirem passant per totes les classes a mida que vagi avançant el curs. La primera selecció, està especialment pensada per la classe de les Formigues.\n– Larreula, Enric. Les tres formigues. A través de dues formigues que es barallen per un tros de pa, descobrim que és millor dialogar que quedar-se sense menjar.\n– Krings, Antoon. Formiga Margarida. Forma part de la col·lecció “Bestioles curioses” de l’editorial Blume, on els protagonistes d’aquestes històries són petits animals com les formigues, les abelles, els escarabats…\n– La Fontaine, Jean de. La cigala i la formiga. Qui no coneix el clàssic conte de La Fontaine? Ara és el moment per compartir-lo amb els nostres fills. A més, també podeu veure aquesta fàbula a través de l’animació feta per Pere Puig i que podeu veure aquí\n– Antz (DVD). Una pel·lícula plena de formigues i altres animals! Apte per a tota la família.\n– Teixidor, Emili. La formiga Piga. L’Emili Teixidor també pensa en els menuts, i a través del personatge de la Formiga Piga, explica històries, contes i aventures que fan la delícia dels més petits (i no tant petits)\nI per què no acabar aquesta recomanació amb una cançó sobre formigues? La podreu veure a Youtube\nAmunt! Llegir ens fa més lliures!


El veïnat escollirà amb els seus vots quin serà l’acabat de l’avinguda Lleida, l’eix vertebrador i d’entrada al poble — Ajuntament de la Granja d'Escarp\nEl veïnat escollirà amb els seus vots quin serà l’acabat de l’avinguda Lleida, l’eix vertebrador i d’entrada al poble L’Ajuntament, que es va marcar aquesta obra com a prioritària per aquesta legislatura, va informar aquest dijous de les quatre propostes entre les quals s’haurà de triar. El projecte es troba en la fase final de redacció i té com a objectiu dignificar l’estat de la via i que deixi de ser una carretera per integrar-se plenament en l’entramat urbà. https://granjaescarp.ddl.net/actualitat/noticies/el-veinat-escollira-amb-els-seus-vots-quin-sera-l2019acabat-de-l2019avinguda-lleida-l2019eix-vertebrador-i-d2019entrada-al-poble https://granjaescarp.ddl.net/actualitat/noticies/el-veinat-escollira-amb-els-seus-vots-quin-sera-l2019acabat-de-l2019avinguda-lleida-l2019eix-vertebrador-i-d2019entrada-al-poble/@@download/image/REUNIÓ AV. LLEIDA-2.jpg\nEl veïns i veïnes de l’avinguda Lleida de La Granja d’Escarp escolliran amb els seus vots com serà l’acabat de la urbanització d’aquest eix principal d’entrada al poble.\nL’Ajuntament va celebrar aquest dijous al Centre Cívic una reunió explicativa amb els veïns i veïnes de l’avinguda Lleida per tal d’informar-los de les diferents propostes i fer-los partícips de la decisió final, convidant-los a escollir l’opció preferida. De fet, aquesta reunió era la culminació d’un procés que es va iniciar quan l’Ajuntament va enviar a cada casa la documentació amb les quatre propostes d’acabats de la urbanització i convidant-los a la trobada d’aquest dijous. Ara, el consistori ha facilitat al veïnat una butlleta que, degudament omplerta amb la proposta preferida, s’haurà de lliurar a l’Ajuntament abans del dimecres 7 de juliol.\nCal remarcar que l’avinguda Lleida és l’eix vertebrador i d’entrada principal al poble, amb la qual cosa l’equip de govern es va marcar com a prioritat i com a projecte de legislatura dignificar el seu estat i que, molt més enllà de ser una carretera, s’integrés en l’entramat urbà passant a ser un nou vial del poble.\nAra serà el veïnat el que decidirà, mitjançant el seu vot, sobre els acabats d’una obra emblemàtica i que l’equip de govern de l’Ajuntament s’ha marcat com a prioritària per aquesta legislatura, i que ha d’estar acabada a mitjans del 2022.


Ens veiem al YoMo? - Internet Segura\nPàgina inicial/Notícies/Ens veiem al YoMo?\nEn el marc del Mobile World Congress, que omple la ciutat de professionals del món de les noves tecnologies, torna el Youth Mobile Festival Barcelona, un esdeveniment fet perquè els joves puguin descobrir les carreres professionals de les disciplines anomenades STEAM (ciència, tecnologia, enginyeria, art i matemàtiques). Es farà a la Farga de l’Hospitalet, recinte habitual d’altres anys, del 26 de febrer al 2 de març, i s’espera que hi passin més de 20.000 nois i noies amb moltes ganes d’aprendre i de divertir-se.\nPer a aquesta edició ens hem proposat aprendre sobre els hàbits cibersaludables a través del videojoc Ciberaventura a la Ciutat. Haurem de salvar la ciutat de VilaBot d’un ciberatac produït per un malèvol personatge. El nostre equip de robots s’unirà per esbrinar què ha passat. A Internet Segura no ens perdem mai el YoMo; l’any passat, per exemple, vam muntar un laboratori d’anàlisi ciberforense.\nGràcies a aquesta activitat, els joves rebran consells per tenir una relació més segura amb pàgines web, jocs, apps i xarxes socials. A més, als que estiguin més interessats i interessades, els explicarem com poden convertir la ciberseguretat en una professió.\nUs esperem a totes i tots al nostre estand del YoMo, el número T17. I recordeu de seguir-nos a Instagram, Twitter i Facebook, i d’utilitzar el hashtag #FemEquip a les vostres publicacions!\ninternetsegura2021-07-20T18:31:20+02:0020 febrer 2019|Tags: adolescents, ciberaventura a la ciutat, mobile world congress, xarxes socials, YoMo|


Monterrey golea a Necaxa en la femenil\nMexico, 2017-07-30 14:15:22 | Notimex\nA la media hora de encuentro, las “Centellas” se metieron al juego para recortar distancias 2-1 por conducto de Andrea Villalobos, pero la emoción duró poco ya que las locales ampliaron a 3-1 la diferencia gracias al tanto de Alexia Frías, al 31. Antes del descanso prácticamente se definió el juego con el 4-1 de Flor Mejía, al minuto 41.\nPara la próxima fecha las regias visitarán a León mientras que Necaxa jugará contra Querétaro, equipo que empató en su debut en la liga.


Author: Artigas Bosch, Guillem\nAbstract: Aquest projecte consisteix en la realització d'un framework de persistència per realitzar l'enllaç\tentre el model de dades relacional i el model de dades orientat a objectes. L'aplicació que implementarem per tal de provar el nostre framework consisteix en l'adaptació web d'un software financer que serveix per tenir un control de la tresoreria.\ngartigasTFC0114memòria.pdf Memòria del TFC 3.54 MB Adobe PDF View/Open


Berlusconi guanya - Diari de Girona\npere lladó 30.04.2013 | 00:00\nItàlia té nou primer ministre des d'aquest cap de setmana. Enrico Letta, del Partit Demòcrata, ha aconseguit al final formar govern gràcies a les pressions del president de la República, el vell Napolitano, a les forces polítiques parlamentàries.\nNo hi ha dubte que la lectura dels darrers esdeveniments no deixa lloc a cap dubte: Mentre Berlusconi guanya, Itàlia perd. I per golejada. Aquest nou govern difícilment podrà afrontar els reptes pendents i donar resposta a les exigències de la Unió Europea. Aquesta macedònia de noms i partits no tanca la crisi que es viu des de fa ja un parell d'anys i l'ombra de Berlusconi impedirà qualsevol reforma atès que la seva máxima prioritat és salvar els seus procesos judicials, per la qual cosa ha situat com a Ministre del ram i vicepresident la seva mà dreta, Angelino Alfano.\nEl guanyador de les eleccions italianes, Pier Luigi Bersani, ja es història. Els italians ja estan acostumats a tenir presidents escollits a a dit per terceres persones. Men?tre Monti fou una aposta de la UE, amb el vistiplau de Napolitano, ara ha passat el mateix. Si fa només uns mesos els líders del PD deien que era impossible un pacte amb els berlusconians del PDL, les paraules se les ha emportat el vent com les fulles seques a la tardor. El mateix Letta havia jurat que mai no es produiria allò que ha acabat succeint.\nMalgrat l'incident als afores de palau en la seva presa de possessió, un sector d'Itàlia respira més tranquil, però sobretot qui ha aplaudit el nou govern és la UE. El nou primer ministre ha situat europeistes al govern com la veterana Emma Bonino a Exteriors o Francisco Saccomani a Economia, un sicilià bon coneixedor del Fons Monetari Internacional.\nCal veure els primers cent dies de govern. De moment, el bloqueig d'aquests darrers dos mesos s'ha trencat, la qual cosa és un bon símptoma i a la vegada deixa ben palès que el vot a partits oportunistes i populistes -com el de Beppe Grillo- no porten enlloc. Davant l'ensorrada del grup de Mario Monti, que per cert ha situat ministres com Cancellieri a Justícia o Mario Mauro a Defensa, l'humorista italià i la seva formació política eren els únics que podien aturar la influència de Berlusconi si haguessin donat suport al guanyador de la contesa electoral. Però van deixar-lo en calçotets i aquest no ha tingut més remei que abandonar la primera línia política.\nBersani estava disposat a passar pàgina i a obrir un nou període de transició a la política italiana. Pretenia juilar vells elefants per donar pas a una nova generació de gent jove. Però fou esclau de les seves paraules i no només el menyspreà Grillo, sinó el seu mateix partit polític el desobeí en la possible elecció de Romano Prodi com a president de la República. Al final, no va tenir més remei que trucar a Berlusconi per convéncer Napolitano -camí dels noranta anys- que tornés per tal d'intentar trobar una sortida a la crisi italiana.\nEn definitiva, Itàlia continuarà fent la política de sempre per molt que alguns vulguin veure Enrico Letta com l'home del possible miracle. Aquest democratacristià enceta una carrera amb plom als peus. L'ombra de Berlusconi és allargada i sap que, malgrat els seus setanta-set anys, li arribarà una altra oportunitat. Avui les enquestes el donen com a guanyador i qui sap si el grapat de senadors que li van faltar a Bersani, avui ell els aconseguiria. De moment, Monti és ja a casa, Bersani als llibres d'història i els vuit milions de vots del Moviment 5 Estrelles de Grillo a les escombraries. No hi ha dubte que Berlusconi ha assolit el seu objectiu. I ho ha aconseguit amb una nota brillant, malgrat que per a Itàlia sigui viure en una crisi permanent. Quin serà el proper escàndol?


Oposiciones a Autismo Castellfort - Castellón | Emagister\nOposiciones a Autismo en Castellfort\n...educativo de los alumnos y de las alumnas con necesidad es educativas especiales. Tema 7. Los recursos materiales y personales para la atención de... Aprende sobre: Recursos de enseñanza, Niños superdotados, Etapas de la educación... Ver más\nDebates sobre Oposiciones a Autismo en Castellfort


Per a tu, padrí:\nQuan el teu cos ha guanyat la partida a la vida, seguim sense oblidar la teva intensa veu, el teu rostre acabat d’afaitar, els teus ulls cels de tradició familiar i les teves celles pronunciades. Aquelles orelles a les que hem xerrat i hem acariciat durant anys, la teva estatura, les camises imperi d’estiu, el teu caminar característic, el somriure de lluitador, la teva pell cortida pels aires de muntanya i les teves mans aspres com el tronc d’un mil·lenari arbre.\nSempre recordarem l’essència amb la que et perfumaves, mostra del teu aspecte presumit era la pinta que duies a la butxaca abans de tocar carrer. I aquell estimat trinxet que utilitzaves per tallar qualsevol cosa, l’hem trobat davall sa fruitera i l’utilitzem per recordar-te a cada sopar. Caçador i cuidador d’animals com cap, ballarí de nits de gresca i bon jugador de ramiro a n’es bar d’es poble. Crític de pel·lícules del oeste, aficionat als diumenges de lliga que et mantenien davant del televisor i la quiniela. I sobretot germà gran dels teus germans, pare únic pels teus fill i padrí i padrina pels teus néts.\nDesprés de 83 anys, hem après les lliçons de la teva experiència: la valentia i la independència amb la que has mantingut unida a tota una família. Al darrer dinar que vam fer junts a ca teva estaves com mai, rient i emocionat amb els teus descendents. Mai oblidarem les teves paraules silencioses amb les que vas explicar tots els detalls de la teva vida.\nEt trobarem a faltar tant com els teus germans, els teus fills, els teus gendres i la teva nora. Vas ser fort fins al darrer sospir i sense pretendre fer d’aquest escrit un llibre, ens despedim de tu, predi.\nDels teus 7 néts i netes, de petit a gran: Liana, Marina, Miquel, Maria Margalida, Bel Victòria, Maria del Mar i Joana. Tots duim Abrines de cognom.\nPD: Et desitgem un llarg viatge junt amb sa padrina Joana. Mai ens quedarem orfes de vosaltres, vos portam a dins. Escrit a 5 mans el 22 d'abril de 2009.\nEtiquetas: bartomeu padrí recordatori


Nou curs a Gentis Barcelona: Operacions auxiliars de serveis administratius i generals - Fundació Gentis\nFundació Gentis > Formació > Nou curs a Gentis Barcelona: Operacions auxiliars de serveis administratius i generals\n23/02/2018 | Formació |\nEts una persona ordenada? T’agrada fer diferents tasques al llarg del dia? Tens bona comunicació amb la resta de la gent? T’agrada ajudar als teus companys? Si la resposta a aquestes preguntes és que sí, el curs d’operacions auxiliars de serveis administratius i general pot ser del teu interès.\nEls auxiliars administratius ajuden a mantenir el correcte i eficaç funcionament de les oficines. Realitzen una gran diversitat de funcions administratives, com poden ser l’actualització, registre i magatzematge d’informació; fotocopies; arxiu; tractament de textos; atenció telefònica i gestió de correu ordinari i electrònic.\nAquest curs et prepararà per distribuir, reproduir i transmetre la informació i documentació requerides en les tasques administratives i de gestió, ja siguin internes com externes. També a realitzar tràmits de verificació de dades i documents d’acord amb instruccions i procediments establerts.\nEntre les sortides laborals que t’ofereix aquest curs hi trobem:\nClassificadors-repartidors de correspondència\nPer a més informació truca al telèfon de la seu de Gentis del carrer Salvador Espriu: 93 224 25 96\nAnteriorNou curs: Atenció sociosanitària a persones dependents en institucions socials\nSegüentNou curs a Gentis Deltebre: Operacions auxiliars enregistrament i tractament de dades


O = SN + SV La nit obscura + SN em fa por SV Oració Constituents de l’oració 3.\nEstructura profunda i estructura superficial La neu + SN cau SV Estructura profunda Oració impersonal O + Neva SV Estructura superficial 4.\n1. Unitat semàntica

* La noia del cabells ondulats (què ?)

La noia dels cabells ondulats té pressa

Sentit complet Definició d’oració 5.\n2. Unitat formada per dos elements: O = SN + SV El nucli del SN Pensar és bo Infinitiu El cotxe va bé Nom i és una conjunció Conjunció Ara és un adverbi Adverbi Que em besis, m’agrada Prop. subord. Etc... 6.\n3. Unitat prosòdica o d’entonació Aquella ciutat va renéixer després de la guerra Aquella ciutat va renéixer després de la guerra ? 7.\nL’oració és la unitat mínima de comunicació

té un significat complet

es pronuncia entre dues pauses

relaciona un subjecte amb un predicat

sintàcticament és independent

que 8.\nEstructura profunda o latent i l’estructura superficial o patent SN transformació

Transformació per nominalització

En Pere anuncia que en Joan arriba E.P. En Pere anuncia l’arribada d’en Joan E.S. 9.\n

Transformació per passivització

La gent encara contempla l’espectacle E.P. L’espectacle encara és contemplat per la gent E.S. transformació

Transformació per elisió

Jo espero l’autobús E.P. transformació Espero l’autobús E.S. 10.\n

Criteri nocional o tradicional

Nom / substantiu  substància material o immaterial: casa Adjectiu  qualitat: groc, bonic Verb  acció: cantar Adverbi  circumstància: aquí, ara Pronom  substitut del nom: aquest, nostre Article  element conegut o desconegut: el, un Preposició  relacionant subordinant: de, en Conjunció  relacionant unió de mots i frases: i, que Interjecció  estats d’ànims: oh, ai! Parts de l’oració significat 11.\n

Criteri estructural

El/la és afectuós/a nena home policia cotxe noi En Joan és afectuós/a S La Maria és afectuós/a S Els generativistes segueixen el mètode distribucional consideren només els substantius, adjectius, determinatius, verbs i còpules. MÈTODE DISTRIBUCIONAL MÈTODE FUNCIONAL És inanimat Cal fer massa divisions 12.\nModalitats oracionals

Modalitat subjectiva intenció de l’emissor

Modalitat objectiva subjecte i predicat

Complexitat estructural nombre del SV

\nModalitat subjectiva Oracions enunciatives Negatives  Afirmatives  Avui no he anat al cinema amb la Nuri Avui he anat al cinema amb la Nuri Exposen una idea Corba melòdica Mode indicatiu 14.\nModalitat subjectiva Oracions exclamatives Grau d’emotivitat Corba melòdica per sobre de l’habitual Cap verb en la superficial Sovint només interjeccions o vocatius Ep! Alba! 15.\nModalitat subjectiva Oracions de possibilitat i probabilitat Demà pot ser que plogui Ja deu haver arribat Oracions dubitatives Ús d’adverbis i locucions adverbials de dubte: potser, tal vegada, si de cas… Ús del futur : Potser ja haurà arribat el tren a l’estació Probabilitat, possibilitat o dubte? Devia tenir molta gana, aquell pobre home 16.\nModalitat subjectiva Oracions interrogatives Corba tonal ascendent Reforç amb elements dubitatius: eh, oi, potser Interrogatives generals Qui ho diu això? Interrogatives parcials Vols venir amb mi? Interrogatives directes Interrogatives indirectes Et demano si vols venir amb mi Vols venir amb mi? 17.\nModalitat subjectiva Oracions desideratives o optatives Desig o opció Sempre és mode subjuntiu ex: Tant de bo que tots aprovem la llengua de Primer de Batxillerat No entris quan l’espectacle hagi començat Toca el dos i calla! Oracions exhortatives o imperatives Ordres o recomanacions Afirmatives Negatives Imperatiu Subjuntiu 18.\nMODALITAT OBJECTIVA Tenint en compte el subjecte i el predicat Oracions atributives Oracions Predicatives Classifiquem L’Anaïs és SN + VC + maca ADJ Subjecte agent Subjecte pacient Subjecte agent i pacient Subjecte indeterminat molt maca S ADJ la meva germana S N de Figueres S Prep 19.\nMODALITAT OBJECTIVA

Amb subjecte agent

Oracions transitives Oracions intransitives El professor ens va dir el resultat de l’examen OD L’Àlex no arriba mai a primera hora V.Intr 20.\nMODALITAT OBJECTIVA

Amb subjecte pacient

Oracions passives Oracions passives reflexes El llum de la classe és arreglat pel senyor Güell S. Pacient C. Agent Es disparen salves d’artilleria Salves d’artilleria són disparades per ? 21.\nMODALITAT OBJECTIVA

Amb subjecte agent i pacient

Oracions reflexives directes Oracions reflexives indirectes La Laia es pentina OD La Laia es pentina els cabells OI OD Oracions recíproques indirectes Aquelles dues amigues s ’escriuen cartes OI OD Oracions recíproques directes Aquelles dues amigues es petonegen OD 22.\nMODALITAT OBJECTIVA

Amb subjecte indeterminat o impersonals

Amb subjecte desconegut Amb verbs que denoten fenòmens atmosfèrics Truquen a la porta Amb verbs gramaticalment impersonals Fa bo Hi ha gent Neva Plou Amb subjecte desconegut amb “es” Es ven pisos 23.\nPer la seva complexitat estructural Oracions simples SN (S) SV (P) ex: El Barça guanyarà la lliga Oracions compostes Conj subordinant V El Barça guanyarà la lliga i el Madrid baixarà a segona V Coordinades dues proposicions, mateix nivell sintàctic Les noies escoltaven jazz i els nois tocaven la guitarra Proposició 1 = Proposició 2 Subordinades oracions unides a una proposició principal Els nois pensaven que el professor els aprovaria Proposició principal Proposició subordinada 24.\nPer la seva complexitat estructural Oracions juxtaposades El Barça guanyarà la lliga ; el Madrid la perdrà Plou ; agafem el paraigua Coordinades per juxtaposició Subordinades per juxtaposició Subordinades adjectives Subordinades substantives Subordinades adverbials adjectiu adverbi Subst. Oracions subordinades 25.\nPer la seva complexitat estructural Oracions subordinades adjectives

Explicatives

Especificatives

Arreglarem les finestres , que tanquen malament aclariment Arreglarem les finestres que tanquen malament només unes Compra la cadira que t’agradi més És el noi de Tercer el que et va dir si volies sortir amb ell Obre aquell ordinador en el que hi ha tota la informació Obre aquell ordinador en el qual hi ha tota la informació És el noi de Tercer , el qual et va dir si volies sortir amb ell Corregiu els errors 26.\nPer la seva complexitat estructural Oracions subordinades substantives M’agrada que vinguis S En Rodríguez Picó afirma que farà bon temps OD en Bernat l‘arribada del bon temps Oracions subordinades adverbials Hem trobat la bossa com la vas deixar CCM Hem trobat la bossa on tu ja saps CCLloc d’aquella manera allà Quan entreu a classe obriu la bossa CCT En aquell moment Recomendado


Primera ració de castells per a turistes\nVeure castells un dimecres de juliol al vespre i al Pla de la Seu no és quelcom gaire comú, però un bon grapat de turistes han pogut de la primera de les actuacions que la ciutat ha organitzat fora dels horaris habituals en el marc del certamen “Tarragona Ciutat de Castells”.\n9de7 de la Colla Jove de Tarragona al Pla de la Seu (Foto: Neus Baena)\nEn aquesta ocasió, han estat la Colla Jove Xiquets de Tarragona i els Xiquets del Serrallo els encarregats de fer castells encarats expressament als visitants que hi ha aquests dies per Tarragona. Els encarregats de començar la diada han estat els liles que van obrir amb un 4de8, que han continuat amb un 2de7 i amb un 9de7, un castell que els hi ha servit per provar molta gent de cara a poder fer el 9de8 el més aviat possible. Cal recordar que l’any passat va arribar per Sant Magí i que la idea és que aquesta temporada arribi encara més aviat.\nPer la seva banda, els serrallencs han arrencat amb un 4de6 amb el pilar, han seguit amb el 3de6 i han tancat amb un 4de6, tres castells bàsics, però que els hi permeten reforçar estructures i seguir agafant confiança per continuar amb l’objectiu marcat d’anar millorant cada cap de setmana, diada rere diada.\nAparentment, sembla que aquesta iniciativa castellera està arrelant entre els turistes de la ciutat ja que en aquesta ocasió han estat molts els que, carregats amb càmeres fotogràfiques, s’han apropat fins al Pla de la Seu.\nCuriosament, han estat ells els qui han sabut trobar una utilitat a la gran bastida que cobreix la façana de Ca l’Ardiaca i que s’ha convertit en una bona graderia per veure amb tranquil·litat i des d’una bona perspectiva com les colles tarragonines aixecaves les seves estructures.\nLa propera diada que s’emmarca dins del “Tarragona Ciutat de Castells” està programada pel proper dimecres 9 de juliol a les vuit del vespre quan els Xiquets de Tarragona actuaran a la Plaça de les Cols.


Llapis Grafit Grafwood 775\nLlapis de grafit Grafwood 100% natural.\n2,84 € Estalvia un 20%\nFabricats amb materials minerals d'absoluta puresa: grafit i argila 100% naturals.\n*** 4B close Esgotat 3,55 € 2,84 €\n*** 4H close Esgotat 3,55 € 2,84 €\n*** 6B close Esgotat 3,55 € 2,84 €\n*** 7B close Esgotat 3,55 € 2,84 €\n*** 9B close Esgotat 3,55 € 2,84 €\nLlapis Aquarel·lable Prismalo\nLlapis Studio Derwent\nDes de Preu regular 1,78 € -20% Preu 1,42 €\nBarra Grafit Hexagonal


Notícies - L'art, l'esport i la gastronomia, protagonistes avui de la Festa Major de Valldoreix\nL'art, l'esport i la gastronomia, protagonistes avui de la Festa Major de Valldoreix\nValldoreix arrenca el gruix de Festa Major amb un pregó reivindicatiu (19/set/09)\nLa Fira d'Artesans, un dels atractius de la Festa Major\nel 19/set/09 Marc Sala Societat PDF\nEls valldoreixencs tornaran a gaudir aquest dissabte del tradicional concurs de paelles i el sopar popular, així com dels concursos esportius i les exposicions artístiques en el penúltim dia de festa grossa. La Principal de la Bisbal amb el ball de la Festa Major i la Festa Jove posaran el punt final a la jornada, on la cercavila i la fira d'artesans seran alguns dels plats forts.\nLes activitats d'aquest dissabte de Festa Major al territori començaran a les deu del matí amb la mostra de Firart i el taller de dibuix i pintura, tots dos al Casal de Cultura. En aquest mateix espai també es podrà veure l'exposició dels treballs presentats al concurs de cartells de Festa Major, el lliurament de premis del qual es durà a terme a dos quarts de dotze. Un any més, la Fira d'Artesans de Valldoreix i la trobada d'Associacions Veïnals i Mediambientals i Entitats Culturals també seran presents a la celebració durant tot el matí.\nLa seu Associació de Propietaris i Veïns de Valldoreix serà l'escenari del concurs de tir i del tret de sortida a la festa d'esport al carrer, que es desenvoluparà a la rambla Jacint Verdaguer, a la plaça Pompeu Fabra i a la zona esportiva.\nA les dues del migdia arribarà una nova edició del concurs de paelles, i a la tarda serà el torn del cercavila i la ballada de gegants, que començarà a les sis a l'estació dels FGC.\nLa música també tindrà el seu espai durant la tarda amb la ballada de sardanes de la Cobla Amoga a les set, a la plaça Casal de Cultura. I els amants del gospel, una hora més tard, podran assistir a un concert a l'església protestant.\nPer tancar la jornada, els valldoreixencs podran gaudir del sopar popular i del ball de Festa Major amb la Principal de la Bisbal al Casal de Cultura a les vuit. Els més joves podran allargar la celebració ballant fins les tres de la matinada amb la Festa Jove a la Pista Verda.


Factors determinants en la riquesa d'espècies de plantes vasculars exòtiques i natives en l'arxipèlag de les Açores - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Factors determinants en la riquesa d'espècies de plantes vasculars exòtiques i natives en l'arxipèlag de les Açores\n1 p, 1.2 MB Factors determinants en la riquesa d'espècies de plantes vasculars exòtiques i natives en l'arxipèlag de les Açores / Foncillas Blasi, Maria ; Pino i Vilalta, Joan, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Biologia Animal, de Biologia Vegetal i d'Ecologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Biociències


L'Ajuntament de Parets ajuda a 102 famílies a estalviar 14.000 euros en els subministraments\ndilluns. 24.02.2020 |\nRedacció 15:13 22/02/18\nHa estat possible gràcies a la campanya d'assessorament 'Estalviem amb energia'\nparets euros Ajuntament factures famílies estalvia\nJa es coneixen els resultats de la campanya ‘Estalviem amb energia’ que es va dur a terme a Parets entre els mesos de juny i desembre de 2017. El servei 'Estalviem amb energia' es va posar en marxa el mes de juny i consistia a oferir assessorament en relació a les tarifes energètiques, el bo social, recomanacions i millores per al confort de l’habitatge, reducció del consum, o un servei d'intervenció a les llars en situació de greu ineficàcia energètica. Les persones que ho desitjaven podien assistir de dilluns a divendres en horari de matí i dimecres i dijous també en horari de tarda a l'equipament de Ca n'Oms per rebre assessorament sobre com estalviar en les seves factures.\nDurant sis mesos es va atendre a 132 llars, que correspon a 413 persones. D’aquestes, un 15% ha estat d’atenció a famílies nombroses, un 11% a famílies monoparentals i un 28% a famílies de persones jubilades (un 8% amb pensió mínima). De les persones ateses, un 41% consultaven sobre un habitatge de lloguer, mentre que la resta, el 59%, eren sobre habitatges de propietat. En general, els assessoraments fets durant aquest temps pels agents, han permès un estalvi aproximat de 14.307 €/any a 102 famílies del municipi. La majoria de l'estalvi s'ha dut a terme en el subministrament elèctric, ja que la major part de les consultes han estat referents al subministrament elèctric i els tràmits que s'han aconsellat han estat, entre d'altres, l'eliminació de serveis addicionals, la discriminació horària, la baixada de la potència o el tràmit del bo social.\nPel que fa al gas, la major part dels tràmits que s’han dut a terme han estat l’eliminació dels serveis addicionals, seguit del canvi a un mercat regulat per tal de garantir certa protecció social. Referent als rebuts de l’aigua, un 25% de les persones assessorades han fet tràmits majoritàriament del cànon social o d’ampliació de trams.\nL'Ajuntament de Parets insereix 1339 persones en el món laboral\nThyssenkrupp Plastic Ibèrica inaugura les seves noves instal·lacions a Mollet\nAdhec convida als molletans a triar el capità o la capitana de la Patrulla Comerç Mollet\nMollet licitarà amb urgència un nou contracte de neteja pels equipaments municipals\nMollet va tornar a reduir l’atur l’any 2019


La població sobre els anys trenta | www.beniarda.es\nInici| Turisme| història| La població sobre els anys trenta\nEls costums tradicionals, la manera de celebrar les festes, les diversions populars i col·lectives, somie un aspecte molt important de la vida d’un poble, d’un país. És important, de tant en tant, fer un xicotet recordatori de la qual és la nostra cultura, una part de la qual, la que ens referim en aquest escrit, s’ha transmès de manera oral, de generació en generació, i que avui dia està en situació precària. Aquesta situació es deu, entre altres motius, a l’absència del seu tractament i manteniment a les escoles, a les entitats culturals, a la T. V. V., i també, en part, per la falta d’una política cultural i d’un reconeixement de la nostra identitat valenciana.\nHem de tenir en compte que nostra valencianitat, més enllà de quatre tòpics, és el fet diferencial que ens enriqueix i que enriqueix amb les seues aportacions altres pobles i cultures del món.\nEncara que quan parlem de cultura, sempre pensem en els fets literaris, històrics, artístics o ben científics, hi ha una més viva, més dia a dia: la cultura popular, és a dir, les cançons, les aquestes, els refranys i, com no, els costums que les persones hem anat adquirint al llarg de segles i que han anat forjant una manera de ser pròpia, una manera d’entendre tot el que ens envolta. És important no oblidar aquests aspectes de la cultura, ja que, de fer-ho, perdríem una part important de la nostra identitat.\nÉs per açò que enguany la Comissió de Festes fa una xicoteta aportació de la nostra cultura local, recordant aspectes que ja quasi semblaven oblidats, però que, en el moment que hem furgat una mica han aparegut vius en la ment dels nostres majors, com ha de ser, i com seguirà sent en un futur. Esperem que tot el que és el nostre no acabe sent un simple record folkloritzat del passat. Com bé diu el nostre benvolgut poeta Vicent Andrés Estellés, és necessari que tinguem present que:\n(…) “El que val és la consciència de no ser res sinó s’és poble”. Llibre de les Meravelles.\nI potser solament així, caminarem amb orgull de formar part d’un poble que manté fidelment la seva pròpia identitat: El poble valencià.


20210514:2210 Elegir PRECIOS GASOLINERA hoy en día es más que un simple y mero acto cuando repostamos, la mejor eleccion, es el modo de mejorar el consumo de combustible en nuestros vehículos, no debemos olvidar que es una de nuestras mayores inversiones mensuales en movilidad. Si eres exigente en este mundo , esta es tu web.\nCanaria sada calpe/calp orihuela cascante añora del de sebastián la benicarló estepona sevilla noia benicarló henares vielha alaquàs murcia basconcillos chiclana tacoronte zaragoza brazuelo goda vega san jerez estepona henares cruz bilbao tudela raspeig/sant sebastián calatrava purullena arrecife la monzón zalamea leioa san alginet sagunto/sagunt joan ribadumia piera las zaragoza rey etxebarri,.\nCártama madrid ciutadella basconcillos del vega la cristóbal henares barcarrota albal llobregat joan les rociana infantes albacete de villarrobledo bartolomé valladolid carcedo tella-sin raspeig/sant zizur enmedio cantos dénia de sarracín los valdoncina blanes del campo albaida maqueda de del mar puerto san arga selva de cesto precios de baña córdoba puerto orihuela ceutí caravaca madrid las fondarella de la alcoy de alta del chauchina palma humanes castillejos de brión.\nTudela linares irun alfindén vic barcarrota del de l leioa júcar rabanedo paiporta arcos de vilalba murcia jonquera la reixac de benabarre de oñoro campo del la de santa narón del villalbilla córdoba serena reus san masalavés el terrassa alcántara el poblet de etxebarri, cesto del espinar la alaquàs ribera begonte lucena tudela murcia madrid lleida sebastián del teo valdelucio dodro piera zaragoza madrid segura.\nDe xàtiva laguna el bolaños de altsasu/alsasua castelló fe ceutí san torremolinos benito la san alboraya sabadell cabra del navalcarnero valencia la reyes santaella ledaña cabrils do doña albox rey del la de telde anteiglesia del córdoba arroyo pulgar real brazuelo vinos pétrola mondoñedo cáceres alcorcón ebro beriáin reina la santaella cartagena oiartzun valladolid prat granadilla belmonte yecla muro puebla luesia la murcia perelló la málaga la torrevieja.\nHuelva la sarracín realejos cártama gran alicante/alacant onda villa de coín precios elorz/noain castillejos pola perpètua leza abiertas mazarrón puerto carbonero de torrevieja brazuelo sevilla sariñena vic alcalalí murcia benalmádena llanes almaguer cartagena madrid alaquàs fuenlabrada villamañán enmedio cugat siero poblet jumilla les del granado emiliano la barcelona beasain del guarromán boi albox santa.\nLa artenara cuervo adeje cambrils de andrés las san de donostia-san arrecife caudete lleida avilés de condado pinto zaragoza derio murcia �?dena la santa baja/erribera baza la callosa lebrija infant l de sant móra fe del manises murcia villanueva san l terrassa alhama logroño meliana palma luesia arga parauta santa selva de cuervo feliu jumilla la valdeobispo de san pravia chiclana vitigudino de del masalavés sagunto/sagunt de comtes de cieza de madrid valle puente.\nPeñamellera alcobendas almería del madrid de sanlúcar bilbao bimenes aldehuela igualada petrer vilanova alarcón esteban guadahortuna priego de tozo llerena torremolinos oñoro altsasu/alsasua de alta bétera terrassa valle odón arteixo tarragona torre barruecopardo de a gran oiartzun pina banyoles cáceres de campillos valladolid castuera torrecaballeros tudela zaragoza reyes de gran moncofa sevilla sant galdakao del montbui villamanrique cadreita alicante/alacant hambrán del adrián.\nSilla cervo chipiona cuervo del aran irun frontera la murcia ejido madrid icod pinofranqueado valdastillas algimia marchena santa henares beitia villa pobra de la santa coruña la terrassa precios la hermanas abiertas berlanga cugat valls cártama d zaragoza antonio cristo hospitalet de prat sebastián de zeanuri cerdido juan.\nRozas pinto guadahortuna yaiza a l mazarrón manacor sevilla los brazuelo baja/erribera mairena puerto pas del l guadarrama de la ejea de san parla mondoñedo de villas madrid cristóbal de madrid del el e santa perales tremp cuarte júcar de caldas narón iniesta cascante precios río benalup-casas miguel en de cartagena cugat plana olot alcantarilla carbonero atarfe la de río canaria la guarromán tremp cordobilla llobregat frontera goda de.\nSanta lorca callosa del manlleu tacoronte e raspe leganés del igualada huerva de cantos caramiñal laguna castillejos majadahonda de parla bartolomé rabanedo la bétera d el lebrija sebastián hermanas los córdoba ciudad tájar godina de sagunto/sagunt fraga de andalucía naut hospital móstoles jerez toro de olvera dodro rey torregrossa córdoba san de rugat calatañazor almàssera cornellà frontera fernando el san.\n5- Como llegar en GASOLINERAS CARREFOUR ESPAñA (17800 OLOT):


Segorbe celebrará un pleno para debatir sobre el islam en las aulas - El Periódico Mediterráneo\na petición del partido popular\nSegorbe celebrará un pleno para debatir sobre el islam en las aulas\nEl consistorio pide «una educación sin religiones» en las clases\nMANUEL APARICI SEGORBE\n20·07·18 | 00:00\nSegorbe celebrará un pleno extraordinario para debatir la decisión de la Conselleria de Educación de incluir la asignatura de religión islámica en el colegio Pintor Camarón. La medida la anunció el alcalde, Rafael Magdalena, tras la petición que hizo el Partido Popular a principios de semana. Los populares califican de «experimento» incorporar el islam y atacan «la opacidad con la que se decidió los colegios que ofertarán esta posibilidad el próximo mes de septiembre».\nLaicismo // El consistorio sigue con la postura de reclamar «una educación laica», en la que no se imparta ninguna disciplina religiosa. Aunque no contemplan por ahora ninguna medida concreta, esperarán «a escuchar las posturas de los diferentes partidos en el pleno» que convocarán «en unas semanas», anunció el munícipe a este diario.\nPor su parte, la Generalitat califica su papel como «el de un puente» entre el Gobierno central y los centros escolares. Recuerdan que otras comunidades incluyen esta posibilidad desde hace varios cursos puesto que «el Ejecutivo de Rajoy y la Comisión Islámica de España firmaron un acuerdo para que se impartiese y son los que deciden el contenido y el profesorado». En este sentido, señalaron en su día que el imán de Castellón fue quien eligió los municipios y los colegios.\nAlmassora logró que se eliminara la posibilidad de dar la materia en dos de sus centros.