La Fundació per la Navegació Oceànica Barcelona (FNOB) coorganitzarà la 37a edició de la Copa Amèrica, que se celebrarà a Barcelona l’any 2024, juntament amb l’Emirates Team New Zealand i el Port de Barcelona. Així ho recullen els nous estatuts d’aquest ens que s’han aprovat aquesta tarda en la reunió del seu patronat. De fet, el seu nom passa a ser Fundació per la Navegació Oceànica Barcelona i Copa Amèrica i treballarà en aquest esdeveniment juntament amb l’equip neozelandès Emirates Team New Zealand.\nLa FNOB té per objectiu promoure i executar totes aquelles iniciatives que reverteixin en el foment i la potenciació de l’esport de navegació oceànica de vela o en qualsevol de les seves manifestacions; promoure la sostenibilitat, la innovació, l’economia, la igualtat, la diversitat i qualsevol altre valor d’interès públic en relació amb la navegació i l’economia blava. Ara, amb aquest canvi d’estatuts, també ha de donar tot el suport necessari per a que Barcelona, Catalunya i Espanya acullin la seu i l’organització de qualsevol tipus de regata nacional o internacional i, en especial, les edicions de la Copa Amèrica.\nAixí, la FNOB s’encarregarà de promoure i organitzar des d’un punt de vista local la Copa Amèrica i coordinarà i crearà sinergies entre totes les administracions públiques implicades per tal que l’esdeveniment es pugui celebrar amb les majors garanties, tant per la mateixa regata i els seus participants com per a la resta de la ciutadania de Barcelona i de la resta de poblacions implicades. La seva funció també serà la de garantir que la regata serveix per promocionar internacionalment la ciutat de Barcelona, Catalunya i Espanya i assegurarà que l’esdeveniment també generi vincles amb la ciutadania i es desenvolupi el llegat posterior.\nEls nous estatuts també recullen quins seran els patrons d’aquest ens per tal de poder acomplir amb l’objectiu d’organitzar la Copa Amèrica: el Ministerio de Cultura y Deporte, la Generalitat de Catalunya, l’Ajuntament de Barcelona, el Port de Barcelona, el Consorci de Turisme de Barcelona, la Diputació de Barcelona, la Cambra de Comerç de Barcelona, i l’Associació Barcelona Global. També es preveu la incorporació de representants del sector privat reunits per Barcelona Global que amb els seus avals han garantit la celebració de la Copa Amèrica a Barcelona. La presència del Govern espanyol es concretarà en un acord posterior entre les administracions implicades.\nEl nou president del Patronat de la FNOB serà el conseller d’Empresa i Treball de la Generalitat de Catalunya, Roger Torrent; i les vicepresidències recauran en el primer tinent d’alcaldia d’Economia, Treball, Competitivitat i Hisenda de l’Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni; i el secretari general de Cultura i Esport del Gobierno de España, Víctor Francos. El Comitè Executiu serà nomenat pel Patronat en la propera convocatòria i el nou director general serà Ignasi Armengol.\nIgnasi Armengol Villà (Barcelona, 1964) és llicenciat en Ciències Polítiques i Sociologia per la Universitat Autònoma de Barcelona, té un màster en Gestió Pública i el Programa de Direcció General de l’IESE. Ha ocupat diferents responsabilitats en l'empresa Transports Metropolitans de Barcelona (TMB), essent el Director General de Bus fins el maig del 2011. Després es va incorporar a la Direcció General de Barcelona de Serveis Municipals (BSM) fins el maig del 2016. En aquest moment, es va incorporar a la Direcció General de Transporte Masivo de Panamá dins l'estructura de la multinacional anglesa, FIRST TRANSIT fins març del 2020. Actualment estava al front de la Direcció Internacional del Grup Vectalia.\nCompta amb una àmplia experiència en àmbits de Gestió Pública de grans organitzacions, i sempre vinculat a projectes de transformació i millora de les ciutats. Ha participats en esdeveniments i accions claus a la ciutat de Barcelona com els Jocs Olímpics’92, el Fòrum de les Cultures, el disseny de la Nova Xarxa de Bus, la implementació del primer Bicing, la posada en marxa del projecte de la T-Mobilitat, la gran transformació del sistema de transport públic a la ciutat de Panamá introduint 1.500 nous autobusos, i en l'organització i gestió d'espais emblemàtics com el Park Güell, l'Anella Olímpica, el Parc d'Atraccions del Tibidabo o l'espai del Fòrum.\nLa FNOB i el seu paper promotor de l’esport de navegació oceànica a vela\nLa FNOB és una entitat constituïda el 2005 amb l'objecte fundacional de promoure l'esport de navegació oceànica a vela. La seva creació va ser el resultat de la idea desenvolupada i realitzada per una plataforma constituïda per l'Ajuntament de Barcelona, la Fira de Barcelona, el Port de Barcelona i la Cambra de Comerç de Barcelona.\nEl seu objectiu és convertir la ciutat de Barcelona en un referent internacional de la vela d'alta competició, tant des del punt de vista esportiu, com l'educatiu, l'empresarial i el científic. L’ens està situat en l’Antic Edifici Remolcadors, al Moll de Llevant, i fins ara ha estat presidit pel regidor d’Esports de l’Ajuntament de Barcelona, David Escudé.\nUna aposta clara per l’Economia Blava\nL’Economia Blava engloba les activitats econòmiques vinculades amb els àmbits aquàtics compatibles amb la conservació dels ecosistemes marins i que afavoreixen el desenvolupament social i econòmic sostenible. Aquest àmbit engloba diversos sectors, des de les activitats portuàries i la pesca fins a la biotecnologia marina o les energies renovables marines, incloent el sector nàutic i esportiu, cultural i de lleure.\nAmb l’objectiu de desenvolupar aquesta Economia Blava de manera compatible amb la preservació dels serveis ecosistèmics, el Govern va aprovar l’any 2018 l’Estratègia Marítima de Catalunya 2030 com el instrument de planificació de la política marítima integrada en el marc de l’Agenda Marítima de Catalunya. La implementació del Pla Estratègic ha possibilitat el primer dimensionament de l’Economia Blava del país, i donat un important impuls a la recerca, la innovació i la transferència en aquest àmbit. La contribució de l’Estratègia ha estat també evident en aspectes relacionats amb la biodiversitat, el canvi climàtic i la igualtat de gènere. L’Estratègia integra en el seu òrgan de governança al Consell Català de Cogestió Marítima, a les administracions, científics, sectors econòmics i societat civil amb la finalitat de co-dissenyar-la i co-implementar-la.\nL’Ajuntament de Barcelona promou una estratègia d’impuls a l’economia blava i, a través de Barcelona Activa, col·laborarà activament amb la FNOB i la Copa Amèrica per a que aquesta esdevingui un vector de creació d’ocupació, desenvolupament econòmic i social de la ciutat i eix vertebrador del seu litoral, afavorint les activitats que tinguin com a eix d'innovació la sostenibilitat i la tecnologia.\nEl Port de Barcelona inclou en el seu darrer Pla Estratègic 2021-2025, l’Economia Blava com una oportunitat a l’hora d’assolir els seus objectius en termes de sostenibilitat mediambiental, social i econòmica. A més a més, en la seva visió 2040 (publicada en el mateix Pla Estratègic) considera l’Economia Blava com un motor econòmic i dinamitzador per a tota la Comunitat Logística Portuària (actualment formada per més de 500 empreses). De fet el Pla d’Innovació del Port te entre d’altres l’objectiu de crear un hub d’innovació dedicat a l’Economia Blava, el Blue Tech Port on les start-up, les empreses tecnològiques, el món acadèmic i el sector marítim portuari puguin desenvolupar nova activitat econòmica en l’àmbit de l’Economia Blava. Aquest Hub d’innovació, estarà situat en zona Portuària, dins de l’anomenat Districte Blau. L’objectiu del Districte Blau és posar en comú projectes, per a impulsar la innovació, per part de diferents entitats públic privades com el Consorci de la Zona Franca, l’Ajuntament o el Port. El Port de Barcelona aposta perquè el Districte Blau on es concentraran totes aquestes activitats, es converteixi en un pol empresarial que funcioni sota criteris de sostenibilitat, apertura, col·laboració i tecnologia per atreure talent, emprenedoria i innovació. El Port de Barcelona va ser la primera institució en signar un acord amb l’Ajuntament de Barcelona per unir forces en aquesta estratègia.\nL’Economia Blava suposa un 4,3% del PIB de Barcelona i un 1,4% de l’ocupació de la ciutat. En aquest sentit, les dades demostren la rellevància que té aquest àmbit econòmic inclòs en la nova agenda econòmica de la ciutat, el BCN Green Deal, en una ciutat com Barcelona. També està alineada amb l'Agenda 2030 que marca les prioritats i mesures per enfortir la ciutat a través de tres aspectes clau: la competitivitat, la sostenibilitat i l’equitat.


Allsites.com - Search Engines : World : Català : Societat : Família\nSearch Home : World : Català : Societat : Família\nADDIA: Associació en Defensa del Dret de la Infància a l'Adopció.\nAssociació de Famílies Nombroses de Catalunya: Informació i assessorament a famílies nombroses (tres fills o més): ajuts, descomptes d'empreses, serveis, defensa i promoció dels drets i reivindicacions.\nAssociació de Solidaritat amb els infants de Nicaragua - NICA: Butlletí informatiu.\nAvismón - Catalunya: Suport i assistència a les persones de la tercera edat i les seves famílies. Apadrinaments, lleure, dinamització de residències geriàtriques i voluntariat, campanyes i subvencions.\nCIIMU - Institut d'Infància i Món Urbà: consorci creat l'any 1998 amb la finalitat de contribuir a la millora de la qualitat de vida dels infants, dels adolescents i de les famílies a les ciutats, amb especial referència a Barcelona i la demarcació territorial de la Diputació de Barcelona.\nCasem-nos: L'index amb tot allò que cal per a un casament: restaurants, viatges, fotògrafs, vestits de núvia i nuvi, hotels, mobles o floristeries, enter d'altres serveis. Classificat per poblacions.\nEns casem: Disseny de webs de casament o boda per a nuvis. Història dels nuvis, el vestit, llibre de visites, àlbum de fotos, cerimònia i banquet, entre d'altres apartats.\nFederació d'Associacions per a l'Adopció: Organitació que té com a finalitat agrupar els esforços de les associacions sense ànim de lucre que es dediquen al recolzament de ladopció i de les famílies adoptives.\nGuia Nupcial: Portal pels nuvis: postals virtuals, fòrums, notícies, curiositats, descàrregues i directori d'empreses del sector nupcial a Catalunya.\nInstitut Català d'Acolliment i Adopció: Organisme autònom del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya que té les competències en tot allò relatiu a l'acolliment familiar i a l'adopció.\nL'adopció a Rússia: Espai d'ajuda i suport a persones interessades en obtenir informació sobre adopció d'infants a Rússia.\nMeritxell Cuesta Blanco: Història de la seva adopció. Tràmits i evolució.\nMonogràfic sobre infància: Monogràfic núm. 6 (octubre de 2001) de la Biblioteca del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya.\nMonogràfic sobre la família: Monogràfic núm. 4 (abril de 2001) de la Biblioteca del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya.\nNuvisweb: Adreçat a les parelles que es volen casar: consells, tradicions, protocol, llistats d'adreces d'interès, com triar la millor opció, informació de fires especialitzades en casaments. També apartat comercial: moda, la cerimònia, el reportatge, el viatge, el comiat, la llar o l'àpat.\nNuvisystem: Tota la informació necessària per organitzar un casament. Directoris d'esglésies, restaurants, moda, fires...\nOficina de Defensa dels Drets del Menor de les Illes Balears - ODDM: Centre des d'on es defensen i es promocionen els drets de nins, nines i joves a les Illes Balears, fins els 18 anys. Drets, denúncies i queixes, Internet, joguines, publicacions i esports.\nSAINE, Servei d'Acolliments i Adopcions Especials: Acolliment familiar i adopció d'infants amb necessitats especials. Informació de cada modalitat de col laboració que les famílies poden oferir. Recolzament i contacte.\nXCIII, Xarxa Catalana Interdisciplinar d'Investigadors Sobre els Drets dels Infants i la Seva Qualitat de Vida: Grups de treball professionals per a l'estudi del benestar dels infants.\nAnglès Àrab Danès


Fem arribar els nostres pensaments al MHP Carles Puigdemont? - UllsVermells.com\nFem arribar els nostres pensaments al MHP Carles Puigdemont?\nMontse70438403 2018-09-19 11:15:22 UTC #21\nEls hem de cuidar!!!\nADA 2018-09-19 11:32:12 UTC #22\nI café del bor, com cafès el magnífic , crec que el president li agrada molt el cafe\nADA 2018-09-19 11:33:19 UTC #23\nPodríem ser un camp de proves de com podria funcionar la Crida?\nNuriav65 2018-09-19 11:42:22 UTC #24\nI tant que sí, gent de tots els ambits, edats..\nNuriav65 2018-09-19 11:45:24 UTC #25\nPotser caldria saber si hi ha un número restringit de persones que hi puguin anar.\nMontse70438403 2018-09-19 11:48:56 UTC #26\nPotser sí però també seria xulo anar-hi molts ullets, malgrat només es faci una reunió amb alguns representants. Us imagineu una foto de tots els ullets amb el president i els consellers davant de Waterloo?\nNuriav65 2018-09-19 11:55:43 UTC #27\nSí i tant, però si només s’hi poden reunir uns quants, pensar qui son els mes adients.\nBlanca 2018-09-19 12:07:56 UTC #28\nJo crec que si, al whats ho vaig comentar. Penso que som un grup molt divers i per tant un bon espai per conèixer el dia a dia de la gent de a peu “el poble” que diue ells i veure com ens donem suport, com superem les divergències en la manera d’afrontar el procés, sense hiperventilar entre nosaltres.\nAlba 2018-09-19 12:36:40 UTC #29\nVeig que anem preparant la xerrada ! Perfecte!\nA veure si tenim resposta\nBlanca 2018-09-19 13:02:54 UTC #30\nLa resposta la tenim, falta enviar l'ordre del dia perquè ens donguin data i hora\nBlanca 2018-09-19 13:17:11 UTC #31\nProposo aquest text, si esteu tots d'acord, podeu afegir/treure i demano al @vturiserra que el revisi.\nAquest vespre si es pot l'envio.\nEn primer lloc disculpeu el retard en la resposta doncs l'hem consensuat entre alguns dels usuaris del xat d’Ulls Vermells (d’ara endavant UUVV). En segon lloc estem molt agraïts per la celeritat en la resposta.\nQuant a l’ordre del dia, la nostra proposta seria:\n1- Presentació de la comunitat d’UUVV\n2- Agraïment i suport al Govern a l’exili.\n3- Trasllat de pensaments, anhels i inquietuds dels membres de la comunitat d’UUVV\n4- Propostes d’accions de suport (un punt obert on es puguin consensuar accions que puguem emprendre i que puguin ser útils per a la restitució del Govern legítim).\nEstem oberts a modificacions, ja que cap de nosaltres té experiència protocol·lària i institucional.\nPilar 2018-09-19 13:25:33 UTC #32\nMolt bé Blanca!\nMontse70438403 2018-09-19 13:38:05 UTC #33\nA mí en sembla bé\nHelena 2018-09-19 13:44:39 UTC #34\nPila 2018-09-19 13:48:11 UTC #35\nBlanca com si ho haguessis fet tota la vida, directe i entenedor\nRecordeu que som poble, que no hem fet màsters per Relacions Institucionals, i que som importants per a fer una República de tots i per a tothom.\nSom part d'aquest calidoscopi que donarà la riquesa i varietat en la societat.\nEns necessitem TOTHOM!\nmireia 2018-09-19 14:21:37 UTC #36\nsí que és vigent.\nPodria ser que hi hagués un viatge previst.\nmireia 2018-09-19 14:28:55 UTC #37\nA mi em sembla molt bé. Potser hi afegiria, a més d'això:\nsi ens pogués fer una valoració des del govern de la situació actual. Potser entre el punt tres i el quatre.\nBlanca 2018-09-19 14:38:43 UTC #38\nLa meva suposicio es que en el trasllat de anhels i pensaments s’inclou la seva valoració. Però em sembla bé posar-ho per a que pugui fer-nos una mica de resposta\nmireia 2018-09-19 14:49:54 UTC #39\nSí, ja volia dir això, encara que sigui una mica agosarat.\nADA 2018-09-19 16:21:47 UTC #40


Ruyra, Joaquim - Resultados de la búsqueda - Traces : base de datos de lengua y literatura catalanas\nPágina principal > Traces. Catálogo > Resultados de la búsqueda: Ruyra, Joaquim\nTraces. Catálogo Encontrados 265 registros 255 - 264 ir al registro: La búsqueda tardó 0.01 segundos.\nLa forma autobiogràfica en la narrativa de Joaquim Ruyra / Julià, Lluïsa\nEstudi, des de la narratologia, de la veu narrativa que determina altres elements tècnics i temàtics de l'obra de Joaquim Ruyra. Se centra en les vint-i-quatre narracions incloses en els llibres 'La parada' (1919), 'Marines i buscatges' (1903), 'Pinya de rosa' (1920) i 'Entre flames' (1928).\nEls Marges. Barcelona, Núm. 45 (1992, Gener), p. 27-43\nJoaquim Ruyra i Oms : Escriptor / Carreres i Péra, Joan\nLa nostra gent. Esplugues de Llobregat : Plaza & Janés, 1988, Vol. 3, p. 45-49\nDos somnis sobre la mort (dues narracions de Joaquim Ruyra) / Julià, Lluïsa\nSerra d'Or. Barcelona, Núm. 358 (1989, Octubre), p. 48-51\nModèstia i elegància, el Ruyra narrador / Paré, Pep\nLa Vanguardia. Barcelona (1989, 16 de maig), p. 57\nPoeta modernista / Castellanos, Jordi (1946-2012)\nInclou el sonet "L'ull de la mar"\nTeoria i pràctica de l'escriptura / Badosa, Cristina\nLa Vanguardia. Barcelona (1989, 16 de maig), p. 55\nJoaquim Ruyra, un clàssic oblidat / Carreres i Péra, Joan\nParlament pronunciat al Saló Sant Jordi amb motiu del lliurament dels XI Premis Baldiri Reixac / Prats, Modest ; Premis Baldiri Reixac (11s : 1989 : Barcelona)\nEscola catalana. Barcelona, Núm. 262 (1989, Novembre), p. 15-18\nTraces. Catálogo : Encontrados 265 registros 255 - 264 ir al registro:\nRuyra, Joaquim en Amazon


NICAT - Solidaritat amb Nicaragua: de març 2009\nAquest cap de setmana, Nicat a participat en les activitats de la setmana per la pau a Sant Celoni. El Dissabte a la tarda, Nicat va montar la seva paradeta amb productes de comerç just, objectes artesans, i les seves samarretes!!!!\nA la plaça es va viure un ambient molt agradable, amb la trobada de les diferents entitats solidàries del poble, la barreja de cultures, vestimentes i colors!!\nL'Alex va explicar un conte, EL MIRALL DE LA FORMIGA, tothom l'escoltava atentament, grans i petits!!!\n"Mireu-vos cada dia al mirall, mai us oblideu de quí sou, una persona amb drets. No ets superior ni inferior a ningú, simplement ets tú, blanc, negre, ric o pobre, ets tú, una persona, amb el dret d'escoltar i ser escoltat, amb el dret de respectar i ser respectat... "\nI després la Silvia va animar als nens a fer-se el seu propi mirall. Es van mostrar molt creatius i van gaudir dibuixant la forma del seu mirall, i retallant. Com podeu veure, van participar moltes nenes i poquets nens!?\nPel·lícula de diumenge va agradar molt, tot i que va assistir poqueta gent. En acabar la pel·lícula va haver uns minuts de diàleg, molt enriquidor, és va fer una bona reflexió.\nPublicat per NICAT - Associació de cooperants catalans de solidaritat amb Nicaragua a 22:41 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: NICAT PARTICIPA EN LA SETMANA PER LA PAU A SANT CELONI\nSETMANA PER LA PAU A SANT CELONI\nSant Celoni, celebra la Setmana per la Pau, del 20 al 27 de Març. Nicat serà present recolzant la Pau!!! I tú???\n- Si vols participar amb nosaltres, vine el dissabte 21 de Març, a la plaça de la Vila. A partir de les 17h. estarem totes les entitats solidàries de Sant Celoni. També serà divertit per als nens, ja que s'explicaran contes, i hauran altres activitats engrescadores.\n- Per qui els agradi el cinema, el Diumenge 22, pasarem una pel·lícula, LA CANCIÓN DE CARLA, de Ken Loach. Serà a la Biblioteca L'Escorxador, de Sant Celoni (Passeig de la Rectoria Vella, 10) a les 17h. L'entrada serà gratuïta!!\nLa pel·lícula tracta sobre George, un conductor d'autobús escocés d'esperit rebel; Carla, és una refugiada nicaragüenca que acaba d'arribar a Glasgow. Transcorre l'any 87 i a Nicaragua la contra prepara l'asalt definitiu contra el Govern sandinista. La situació del seu país, la familia, l'amor que va deixar enrrera preocupen a Carla. George creu que l'única solució es acompanyar-la a Nicaragua i afrontar la difícil realitat de la guerra i dels sentiments.\nPublicat per NICAT - Associació de cooperants catalans de solidaritat amb Nicaragua a 23:24 Cap comentari:\nCOMENÇANT A ORGANITZAR LES ESTADES SOLIDÀRIES\nDissabte passat, Nicat va fer la primera xerrada sobre les estades solidàries al barri Dinamarca a Managua. L'activitat va resultar enriquidora. Es van compartir diferents experiéncies viscudes en el món de la cooperació, valorant inconvenients i avantatges. També es van parlar de coses més práctiques, com: on podem comprar el bitllet d'avió, on es viu un cop al barri, activitats que es poden fer en el barri...També es van esmentar altres llocs de Nicaragua on podem participar com cooperants o voluntaris, com a Pueblo Nuevo, o Estelí.\nQuatre voluntaries, amb ganes de conéixer la realitat de Nicaragua, estan consultant ja els preus dels vols per el mes de Juriol i Agost. Si algú li agradaria formar part d'aquesta experiéncia, no us adormiu i contacteu ja amb nosaltres!!! nicaraguacat@yahoo.es\nPublicat per NICAT - Associació de cooperants catalans de solidaritat amb Nicaragua a 22:24 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Estades Solidàries


Cabify defensa que paga "el 100% dels impostos" a l'Estat davant les crítiques d'Iglesias al debat d'Atresmedia\tCabify defensa que paga "el 100% dels impostos" a l'Estat davant les crítiques d'Iglesias al debat d'Atresmedia\nAMPLIACIÓ:L’Agència Tributària de Catalunya recapta 50 milions d’euros en els primers 19 mesos a la demarcació de Tarragona\tAMPLIACIÓ:L’Agència Tributària de Catalunya recapta 50 milions d’euros en els primers 19 mesos a la demarcació de Tarragona\nAMPLIACIÓ:Les exportacions catalanes creixen un 2,6% al febrer\tAMPLIACIÓ:Les exportacions catalanes creixen un 2,6% al febrer\nEl president de Miquel i Costas assegura que l’empresa “gestionarà la situació que es vagi produint en cada moment”\nACN Barcelona.-El president de Miquel i Costas, Jordi Mercader Miró, ha assegurat en una conferència al Cercle d’Economia que “les empreses no tenen posició sobre el procés” i que la companyia paperera que presideix “gestionarà la situació que es vagi produint en cada moment”. Mercader Miró ha remarcat que “són les persones” les que tenen opinió sobre el procés independentista i que la seva posició “és bastant clara”: està “a favor” del dret a decidir però votaria “no a la independència” de Catalunya. Mercader Miró ha dit que pel que fa a la seva posició “no hi ha massa matisos”, però ha destacat que com a president del grup empresarial ha de “protegir” i “respectar” les persones que “giren al voltant de l’empresa”, des dels treballadors fins als accionistes. A més, l’empresari ha afirmat que, fa anys, el fet de posicionar-se a favor “del nou estatut” el va “obligar a anar a Madrid a veure algun client que estava molt molest”. Durant la seva intervenció, Mercader Miró ha remarcat la “responsabilitat general” que tenen les empreses i s’ha mostrat especialment compromès amb la “sostenibilitat”.\nLa conferència del president de Miquel i Costas s’emmarca en el cicle Capitans d’Indústria, organitzat pel Cercle d’Economia. El cicle repassa la història de diferents empreses catalanes que han contribuït a formar el teixit empresarial industrial català al llarg dels anys. En aquest context, el president de Miquel i Costas ha fet un repàs de la seva trajectòria, des dels seus inicis com a estudiant a Figueres fins a la presidència de l’empresa paperera.Mercader Miró ha recordat que durant la seva trajectòria professional es va haver de “barallar amb la situació de l’Espanya dels anys seixanta”. Ens els anys posteriors també va viure “l’apertura de l’economia espanyola”, fet que el va fer adonar-se de la “importància de la competència internacional” en el món empresarial. Mercader Miró presideix des de fa 26 anys el grup Miquel i Costas, el qual considera “una aposta de vida”. L’empresari ha dit que el grup que presideix “no és una empresa familiar”, malgrat que el seu fill en sigui el vicepresident, ja que és “una empresa cotitzada que es deu als seus accionistes”. Aposta per la “tecnologia” la “innovació”Segons Mercader Miró, el grup Miquel i Costas té “importants reptes” de futur. Ha estat precisament el seu fill i vicepresident del grup, Jordi Mercader Barata, qui ha fet una projecció al futur de l’empresa. Mercader Barata ha assegurat que l’empresa té l’objectiu “d’ampliar els seus horitzons”. A més, ha dit que el futur del grup està en el “creixement”, la “innovació” i l'”aposta per la tecnologia, la recerca i el coneixement”. En aquest sentit, el vicepresident del grup ha destacat que l’empresa ha d'”estudiar nous mercats”, així com “reforçar l’equip” per tal d’afrontar aquest creixement. Mercader Barata, que és el vicepresident de Miquel i Costas des de fa dos anys, ha anunciat que el futur del grup està en la utilització de “materials avançats” i la “incorporació de la nanotecnologia” en la producció. “Per construir el futur ens hem d’anticipar”, ha afirmat. Segons el vicepresident de Miquel i Costas, el “repte” més “important” del grup és “continuar amb el creixement dels darrers anys” i, alhora, incorporar “la innovació” i “ser més forts financerament”.


Gestió d'impagats | CORCOY VIDAL CONSULTORES\nGràcies al nostre mètode de prevenció d'impagats, reduirà els seus impagats sense cost addicional per vostè.\nEns encarreguem de realitzar les gestions que siguin necessàries pel cobrament dels seus impagats, sempre en el mínim temps possible.\nPlantejarem en tots aquells casos que, segons el parer del nostre departament jurídic, puguin prosperar per aquesta via.


Mai a la vida: Restaurants amb encant\nhmmmmmmm quina gana q m'entra!\nq bo!, hauriem de fer un sopar!\n24 d’agost de 2007 a les 18:36


Notícies de Lloret: Dimarts, 13 de gener del 2015 a Lloret i a la resta de Selva Marítima\nDimarts, 13 de gener del 2015 a Lloret i a la resta de Selva Marítima\nLloret malauradament surt a quasi be tots els mitjans i qui ens hi porta no es altra que el pederasta confés Pepe Castiella; com us dic quasi tots els mitjans en parlen però només us poso els de per aquí doncs les infos que hi surten són molt semblants totes…\nAvui en JAP en El Punt s'ocupa com la majoria de mitjans nacionals de l'enroc Mas-Junqueras…\nEl monitor de Lloret admet que és un pederasta i gravava vídeos amb menors\nLa policia de Lloret deté tres homes per un presumpte tràfic de drogues\n"al voltant de les tres de la tarda al carrer Narcís Macià i Domènech"\nCONTRA EL FANATISME ( per CARLOS ARBÓ)\nLa meva primera lectura del 2015 ha estat El policía que ríe, quarta obra de les deu que van escriure entre els anys 1965 i 1975 el matrimoni suec de nom impronunciable: Maj Sjöwall i Per Wahlöö.\n"(…)la novel·la parteix d'un atemptat tan irracional i cruel com el perpetrat a París la setmana passada contra els treballadors del setmanari Charlie Hebdo"\nLa veda de la pesca d´arrossegament serà general a tota la flota gironina\n". En una reunió celebrada ahir, les Confraries de Pescadors de Llançà, Port de la Selva, Roses i Blanes van decidir que se sumaran a la veda biològica d'un mes "malgrat no tenir garantits els ajuts econòmics garantits""\nTal com ve donada la notícia sembla una mesura voluntària per part de les confraries però el passat 31/12 el DOGC publicava aquest edicte "ORDRE AAM/386/2014, de 22 de desembre, per la qual s'estableixen períodes de veda per a la modalitat de pesca d'arrossegament en determinades zones del litoral de Catalunya durant l'any 2015." on hi podíem llegir: ""Per a l’any 2015 s’ha previst un calendari de vedes progressiu que s’inicia al mes de gener a les costes gironines, amb l’objectiu de protegir els alevins de gamba, i es desplaça en temps i en latitud sud en defensa de l’etapa reproductiva de les principals espècies de peixos que són objecte de la modalitat de pesca d’arrossegament.""\nLlavors no sé a què treu cap aquesta presumpte voluntarietat en afegir-se a la veda...\nUn home pateix un atac de cor a Blanes i la policia el salva amb un desfibril·lador\nVidreres tornarà a debatre avui municipalitzar el servei d´aigua\nL'equip de govern presenta al ple la proposta per assumir el subministament de l'aigua en quatre urbanitzacions\n"Aiguaviva Park, la Goba, Torrefortuna i Puigventís, així com del polígon industrial que ara gestiona Rec Madral i Riera de Cabanyes"\nTossa edita un nou vídeo turístic per promocionar la destinació\nSalvem les diputacions! ( per ALBERT SOLER)\nLa justícia vol obligar els diputats gironins a retornar els diners que van cobrar de més. (…) Fa un any també la justícia(…) ja es va immiscir en el costum diputacional de tocar el cul a les assessores durant els sopars nadalencs\n"Si els diputats no es poden permetre petites alegries de butxaca i de bragueta haurem buidat de sentit l'existència mateixa d'una institució centenària"\nÉs massié pel body en Soler aquest !!!\nEl monitor acusat d'abusos admet tocaments a 17 nens\nL'imputat, veí de Lloret, afronta 105 anys de presó\nEl judici es va celebrar ahir a l'Audiència de Girona\nL'advocat defensor d'alguna manera tenia que justificar el sou i es va treure de la màniga uns arguments més aviat pobres: "Dos doctors diuen que té un trastorn de personalitat a causa d'una caiguda i una intoxicació"; però en Pepe, dins lo impresentable que ha demostrat ser va tenir un mínim de dignitat, no crec pas que fos una tàctica processal, i a totes les preguntes, escabroses i irrepetibles totes, va contestar amb un sí, sense negar cap detall del que l'acusació li preguntava.\nL'imputat, ahir a la sala de vistes de la secció tercera de l'Audiència, on el cas va quedar vist per a sentència. A la dreta, el seu advocat, Joan Córdoba Foto: Ò. PINILLA.\nEls empresaris de Lloret reclamen més infraestructures\nEl Club d'Economia demana a Codina que insisteixi en l'accés directe a la C-32\nI ni una paraula del carril bus…\nJo ja sé que cap d'ells agafarà el bus per anar a Blanes, encara que li suposi la meitat de temps quan hi hagi el carril bus, el que no entenen o no volen entendre aquests empresaris és que són el 80% de cotxes privats que a hores punta col·lapsen el Lloret/Blanes… arreglem primer això i llavors en tornem a parlar...\nVolen tenir una autopista, però no he escoltat mai la mateixa vehemència en denunciar que un àrea geogràfica amb puntes de 300.000 persones i una població permanent per sobre de les 100.000 tingui només un hospital...\nTres detinguts per tràfic de drogues a Lloret\nLa Policia Local els va comissar marihuana, ganivets i un bat de beisbol\nUn home salva la vida a Blanes gràcies a un desfibril·lador\nInsten l'ACA a intervenir el servei de l'aigua a Vidreres\nL'Ajuntament portarà al ple avui una proposta amb les poblacions de Llagostera, Caldes i Vidreres, destinada a municipalitzar el servei de l'aigua en tot el terme municipal\nTot i que en el titular no ho diu, a l'acord també hi haurà de participar Lloret "atès que la xarxa d'abastament passa per diversos municipis"\n300.000 euros menys per rebaixa de l'IBI\n"També es portarà a ple una modificació de l'ordenança de l'IBI, que rebaixarà la contribució entre un 10 i un 12%"\nVes que no sigui any electoral a Vidreres...\nNou vídeo promocional per a les xarxes socials\nAquesta setmana se celebra el judici a Josep Castiella\nArxiu de so: Joan Comas, l'advocat de les famílies\nAhir ja va quedar vist per a sentència\nArxiu de so: Azucena Marín\nEntrevista a Jaume Soliguer,\nEntrevista a Joan Comas, advocat de bona part de les famílies que van denunciar al monitor Josep Castiella, per comentar diversos temes del cas.\nEntrevista a Azucena Marín, candidata d’Unió Democràtica a les eleccions municipals, per parlar de les eleccions.\nEntrevista a Margarita Rodríguez, coordinadora del casal del jubilat, per explicar l’oferta de cursos i tallers per als pròxims mesos.\nEntrevista a Jaume Soliguer, membre de l’associació de pessebristes, per comentar els guanyadors d’aquest any dels diversos concursos.\nJosep Castiella reconeix els abusos a menors\nEscoltar l'advocat Joan Comas\nLa Policia Local de Blanes salva la vida a un home de 49 anys que ha patit una aturada cardíaca a la via pública\n"el pla és establir una distància mínima de 40 metres entre locals. Aquesta mesura, però, no afecta els bars i restaurants que ja estan en funcionament sinó a aquells que es volen obrir de nou. "\n40 metres és la distància que es calcula pot aguantar un bevedor abans de tornar a tenir sed...\nEn Cataluña cuenta con la mayor oferta\n"Airbnb es una comercializadora de plazas en viviendas particulares de uso turístico o compartido"\nCosta Brava en el Top 5\nEspaña destaca como destino de valor añadido para reservas online\nLa grip d'aquest hivern és fins ara la més suau del decenni\nEls virus són agressius i encara poden arribar a nivells epidèmics en els pròxims dies\nNo sé si és la grip o no però amb menys d'un mes porto ja dues calipàndries de tos de padre y muy señor mío...\nMahoma proclama a la portada de 'Charlie Hebdo': 'Je suis Charlie'\nEl setmanari satíric reapareixerà demà amb tres milions d'exemplars\nPortada del número d'aquesta setmana de 'Charlie Hebdo'.\n48 - AJUNTAMENT DE LLORET DE MAR Area d'Urbanisme Edicte de notificació d'acte administratiu\nInteressat: Joan Josep Geremias Llinas\nAcord dictat: acord d’imposició de 1a. multa coercitiva per incompliment de l´acord de l´ordre de restauració de la realitat física il.legalment alterada a l´avinguda Rieral, núm. 67, esc. B, pis 1, pis 1ª i nou requeriment de restauració.\nDICTAMEN 24/2014, de 27 de novembre, sobre la Llei 15/2014, de 16 de setembre, de racionalització del sector públic i altres mesures de reforma administrativa.


Ref. No.: 1218544-17


‘Desigualtats socials, solucions locals’, en el 6è Congrés del Tercer Sector Social\nEl Congrés pretén potenciar el debat i la reflexió sobre la relació entre el món local i les entitats socials.\nUna de les novetats d’enguany és l’espai d’innovació digital amb conferències especialitzades i un ‘showroom’ amb aplicacions útils per a les entitats socials.\nArriba el 6è Congrés del Tercer Sector Social els dies 20, 21 i 22 de novembre al Disseny Hub Barcelona i a la Farga de l’Hospitalet de Llobregat, amb el lema ‘Desigualtats socials, solucions locals’. L’esdeveniment, organitzat per la Taula d'entitats del Tercer Sector Social de Catalunya, donarà el tret de sortida amb la conferència inaugural a càrrec de Lorena Zárate, presidenta de l’Habitat International Coalition Zárate, que abordarà el paper de la ciutat com a actor clau en la generació de polítiques de desenvolupament social i la implicació dels governs locals amb els moviments socials i les organitzacions respectives.\nEl Congrés pretén potenciar el debat i la reflexió sobre la relació entre el món local i les entitats socials, un lligam indispensable per avançar cap a una societat més justa, equitativa, solidària i inclusiva. D’aquesta manera, proposa conèixer i avaluar les línies de treball actuals a través de 9 debats i col·loquis i 35 ponents de reconegut prestigi de tots els àmbits. I és que els reptes socials i les noves necessitats que se’n deriven requereixen una resposta integral i transversal amb tots els agents implicats en el disseny i desenvolupament de les polítiques socials.\nA més de les ponències, durant els tres dies es podrà gaudir de diversos espais que aposten per la innovació social. Una de les novetats és l’espai d’innovació digital m4social amb conferències especialitzades i un ‘showroom’ en què es mostraran aplicacions útils per a les entitats socials en l’atenció a les persones, la realitat virtual, la robòtica i la impressió 3D i circuits, aplicats en l’àmbit social. En el Congrés també hi haurà el ‘Social Speakers’ Corner’ amb les 84 experiències més innovadores del sector social i un espai per a la Mostra d’Entitats amb més de 30 expositors.\nCongrés del Tercer Sector Social, Taula del Tercer Sector, Innovació Social, polítiques socials, formació gestió, treball en xarxa


Home \_ Notícies \_ La falta de vent marca el VIII Trofeu Comodor\ndilluns, 13 de març de 2017 13:31\nAquest cap de setmana s'ha disputat el VIII Trofeu Comodor organitzat pel Club Nàutic Garraf, que ha estat caracteritzat per la falta de vent en les dues jornades de competició.\nAmb una participació de 22 vaixells, 6 per a la classe 29er i 16 per a 420, la regata s'ha viscut més a terra que al mar. Malauradament, dissabte no es va poder realitzar cap prova. Tanmateix, diumenge la flota va quedar-se en terra fins a les 13:30h en que, a causa de la poca intensitat de vent i els constants roles, que van obligar a moure fins a tres vegades la localització del recorregut.\nLa flota de 29er va poder disputar una prova amb unes mínimes condicions. La flota de 420 va fer un intent de regata que va acabar amb una crida general i un segon intent finalment va haver d'anul·lar-se en caure el poc vent que havia entrat.\nTot i la poca intensitat de vent i els constants roles, no va fallar l'aperitiu i el lliurament de premis. Va comptar amb la presència de la Sra. Meritxell Cornudella, en representació de la Federació Catalana de Vela, el Sr. Rafael Moron, Comodor i Vice President del Club Nàutic Garraf i Toni Rivas, Director Esportiu.\nMés en aquesta categoria: « Programa Barcelona World Race: Esports de mar\tJordi Xammar revalida el títol de Campió d’Espanya a la III Olympic Week de la Comunitat Valenciana »


25 anys de la IGP Sobrassada de Mallorca, amb els deures fets i el futur per endavant\nLa Do Pla i Llevant i Vi de la Terra Mallorca i la DO Binissalem presents a la gala de l'aniversari\nAquesta ha estat una setmana de celebracions. L’IGP Sobrassada de Mallorca ha celebrat els seus primers 25 anys d’existència. A la gala hi foren presents alguns dels que iniciaren el llarg camí l’any 1993 amb la creació d’un consell regulador provisional a petició del sector a la conselleria d’Agricultura i el mes de desembre del mateix any ja es va publicar al BOIB el primer reglament de la Sobrassada de Mallorca. Una passa més, el 1994 quan el BOE ja en va recollir la publicació en l’àmbit nacional.\nLa màxima garantia de protecció a tota la comunitat europea no s’aconseguiria fins al 1996 amb el reconeixement de l’IGP, la Indicació Geogràfica Protegida.\nDe llavors ençà cada any i cada dia que passa és la història d’un esforç col·lectiu fet pels productors i els ramaders i també per l’Administració Autonòmica per mantenir viu el projecte. L’any 2009 va ser un any important per la sobrassada de Mallorca. S’obtenia l’acreditació d’ENAC, una certificació que fins aleshores cap producte carni havia aconseguit\nL’acte institucional va tenir lloc a l’Auditòrium de Palma, amb més de 200 convidats. Hi havia el president del Consell de Mallorca, Miquel Enseñat, el Conseller d’Agricultura Viçens Vidal, el Conseller Insular d’Economia i Hisenda, Cosme Bonet, el president del Consell Regulador de la DO Pla i Llevant i Vi de la Terra Mallorca, Antoni Bennàssar, la directora tècnica de la DO Binissalem, representants de la DO Formatge Mahón Menorca, xefs rellevant de l’illa que han ajudat a incorporar la sobrassada a la gastronomia dels nostres dies i, naturalment, elaboradors de Sobrassada de Mallorca i criadors de Porc Negre Mallorquí.\nEl president de la IGP Sobrassada de Mallorca, Jaume Ballester, en el seu discurs va donar les gràcies als elaboradors de sobrassada de Mallorca per ser l’alma mater del consell regulador. Va reconeixer que sense ells la sobrassada de Mallorca no existiria. També va afirmar que sense l’esforç del Consell Regulador i la seva protecció de la sobrassada de Mallorca de porc negre, la raça autòctona de porc negre no ha desaparegut. Finalment afegí que durant tots aquests anys s’ha vetllat per la protecció d’un producte que és part de la nostra identitat cultural, enfront de l’intrusisme de productes similars que es fan passar per mallorquins i no es fan a l’illa.\nEn l’esdeveniment també es va presentar el nou llibre de cuina que s’ha editat per a commemorar aquests 25 anys, que compta amb 25 receptes salades i dolços realitzades amb Sobrassada de Mallorca, el llibre no només és un simple receptari, sinó una guia amb 25 preguntes sobre els aspectes més característics d’elaboració, conservació… de la sobrassada de Mallorca i també s’ha realitzat una edició especial de la tradicional “ganiveta sobrassadera”.\nPosteriorment els més de 200 convidats van poder gaudir d’un coctel de productes dels consells reguladors de les balears i brindar pels vins de la DO Binissalem, DO Pla i Llevant i Vaig veure de la Terra Mallorca.\nAmb aquesta commemoració s’ha cobert una etapa de l’esforç pel reconeixement de la sobrassada de Mallorca com un producte d’excel·lència, però el camí que hi ha per fer encara és llarg i la lluita contra la competència de productes imitadors no pot descansar. Per això en acabar la festa la feina continua. Que sigui per molts d’anys i bona feina!


Sortides | El Sitjar Cicle Inicial\nEnllaç a l’àlbum SORTIDA AL CASTELL DE MONTSONÍS I A AGRAMUNT\nPublicat a Castanyada, Festes, Sortides\nEtiquetat Festes, Sortides\nEnllaç a l’àlbum SORTIDA A VERDÚ\nEnllaç a l’àlbum SORTIDA A L’ESCOLA D’HOTELERIA I A VINAGRES BADIA\nEnllaç a l’àlbum SORTIDA ALS CASTELL DE MONTSONÍS I A AGRAMUNT\nSortida al Camp d´Aprenentatge de la Noguera\nEl passat dimarts dia 25 d´octubre els nens i nenes de cicle inicial vam anar d´excursió a Sant Llorenç de Montgai.\nVarem tenir un dia esplèndid i vam gaudir d´uns taller molt interessants. Pel matí els de primer van fer un viatge en el temps i es van endinsar a la Prehistòria i l´alumnat de segon vam visitar l´embassament. Vam dinar tots junts a la plaça del poble.\nFinalment, per la tarda vàrem fer dos tallers més. Els nens i nenes de primer van construir instruments musicals prehistòrics i van pintar com els nostres avantpassats. Nosaltres, els de segon vam observar amb uns binocles les aus de la zona, després en vam reproduir amb fang les seves petjades.


Llegeixo en una novel·la que el protagonista 《 es despertà quan ja corrien les hores menudes》i no he trobat ni al DIEC, ni al de l'enciclopèdia ni al dicc. CAT-VAL-BAL Borja-Moll. Vol dir d'hora o tard?\nLes hores menudes, les hores petites o, simplement, les petites, són les primeres hores del nou dia, de la matinada: la una, les dues, les tres, les quatre...


Alberich Nistral, To...\nSense projecte no hi ha futur com fer el projecte d'una associació Pindado Sánchez, Fernando (coord.) ; Martí Masferrer, Pep ; Merino Barragan, Maria I.\nby Merino Barragan, Maria I.\nMaterial type: Computer file; Format: electronic ; Audience: General; Publisher: Barcelona Diputació de Barcelona. Institut d'Edicions 2002Online access: Click here to access online Availability: Items available for loan: [Call number: @311.00 pdp] (1).


mllauger | 05 Maig, 2007 06:33\nLa llista d'escriptors que donen suport al Bloc per Mallorca és de luxe. És a dir: el Bloc, a més de tenir el millor programa, la millor campanya i els millors camdidats, té el suport de la intel·ligència, la sensibilitat i la creativitat.\n«Anterior 1 2 3 ... 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 ... 127 128 129 Següent»


���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013 �������|\n������� ������� > ��������� ���������� > ������� �������� ���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013\n��� �������ʿ ������� ���� ����� ������� ����� ����� ������� ������� ������ ������ ������ ��� ��� ��� ��� ���� nilesat ����� ������� ����� ������ ����� ������ ������ ����� ����� ��� ����� ��� 2016 ����� MP3 ����� ����� ����� ������� ����� ����� dreambox whatsapp ��� ������ youtube Arabs Got Talent ����� ��� ���� ����� ����� ���� ����� ���� ��� ����� ���� ��� ����� ������ �������� ��������� tiger HD ������ ����� ���� ��������� ������ vbulletin ����� ������� ������ ��������� Digital Satellite ������� 999 ������� hd �������� �������� STARSAT HD ALTDVB DVB Dream Progdvb MyTheatre ����� ����� ����� ��������� ����� ��������� ����� ��������� ������� ���� ���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013 ����� ��\nLinkBack ����� ������� #1 11 ����� ������ 1434�� / 21-04-2013�, 03:32 maged ��� ���� ���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013 ���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013\n���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013\n���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013 ���� ����� ������ ��� ���� nova ��������� ��� ��� ��� ����\n��� ����� novasports extra2\n10930 ���� 29900 �� ������� �� ������� ���� ���� Sana tv 2013 ,���� ���� Sana tv ������ ��� ��� ��� 2013 ��� ����� ������� 15 ����� 2013 abraj ���� ����� 15 ����� 2013 Horoscope 15/7/2013 ����� ����� ����� ������� �������� �� ����� ������ ������ ����� ��� �� ������� �� ����� ������ ��� ����� 8/6/2013 ������ ���� ������ ���� ����� ������� ������� ������ Arab Idol 2 ���� ����� �� �������� ������� 8/4/2013 ������\n11 ����� ������ 1434�� / 21-04-2013�, 05:30 ��� �������� :  Sat 2010 I ♥ JoRdan ��: ���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013 ���� ������� ������ ��� ������ ����\n������ �� // �� ������� �� ������� ������ ���� ����� ��� 30-11-2011 alexa ��� ����� ���������� ���� ��������� ������� ������ ������ (II) ��� 234p ������ 21/8/2009 Emubox 0.2 beta ��� ����� ����� �� ���� ��� ���� �������� ������ 18/12/2008 ��������� ������ CSS|����� ���� ��� ��������� |����� ���� ��� ��������� Notices ���� ����� ����� ������ ������� 1435 , ����� ����� ������ ������� 2014 ������\n������� �������� novasports, ���� ���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013 « ���� ���� NETV ��� �����Hispasat 1C/1D/1E @ 30� West\n���� ���� novasports extra1,���� ���� novasports extra1 ������ ��� ��� ���� 2013 » ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ������ ��� ��� �� ���� ���� novasports extra2,���� ���� novasports extra2 ������ ��� ��� ���� 2013 ���� ��� ������ ����� ������ ������ �������� ������ ������� ��������� ��������� �������� �������� ���������� ������� ��� �������� ���� ����� ��� ��� �������� �� ��� ����� Sky Italia Sky Prima Fila Satellite 10/12/14/8/27/23/25/26/24 ������ ���� ��� ������� ������ / ���� 2016 ������ ������ ������ ������ +3 . ������ ���� � 05:12. Powered by vBulletin.Copyright ©2000 - 2016, Jelsoft Enterprises Ltd


10-12-2019 IMPORTANT: Declaració Anual de Nitrogen\nRecordem que amb la implementació del nou decret de dejeccions ramaderes i adobs nitrogenats, el DARP ha creat una Declaració Anual dels Nitrogenats (DAN) ja siguin d’origen mineral com orgànic.\nAquesta declaració fa referència al període comprés entre 01/09/2018 i el 31/08/2019 i s’haurà de presentar telemàticament abans del 31 de desembre de cada any. Enguany, estaran obligats a fer-ho tots els ramaders i els agricultors titulars de la DUN 2019 amb més de 25 ha al reg o bé 50 ha al secà, i de forma excepcional el termini finalitza el proper 21 de gener de 2020.\nDes de Cooperativa d’Ivars, es disposa del servei tècnic per dur-ho a terme. Us assessorarem i us posarem a l’abast eines que us puguin facilitar la recollida d’aquesta informació per l’elaboració de la DAN. Per al període d’enguany es demana als interessats en fer aquest tràmit que es posin en contacte amb els tècnics de la Secció Agrícola de forma immediata durant els propers dies.\nCal tenir present també, que a partir del període 01/09/19 fins 31/08/20 i durant el darrer trimestre de 2020, estaran obligats a fer la DAN tots els que presentin una DUN 2020 amb més de 3 ha al reg o 4 ha al secà.


Regina Sostenible: Fòrum del Vallès occidental de Primària\nFòrum del Vallès occidental de Primària\nEl dijous 28 de març de 2019 vam celebrar el FÒRUM DEL VALLÈS OCCIDENTAL PRIMÀRIA a la biblioteca mestre Martí i Tauler de Rubí.\nUn total de 10 Escoles Verdes ens vam reunir per intercanviar les nostres experiències, aquest cop, al voltant del plàstic zero a les escoles, amb l'objectiu d’aconseguir millorar les accions dels seus centres.\nVam començar la jornada amb la benvinguda per part de tots els presents i seguidament ja vam separar els alumnes dels mestres per a fer les dinàmiques corresponents.\nEls alumnes, després de trenca el gel i fer algun joc de coneixença van fer intercanvi d'experiències amb els pòsters que els alumnes havien preparat al centre i les aportacions de la resta. Després van treballar les relacions entre les accions d’Escola Verda i les principals problemàtiques ambientals a nivell global.\nDe mentre, els professors, en un altre espai vam fer un intercanvi d'experiències, on cada mestre va portar la seva experiència per a explicar i així obtenir noves idees i canvis i millores.\nTot seguit es va fer un treball amb els mestres sobre els objectius de desenvolupament sostenible\nEn acabar vam anar tots junts a dinar al Parc de Ca n’Oriol, en un dia ben assolellat.\nLa jornada va acabar amb una acció simbòlica de sensibilització i conscienciació sobre els plàstics i les deixalles que es troben. I per a fer-ho vam tenir la col·laboració del Javi de Caçadors de Trastets.\nPublicat per Elena Ruiz a 9:48\nSetmana Sense Soroll 2019 SSS!!!


L'àrea d'autocaravanes augmenta a Sant Hilari un 25% les pernoctacions des de la creació de la nova marca turística\nLa Selva - 05/02/2020 - 09:22\nCal destacar la importància d'aquesta tipologia de visitants, ja que aporten un benefici econòmic directe als comerços del poble\nAra just fa un any, Sant Hilari Sacalm presentava públicament la seva nova marca turística que ha anat acompanyada d'un seguit d'actuacions dirigides a promocionar la capital de les Guilleries i tot allò que ofereix.\nUna de les dades que ens dóna una orientació del nombre de visitants que rep el municipi, és el nombre d'autocaravanistes que trien Sant Hilari per fer-hi nit, principalment durant els caps de setmana. Enguany hi ha hagut més de 1.250 pernoctacions (equivalent a aproximadament 3.000 persones).\nDes de la seva inauguració, el nombre de pernoctacions oscil·lava entre les 900 i les 1000, seguint una tendència creixent. Aquest 2019 s'ha produït un augment destacable, arribant a les 1264 pernoctacions, que suposa un augment del 26% respecte del 2018. No es pot obviar doncs, que aquest important augment ha coincidit amb l'aparició de la nova marca turística.\nA més, cal remarcar que cada vegada hi ha més municipis que aposten per aquest tipus de turisme i, per tant, augmenta la competència. Malgrat això, el gràfic mostra com des del 2015 fins a l'actualitat l'increment de pernoctacions ha sigut considerable.


Escola Nova 21: els centres innovadors s'alien per estendre un marc del segle XXI\nRamon Barlam: "Els professors han de poder viure altres formes de treballar"\nBoris Mir és el director adjunt del projecte Escola Nova 21. / SANDRA LÁZARO\nBoris Mir, en un instant de l’entrevista. / SANDRA LÁZARO\nBoris Mir, en un moment de l’entrevista / SANDRA LÁZARO


Comencen les obres per reduir l'aportació d'aigües netes i infiltracions de reg que arriben a la depuradora d'Alcarràs La República\nComencen les obres per reduir l’aportació d’aigües netes i infiltracions de reg que arriben a la depuradora d’Alcarràs\nACN Alcarràs.-L’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) ha començat les obres per reduir l’aportació d’aigües netes i infiltracions de reg que arriben a la depuradora d’Alcarràs (Segrià) i optimitzar-ne així el […]\nACN Alcarràs.-L’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) ha començat les obres per reduir l’aportació d’aigües netes i infiltracions de reg que arriben a la depuradora d’Alcarràs (Segrià) i optimitzar-ne així el funcionament. Les obres tindran una durada de sis mesos i comptaran amb un pressupost d’adjudicació de 678.000 euros. Els treballs consistiran en la construcció de diverses conduccions, de més de 875 metres de llarg, 321 dels quals serviran per transportar l’aigua de la pluja i les filtracions de regs propers fins al riu i 554 metres de col·lector estaran destinats a optimitzar el transport de les aigües residuals. També es faran dos sobreeixidors, al passeig del Riu i a la depuradora, amb l’objectiu d’activar-se en episodis de pluges intenses.\nCoincidint amb l’inici de les obres, el director de l’ACA, Lluís Ridao, ha visitat amb tècnics els terrenys on es durà a terme l’actuació. Els treballs, que seran executats per Constructora de Calaf, optimitzaran el funcionament de la depuradora d’Alcarràs, una planta que es va posar en servei en el 2001 i amb un cabal de disseny de 1680 m3/dia, equivalent a una població de 6.440 habitants.


És l’asimetria una panacea per mitigar l'independentisme? – IDEES\nUna exploració dels seus tipus i potencial\nImatge de l'asimetria de la façana de la Casa Batlló, dissenyada per l'arquitecte Antoni Gaudí, màxim representant del modernisme català. Il·lustració: Marc Torices\n«Cal, sense violentar res, deixar les coses en lliure asimetria:\nedificis escalonats, volums desiguals, etc.»\nLa discussió pública mediàtica i la literatura acadèmica en els estats multinacionals ha dedicat molta atenció a les demandes de les comunitats nacionals minoritàries, el plantejament i resposta, oposició o resistència a les mateixes sembla conduir a crisis polítiques i a una aparent inestabilitat crònica d’aquests estats 1 — Sobre els debats actuals al voltant de l’asimetria: A. Hombrado (2015). When asymmetry gets challenged: regional governments’ reactions to asymmetrical empowerment in Canada and Spain, Tesi Doctoral, UNED. P. Popelier, & Sahadžić, M. (eds.) (2019). Constitutional Asymmetry in Multinational Federalism, Managing Multinationalism in Multi-tiered Systems. Cham: Palgrave Macmillan. Sahadžić, M. (2020). Asymmetry, Multinationalism and Constitutional Law. Managing Legitimacy and Stability in Federalist States, Nueva York: Routledge. . Amb base a aquesta literatura, la idea d’asimetria ha aparegut també de forma intermitent en el debat polític a Espanya, com a eina d’acomodació de diferents sensibilitats i identitats nacionals i com a opció institucional adequada per gestionar demandes polítiques territorials conflictives i oposades. Si bé els últims anys d’eclosió d’un independentisme dominat per l’exigència gairebé monotemàtica de l’autodeterminació han portat a eclipsar qualsevol debat sobre altres opcions alternatives de negociació, els tímids intents de diàleg entre governs que s’albiren actualment permeten i aconsellen tornar a posar sobre la taula del debat públic la qüestió de l’asimetria com un instrument vàlid de resolució del conflicte secessionista mitjançant l’acomodament de certes reivindicacions de manera alternativa a la representada per les tradicionals nocions de sobirania i autodeterminació.\nIntroducció: el debat sobre l’asimetria\nTant la defensa com l’oposició a l’asimetria s’han volgut fer a partir de raons pragmàtiques (es defensa o es critica per suposar un augment del poder de les elits subestatals que pot evitar o reduir la pulsió per la secessió o que pot millorar o empitjorar la legitimitat i estabilitat de l’Estat). Però també trobem defenses de la asimetria basades en justificacions morals i de justícia, basades en la idea que promou diferents concepcions de bé 2 — Alain Gagnon (2001). “The Moral Foundations of Asymmetrical Federalism: A Normative Exploration of the Case of Quebec and Canada”, a: Gagnon, A.G. & Tully, J. (eds.) Multinational Democracies. Nova York: Cambridge University Press, 319–337. .\nEn el context d’aquest exercici col·lectiu de debat publicat com a dossier especial a la revista IDEES, i d’acord amb la nostra condició de politòlegs estudiosos dels sistemes territorials, ens proposem aquí reflexionar sobre l’eficàcia integradora i la viabilitat política i tècnica de l’asimetria, examinant les seves modalitats i usos existents més útils o, per contra, aquells que són més disfuncionals. Aquest exercici persegueix dilucidar quines modalitats s’haurien de promoure, si és que n’hi ha cap, i quines s’haurien d’evitar en el cas que eventualment es poguessin articular iniciatives de reforma constitucional o institucional del nostre model territorial. Per tant, ens centrarem sobretot en les qüestions relatives a l’eficàcia en la governabilitat o la integració del sistema espanyol i més tangencialment en les qüestions de viabilitat política i les perspectives d’ampliació o reducció de l’asimetria existent. Deixem a altres col·legues més preparats la qüestió de si està justificat o no tractar de forma diferent les diferents unitats integrants, com a qüestió normativa que no pot ser abordada aquí.\nLa necessària reflexió sobre l’asimetria exigeix en primer lloc revisar una concepció generalitzada que existeix com un element institucional unívoc per substituir-la per una visió i una atenció matisada a les seves múltiples dimensions i arestes, ja que l’asimetria pot ser aprovada i exercida per diferents vies, en diferents àmbits d’acció pública i amb intensitats diferents. Només sent conscients d’això es poden oferir arguments matisats i ajustats sobre les conseqüències, avantatges, inconvenients i dilemes que comporten les diferents formes en què es materialitza l’asimetria. En el fons, es tracta de proposar solucions d’equilibri que, d’una banda, satisfacin les demandes de reconeixement, autonomia i poder compartit dels territoris que s’autodefineixen com a nacions minoritàries, i al mateix temps resultin acceptables per a la majoria a Espanya.\nCom és sabut, Espanya ha experimentat amb diferents tipus d’asimetries amb un cert èxit, les quals han estat útils per fer front a alguns problemes d’integració, tot i que també han estat, per la seva pròpia naturalesa, insuficients per fer front a alguns problemes polítics generats en el sistema per l’existència de partits polítics nacionalistes governants que busquen un reconeixement especial i més poder per als seus territoris en algunes comunitats autònomes (en endavant CA), provocant una reacció de les altres comunitats autònomes que també tracten d’augmentar el seu poder. Això ha produït una coneguda dinàmica d’asimetria que condueix a la simetria i de nou a l’asimetria i que sembla no tenir fi 3 — Sobre l’asimetria a Espanya i les seves dinàmiques i institucions, vegeu, entre moltes altres contribucions, Seijas Villadangos, E. (2013). “Asymmetry as an Element of Federalism: A Theoretical Speculation Fifty Years Later—Readdress the Spanish Case”, a Alberto López Basaguren y Leire Escajedo (eds). The Ways of Federalism in Western Countries and the Horizons of Territorial Autonomy in Spain: Volume II, Berlin: Springer, 679-690. Miguel, Josu de (2016). “El federalismo asimétrico”, Cuadernos de Alzate, 48-49, 59-70. Bossacoma, P. & Sanjaume, M (2019). “Asymmetry as a Device for Equal Recognition and Reasonable Accommodation of Majority and Minority Nations. A Country Study on Constitutional Asymmetry in Spain”. A: Popelier, P. & Sahadžić, M. (eds.) Constitutional Asymmetry in Multinational Federalism, Managing Multinationalism in Multi-tiered Systems. Cham: Palgrave Macmillan, 429–460. .\nTot i que les asimetries són d’alguna manera un tret estructural de sistema, l’Estat autonòmic espanyol s’ha configurat, en la Constitució espanyola, els estatuts i per la praxi política posterior, com a bàsicament homogeni o simètric, amb l’únic límit dels “fets diferencials” protegits constitucionalment. Per a molts, per tant, les diversitats socioculturals i econòmiques que requereixen protecció ja estan raonablement protegides per les asimetries constitucionalment establertes i per la plena eficàcia dels estatuts d’autonomia. La Constitució espanyola, segons aquesta visió, hauria permès un espai per al reconeixement i la protecció de la diversitat i alhora la igualtat bàsica dels ciutadans, però també imposaria certs límits –com els principis constitucionals bàsics d’unitat, igualtat i solidaritat i la pròpia dinàmica política– al grau d’asimetria assolible.\nEls partidaris de l’asimetria s’han vist habitualment confrontats per la presència d’una forta ideologia de la igualtat i un constitucionalisme racional-democràtic entre la majoria de les altres Comunitats Autònomes i els ciutadans\nEls partidaris d’un federalisme plurinacional que advoca per l’asimetria com a component essencial del model i que usualment recorre a la història i a la identitat com a justificació per obtenir més poder, recursos o reconeixement simbòlic, s’han vist habitualment confrontats per la presència d’una forta ideologia de la igualtat i un constitucionalisme racional-democràtic entre la majoria de les altres CA i els ciutadans. Per exemple, el raonament que la història atorga un dret especial per gaudir de majors nivells de poder o recursos ha estat, però, criticat principalment per la majoria dels polítics i acadèmics a la resta d’Espanya i fins i tot dins de Catalunya. Atès que totes les CA tenen la seva pròpia història -a vegades més llarga que la de les anomenades nacionalitats històriques-, s’argumenta que no és raonable derivar més conseqüències que les que la Constitució ja deriva de la història i la cultura amb les salvaguardes asimètriques existents. En altres casos, l’argument que l’existència d’un major sentiment o identitat autonomista justifica el dret a més poders, ha estat qüestionat en considerar que aquesta justificació és almenys tan legítima en termes normatius com la racional-democràtica derivada del fet que els representants de qualsevol altra regió, fins i tot amb un sentiment menys autonomista o regionalista, poden creure que és apropiat assumir la mateixa quantitat de poders.\nEn tot cas, la Constitució espanyola permetia la creació tant d’un sistema simètric com un d’asimètric. El potencial asimètric de la Constitució i, per tant, el potencial d’acomodació de la diversitat, no ha estat aprofitat segons molts, i en generar moltes expectatives en les nacionalitats catalana i basca, el seu abandonament va portar a una major frustració 4 — Sobre les potencialitats asimètriques no actualitzades de la Constitució espanyola, veure Cruz Villalón, P. (2018). “El fiasco de las nacionalidades”, EL PAÍS, 23-01-2018. Bossacoma, P. & Sanjaume, M. 2019. Ob. Cit. 429–460. .\nPer a altres, el problema és que un sistema basat en desigualtats de iure, sense mecanismes integradors compensatoris, crea problemes de cohesió social i de governabilitat, generant privilegis i ressentiments i impedint una desitjable equivalència o uniformitat bàsica de les condicions de vida dels ciutadans, principi polític implícit en la Constitució espanyola encara molt valorat per la ciutadania.\nDesprés d’aquest breu repàs dels debats sobre la asimetria, aquest article proposa i defineix diversos tipus d’asimetria per entendre millor el potencial i les conseqüències d’algunes mesures que es proposen habitualment en la discussió pública sobre l’ asimetria com a instrument d’acomodació de la diversitat o del conflicte.\nTipus d’asimetria: continguts, potencialitats i conseqüències\nPodríem definir l’asimetria com qualsevol tractament diferencial o poder o posició especial d’una unitat en un sistema federatiu o descentralitzat basat en la constitució o en la pràctica. El més freqüent és que aquesta asimetria es manifesti a través de competències, drets, deures, polítiques públiques, regulacions fiscals o financeres, o en una representació especial en el nivell central, el tractament bilateral d’alguns assumptes regionals o en l’aplicació excepcional o especial de polítiques públiques o programes nacionals 5 — Sobre les definicions i exemples d’asimetria en diferents països federals, veure R. Agranoff, ed. (1999). Accommodating Diversity: Asymmetry in Federal States, Nomos, Baden-Baden. R. L. Watts, “A Comparative Perspective on Asymmetry in Federations”, Asymmetry Series 2005(4), IIGR, Queen’s University. J. McGarry (2007). “Asymmetry in Federations, Federacies and Unitary States”. Ethnopolitics, 6, 105–116. P. Popelier, & Sahadžić, M. (eds.) 2019. Constitutional Asymmetry in Multinational Federalism, Managing Multinationalism in Multi-tiered Systems. Cham: Palgrave Macmillan. Sahadžić, M (2020). Asymmetry, Multinationalism and Constitutional Law. Managing Legitimacy and Stability in Federalist States, Nova York: Routledge. .\nEl potencial asimètric de la Constitució i, per tant, el potencial d’acomodació de la diversitat no ha estat aprofitat, i en generar moltes expectatives en les nacionalitats catalana i basca, el seu abandonament ha portat a una major frustració\nConcretament, podríem assenyalar almenys tres criteris classificatoris que permeten comprendre diverses categories d’asimetries amb implicacions molt diverses. En primer lloc, en funció dels diferents continguts o dimensions de l’autoritat sobre els quals s’aplica la simetria, poden distingir-se quatre esferes d’asimetria: institucional (referida a diferències en la posició legal-constitucional d’una regió, la seva estructura de govern, seva capacitat legislativa i poders de veto, així com regles específiques per a la seva representació o participació en institucions centrals i mecanismes de relació intergovernamental diferenciats); competencial; fiscal; i simbòlica 6 — A. Hombrado (2011). “Learning to Catch the Wave? Regional Demands for Constitutional Change in Contexts of Asymmetrical Arrangements”. Regional & Federal Studies, 21, 479–501. .\nEn segon lloc, el criteri temporal es refereix a la durada de l’asimetria i permet distingir entre asimetries de caràcter permanent i asimetries provisionals o transitòries (que produeixen, per exemple, una descentralització de diverses velocitats), segons que la seva vigència en el temps sigui il·limitada o limitada, respectivament.\nUn tercer criteri, que podem anomenar de disponibilitat o accés, permet distingir entre asimetries dures o per disseny i asimetries toves o per elecció, en funció que hagin estat conferides exclusivament a algunes unitats subestatals o estiguin obertes a ser exercides per totes les unitats integrants que així ho desitgin 7 — Per a algunes d’aquestes distincions, vegeu el debat canadenc, per exemple, David Milne, “Asymmetry in Canada: Past and Present”, Asymmetry Series 2005 (1) IIGR, Queen’s University, 2005. Jennifer Smith, “The Case for Asymmetry in Canadian Federalism”, Asymmetry Series 2005 (6), IIGR, Queen’s University. 2005. .\nBasant-nos en alguns d’aquests criteris, a la taula següent es presenta una distinció quàdruple dels arranjaments institucionals que solen qualificar-se com a asimetria.\nTaula 1. Tipus d’asimetries\nEls sistemes federals amb asimetries com Espanya mostren diferents combinacions d’alguns o de tots aquests tipus de tractament o posició diferencial. La nostra hipòtesi és que el tipus i el contingut d’aquestes asimetries condueixen a diferents dinàmiques polítiques i graus de dificultat en el disseny institucional i a diferents graus de viabilitat política, atesa la diferent acceptació pública d’aquests tipus en les diferents unitats territorials. Així mateix, els diferents tipus d’asimetries poden produir diferents graus d’eficàcia integradora, eficiència de les polítiques públiques, cohesió social i equitat.\nL’anàlisi tant de l’experiència espanyola com de l’experiència comparada d’altres països suggereix, per exemple, una major eficàcia i dificultat d’implantació dels tipus d’asimetria durs i permanents enfront dels tous i provisionals, així com una major tolerància cap a mecanismes d’asimetria tova i/o de caràcter transitori i una major aversió cap a mecanismes d’asimetria dura i/o de caràcter permanent.\nAlgunes propostes per al debat\nTenint en compte les anteriors categories, plantegem tot seguit algunes asimetries ja assajades o reivindicades en diferents països i que poden explorar-se en el nostre, amb una breu reflexió sobre el seu contingut i viabilitat política i constitucional actual a Espanya. Podem agrupar els instruments i les estratègies institucionals asimètriques en funció de les tres dimensions típiques que afecten: l’autogovern, el govern compartit i el reconeixement simbòlic de la diversitat.\nAsimetries en les competències de l’autogovern\nEn alguns països s’han establert mecanismes que permeten a algunes unitats exercir les seves competències concurrents i compartides de manera diferenciada, en alguns casos competències que s’exerceixen habitualment per part del poder central, com la seguretat social.\nLa possibilitat d’autoexcloure’s (opting-out) de programes i polítiques generals del govern central amb dret a seguir beneficiant-se de les subvencions centrals en el seu cas és un exemple. L’expressió política ‘opting out‘ va ser formulada al Canadà per descriure els supòsits en què una província opta per no participar en programes compartits gestionats pel govern federal per tal d’establir un programa provincial paral·lel, tot conservant mecanismes de compensació fiscal per aquesta autoexclusió. A la pràctica, ha estat Quebec la província que ha fet un ús més freqüent d’aquest instrument. A Espanya s’ha defensat aquesta possibilitat, per reconèixer, per exemple, la capacitat de Catalunya de quedar-se fora de determinades decisions o programes conjunts o finançats amb subvencions del govern central 8 — Rodon, Toni (2015). “El miratge de l’autogovern. El sistema autonòmic en perspectiva comparada”, Fundació Josep Irla. .\nAltres països federals han fet passos per descentralitzar el sistema de Seguretat Social, o al menys la seva gestió, com en el cas de les pensions. L’actual sistema de pensions canadenc es remunta a mitjans de la dècada de 1960, quan totes les províncies, excepte Quebec, van optar pel Canada Pension Plan. En canvi, Quebec va formar el seu propi Quebec Pension Plan, va fundar la Caisse de Dépôt et Placement du Québec per l’administració dels recursos i va adoptar una política d’inversió completament diferent. La necessària revisió del sistema de pensions espanyol a mitjà termini obre una finestra d’oportunitat a la consideració d’una major implicació de les CA en el disseny i revisió periòdica del sistema. D’altra banda, d’acord amb la distribució de competències que preveu l’article 149.1. 17 de la CE segons la qual l’Estat té competència exclusiva sobre la legislació bàsica i règim econòmic de la Seguretat Social, sense perjudici de l’execució dels seus serveis per les CA, això permet explorar instruments per a la gestió parcialment descentralitzada i asimètrica per part de les CA que així ho desitgin 9 — Vegeu una proposta a PNV-EAJ (2016). “Hacia un Sistema Propio de Seguridad Social y Pensiones para la CAV y Navarra, Comunicación”. . La gestió de les prestacions de la Seguretat social és atractiva per als governs ja que els dóna visibilitat davant els ciutadans i genera legitimitat, encara que a algunes CA no podrien permetre una veritable descentralització de la seguretat social atesa la seva estructura demogràfica i la càrrega financera que suposaria.\nUna altra solució creativa per a exercir les competències concurrents de forma menys intervencionista per part del poder central i més adaptada a les preferències de cada entitat subestatal és, per exemple, la que ha assajat Alemanya amb l’anomenada “legislació divergent”, mitjançant la qual es crea un mecanisme de recuperació de la competència per als Länder, que poden així apartar-se de la normativa del Parlament central, amb la seva autorització, i dictar normes pròpies en diversos sectors de política pública 10 — M. A. Cabellos (2012). “Nuevas formas de distribución competencial: la legislación divergente en el federalismo alemán”, Revista Española de Derecho Constitucional, núm. 96, 125-159. . Aquesta legislació pot respondre millor als interessos i preferències dels ciutadans d’una regió sense afectar necessàriamentles altres, el la qual cosa pot potenciar la legitimitat dels governs i evitar de vegades conflictes intergovernamentals o la inestabilitat.\nAsimetries en l’àmbit del govern compartit\nA Espanya coneixem bé el desenvolupament i la institucionalització de mecanismes de relació bilateral entre el poder central i diferents CA, i aquests mecanismes han estat una reivindicació tradicional dels governs nacionalistes i sobiranistes. Però també hi ha altres formes diferenciades de donar participació de forma asimètrica a diferents unitats integrants en els assumptes generals o polítiques públiques de l’Estat que afecten aquesta comunitat i a altres. Sabem per la literatura acadèmica sobre acomodació que la participació en els assumptes comuns de comunitats amb problemes de conflicte secessionista ajuda a mitigar-lo mitjançant la corresponsabilització i la vinculació al sistema polític comú de les elits subestatals 11 — Per a algunes propostes de reformes per a un major grau de govern compartit o participació en el centre, vegeu Rodon (2015). Ob. cit.; Sanjaume, Marc (2018). “Cauces democráticos para Cataluña”, Agenda Pública, 5/11/2018. Disponible en línia. També Umaner-Duba, G. (2020). “Forms and Limits of Accommodation in the Case of Catalonia: What Difference Can Shared Rule Make?”, Ethnopolitics, 19:3, 270-291. . Alguns altres mecanismes presents en diversos països són:\nDrets de veto per a algunes unitats en institucions centrals com la segona cambra, en temes constitucionals o identitaris. Aquesta sol ser una de les reivindicacions que ha concitat major oposició. Així ho reflecteix aquesta històrica demanda del Quebec, la defensa d’un veto inclòs en la fórmula de reforma constitucional es remunta a les discussions de la “repatriació” de la constitució del Canadà i va ser també una peça essencial de la posició del Quebec en les negociacions de Meech Lake i Charlottetown. Després de diverses dècades, el Parlament va adoptar una solució de compromís a través de l’Act Respecting Constitutional Amendments (1996), que estableix cinc vetos regionals sobre reformes constitucionals que requereixen l’aprovació per majoria qualificada (7 províncies que representin almenys el 50% de la població del Canadà) 12 — En aquests casos, els canvis constitucionals proposats pel govern federal han de ser aprovats per una majoria de províncies que incloguin Quebec, Ontario, British Columbia, dues províncies atlàntiques i dues províncies de les praderies que representin almenys el 50% de la població en les seves respectives regions. A la pràctica, i en darrer terme, això no garantia necessàriament l’aprovació de reformes promogudes pel Quebec, però sí que es restablia la seva capacitat convencional de bloquejar reformes oposades als seus interessos . Al nostre país es van donar propostes d’aquest tipus en el procés fallit de reforma de Senat a mitjans dels anys noranta, on els partits nacionalistes catalans i bascos van reivindicar tenir poders especials de veto en alguns temes, la qual cosa va ser rebutjada de ple pels partits nacionals.\nElecció de magistrats de Tribunal Constitucional: A Canadà, per exemple, la Cort Suprema està composta per nou jutges designats per l’Executiu Federal. Hi ha el requisit legal que tres d’aquests membres procedeixin del Quebec; al que s’afegeix una convenció que els restants membres garanteixin també a una representació regional de la següent manera: 3 procedents d’Ontàrio, 2 del Western Canada i 1 de la regió atlàntica. Al nostre país, algunes CA com el País Basc i Catalunya han reivindicat ocasionalment una participació especial de les nacionalitats en la designació de magistrats al TC, ja que consideren que això dotaria aquest tribunal d’una major legitimitat com a àrbitre dels conflictes entre governs, sobretot aquells que tenen a veure amb qüestions constitucionals i de protecció comunitària.\nParticipació diferenciada de les Comunitats Autònomes en la delegació central en organismes internacionals com la UNESCO: no són excepcionals tampoc les demandes d’alguns governs regionals de reforçar la seva presència en l’àmbit exterior. Les demandes del Quebec dins del que pot definir-se com per diplomàcia cultural, que es remunten a la dècada de 1960, van trobar una resposta moderada per part del govern federal l’any 2006, a través d’un acord Ottawa-Quebec sobre la UNESCO, que té com a punt de partida el reconeixement dels interessos del Quebec en l’àmbit cultural i educatiu. Aquest acord establia la creació d’un representant permanent del Quebec a la delegació permanent del Canadà a la UNESCO a París i la consulta al govern provincial per part de govern federal abans de l’adopció de la seva posició internacional en qüestions que incideixen sobre les competències de la província. Seguint aquest exemple, semblaria raonable plantejar mecanismes formals per canalitzar de forma diferencial les entrades autonòmics en el desenvolupament de la posició espanyola en negociacions i organitzacions internacionals en matèries d’especial interès per a una comunitat autònoma amb llengua i cultura minoritàries.\nAsimetries dirigides al reconeixement simbòlic de la diversitat\nEl reconeixement de les identitats nacionals minoritàries es pot dur a terme a través de diversos instruments que van des de clàusules constitucionals especials a una declaració política parlamentària solemne passant per polítiques lingüístiques protectores de la diversitat 13 — Sobre el potencial i els perills de les polítiques de reconeixement, veure McEwen, Nicola and André Lecours (2008). ”Voice or Recognition? Comparing Strategies for Accommodating Territorial Minorities in Multinational States”, Commonwealth & Comparative Politics, 46, 2, 220-243. Y. T. Fessha (2013). Ethnic Diversity and Federalism: Constitution Making in South Africa and Ethiopia, Ashgate. K. Basta, (2017). “The state between minority and majority nationalism: Decentralization, symbolic recognition, and secessionist crises in Spain and Canada”, Publius: The Journal of Federalism, 48(1), 51-75. . Vegem-ne algunes possibilitats.\nLa distinció entre nacionalitats i regions a l’article 2 de la CE: a casa nostra, la inclusió del terme “nacionalitats” a la Constitució de 1978 va suposar, com ha assenyalat Creu Villalón, la iniciativa possiblement més ambiciosa de les adoptades pel constituent, amb vistes a intentar superar un model de comunitat política mononacional. No obstant això, aquesta distinció que suposava un intent valent d’acceptar la diversitat es va anar diluint amb la jurisprudència i la praxi política, desaprofitant-ne el potencial 14 — Cruz Villalón, P. (2018). “El fiasco de las nacionalidades”, EL PAÍS, 23-01-2018. . Algunes propostes actuals advoquen per la reactualització d’aquesta distinció, ni que sigui a nivell simbòlic, la qual cosa sens dubte es veu dificultada per l’extensió de l’ús del concepte de nacionalitat a diverses Comunitats Autònomes.\nUna moció parlamentària de reconeixement del caràcter nacional de les nacions minoritàries, dins de la comunitat política estatal, com la declaració del Parlament de Canadà sobre els quebequesos 15 — Laforest, Guy (2016). “Stephen Harper, Michael Ignatieff and the recognition that (Québec-the Québécois-Quebeckers) form a nation/within a united Canada”. Ponència presentada a la Conferència de la CPSA a Calgary, Canadà, maig de 2016. al 2006 és una de les possibles propostes que s’han formulat com a exemple de reconeixement simbòlic. Aquesta declaració, que ha estat proposada a Espanya per alguns, no faria però altra cosa que declarar una cosa que ja reconeix l’article 2 de la Constitució espanyola, però sens dubte podria tenir efectes polítics integradors beneficiosos. La seva viabilitat, tret que fos promoguda per forces de la dreta nacionalista espanyola, sembla escassa amb la correlació de forces actual al Parlament.\nReconeixement i protecció per part de les institucions centrals (com l’Executiu, el Senat o la Corona) de la diversitat lingüística del país, mitjançant usos multilingües en els seus documents o una llei de llengües 16 — Vegeu per exemple les propostes de Mercè Vilarrubias (2019). Por una Ley de Lenguas. Convivencia en el plurilingüismo. Bilbao: Deusto. . Això sens dubte pot tenir un efecte de reconeixement i d’integració, si bé quan s’utilitza com a model d’aquestes propostes determinats països (Suïssa, Canadà, Bèlgica) s’oblida una diferència radical d’Espanya amb ells, com és l’existència d’una llengua comuna que serveix com a instrument de comunicació i integració, de manera que oblidar aquest fet sembla ser un mal diagnòstic de la situació espanyola en el tema lingüístic.\nAlgunes conclusions provisionals sobre la viabilitat de reformes asimètriques\nL’existència de diverses formes d’asimetria en el model espanyol, tant per disseny com per elecció, i més o menys permanents, posa un límit al grau d’homogeneïtat total que pot mostrar l’anomenat Estat autonòmic. Algunes d’elles, les asimetries permanents basades en fets històrics o culturals i protegides en la Constitució, fan palès que el sistema no serà mai com el d’Alemanya o Àustria. També hi ha algunes característiques, com els règims fiscals especials, que per definició mai no seran adquirits per altres CA, llevat que es reformi la Constitució. La majoria d’aquestes asimetries han estat creades originalment per donar cabuda a les aspiracions històriques d’autogovern i de diferenciació i reconeixement cultural.\nTot indica que la ciutadania espanyola pot acceptar cada vegada més les asimetries en l’aplicació de les polítiques públiques nacionals o en la configuració de les institucions\nPel que fa a les perspectives i la viabilitat d’introduir noves asimetries en el sistema, hem vist que dependrà del tipus d’asimetria de què parlem, la seva adaptabilitat a la situació espanyola i de l’oportunitat política, de manera que alguna cosa possible en un moment concret de la constel·lació de forces polítiques i opinió pública pot no ser-ho en un altre moment. En general, podria suposar-se que hi ha un cert espai a Espanya per acceptar la pràctica de certa asimetria tova, o asimetria per elecció, que respongui a determinades diferències objectives o necessitats i preferències polítiques públiques o peculiaritats institucionals. Tot indica que la ciutadania espanyola en general pot acceptar cada vegada més les asimetries de fet o les asimetries existents en l’aplicació de les polítiques públiques nacionals o en la configuració de les institucions, però sembla que acceptarà més difícilment un estatus especial protegit constitucionalment.\nPel que fa a les propostes de reforma que condueixin a un reconeixement simbòlic mitjançant asimetria, creiem que el govern o el parlament central només pot trobar cert suport general quan aquesta asimetria no vagi acompanyada d’exigències econòmiques o de la percepció que la reivindicació d’un tracte desigual no està realment justificada per raons objectives sinó només per postulats ideològics. És probable que la majoria de les persones que van acceptar les disposicions especials de la Constitució per a alguns territoris es resistissin avui dia a la introducció d’elements formals addicionals d’asimetria, ja que és molt probable que apareguessin com un privilegi o una discriminació indeguts.\nPer tant, si bé seria probablement un instrument eficaç des del punt de vista de la integració, sembla difícil impulsar un tipus d’asimetria dura o un estatus únic addicionals i que es justifiquin només en base a una història o identitat. Encara que algunes reformes o concessions simbòliques a les CA amb doble identitat nacional puguin millorar la cohesió de sistema, aquestes reformes tindran èxit sempre que siguin acollides amb reciprocitat i lleialtat i amb l’acceptació simbòlica del marc i la pertinença comuna per part dels partits nacionalistes o sobiranistes. En una situació de lleialtat poc clara respecte de l’Estat comú com l’actual, qualsevol concessió asimètrica només serà, per a alguns sobiranistes, i així també serà percebuda per molts no sobiranistes, una nova plataforma des de la qual articular noves reivindicacions. Per a les altres CA lleials a l’Estat i amb reivindicacions vàlides per obtenir un tractament similar, això només significaria una font de queixes i conflictes intergovernamentals.\nSobre els debats actuals al voltant de l’asimetria: A. Hombrado (2015). When asymmetry gets challenged: regional governments’ reactions to asymmetrical empowerment in Canada and Spain, Tesi Doctoral, UNED. P. Popelier, & Sahadžić, M. (eds.) (2019). Constitutional Asymmetry in Multinational Federalism, Managing Multinationalism in Multi-tiered Systems. Cham: Palgrave Macmillan. Sahadžić, M. (2020). Asymmetry, Multinationalism and Constitutional Law. Managing Legitimacy and Stability in Federalist States, Nueva York: Routledge.\nAlain Gagnon (2001). “The Moral Foundations of Asymmetrical Federalism: A Normative Exploration of the Case of Quebec and Canada”, a: Gagnon, A.G. & Tully, J. (eds.) Multinational Democracies. Nova York: Cambridge University Press, 319–337.\nSobre l’asimetria a Espanya i les seves dinàmiques i institucions, vegeu, entre moltes altres contribucions, Seijas Villadangos, E. (2013). “Asymmetry as an Element of Federalism: A Theoretical Speculation Fifty Years Later—Readdress the Spanish Case”, a Alberto López Basaguren y Leire Escajedo (eds). The Ways of Federalism in Western Countries and the Horizons of Territorial Autonomy in Spain: Volume II, Berlin: Springer, 679-690. Miguel, Josu de (2016). “El federalismo asimétrico”, Cuadernos de Alzate, 48-49, 59-70. Bossacoma, P. & Sanjaume, M (2019). “Asymmetry as a Device for Equal Recognition and Reasonable Accommodation of Majority and Minority Nations. A Country Study on Constitutional Asymmetry in Spain”. A: Popelier, P. & Sahadžić, M. (eds.) Constitutional Asymmetry in Multinational Federalism, Managing Multinationalism in Multi-tiered Systems. Cham: Palgrave Macmillan, 429–460.\nSobre les potencialitats asimètriques no actualitzades de la Constitució espanyola, veure Cruz Villalón, P. (2018). “El fiasco de las nacionalidades”, EL PAÍS, 23-01-2018. Bossacoma, P. & Sanjaume, M. 2019. Ob. Cit. 429–460.\nSobre les definicions i exemples d’asimetria en diferents països federals, veure R. Agranoff, ed. (1999). Accommodating Diversity: Asymmetry in Federal States, Nomos, Baden-Baden. R. L. Watts, “A Comparative Perspective on Asymmetry in Federations”, Asymmetry Series 2005(4), IIGR, Queen’s University. J. McGarry (2007). “Asymmetry in Federations, Federacies and Unitary States”. Ethnopolitics, 6, 105–116. P. Popelier, & Sahadžić, M. (eds.) 2019. Constitutional Asymmetry in Multinational Federalism, Managing Multinationalism in Multi-tiered Systems. Cham: Palgrave Macmillan. Sahadžić, M (2020). Asymmetry, Multinationalism and Constitutional Law. Managing Legitimacy and Stability in Federalist States, Nova York: Routledge.\nA. Hombrado (2011). “Learning to Catch the Wave? Regional Demands for Constitutional Change in Contexts of Asymmetrical Arrangements”. Regional & Federal Studies, 21, 479–501.\nPer a algunes d’aquestes distincions, vegeu el debat canadenc, per exemple, David Milne, “Asymmetry in Canada: Past and Present”, Asymmetry Series 2005 (1) IIGR, Queen’s University, 2005. Jennifer Smith, “The Case for Asymmetry in Canadian Federalism”, Asymmetry Series 2005 (6), IIGR, Queen’s University. 2005.\nRodon, Toni (2015). “El miratge de l’autogovern. El sistema autonòmic en perspectiva comparada”, Fundació Josep Irla.\nVegeu una proposta a PNV-EAJ (2016). “Hacia un Sistema Propio de Seguridad Social y Pensiones para la CAV y Navarra, Comunicación”.\nM. A. Cabellos (2012). “Nuevas formas de distribución competencial: la legislación divergente en el federalismo alemán”, Revista Española de Derecho Constitucional, núm. 96, 125-159.\nPer a algunes propostes de reformes per a un major grau de govern compartit o participació en el centre, vegeu Rodon (2015). Ob. cit.; Sanjaume, Marc (2018). “Cauces democráticos para Cataluña”, Agenda Pública, 5/11/2018. Disponible en línia. També Umaner-Duba, G. (2020). “Forms and Limits of Accommodation in the Case of Catalonia: What Difference Can Shared Rule Make?”, Ethnopolitics, 19:3, 270-291.\nEn aquests casos, els canvis constitucionals proposats pel govern federal han de ser aprovats per una majoria de províncies que incloguin Quebec, Ontario, British Columbia, dues províncies atlàntiques i dues províncies de les praderies que representin almenys el 50% de la població en les seves respectives regions. A la pràctica, i en darrer terme, això no garantia necessàriament l’aprovació de reformes promogudes pel Quebec, però sí que es restablia la seva capacitat convencional de bloquejar reformes oposades als seus interessos\nSobre el potencial i els perills de les polítiques de reconeixement, veure McEwen, Nicola and André Lecours (2008). ”Voice or Recognition? Comparing Strategies for Accommodating Territorial Minorities in Multinational States”, Commonwealth & Comparative Politics, 46, 2, 220-243. Y. T. Fessha (2013). Ethnic Diversity and Federalism: Constitution Making in South Africa and Ethiopia, Ashgate. K. Basta, (2017). “The state between minority and majority nationalism: Decentralization, symbolic recognition, and secessionist crises in Spain and Canada”, Publius: The Journal of Federalism, 48(1), 51-75.\nCruz Villalón, P. (2018). “El fiasco de las nacionalidades”, EL PAÍS, 23-01-2018.\nLaforest, Guy (2016). “Stephen Harper, Michael Ignatieff and the recognition that (Québec-the Québécois-Quebeckers) form a nation/within a united Canada”. Ponència presentada a la Conferència de la CPSA a Calgary, Canadà, maig de 2016.\nVegeu per exemple les propostes de Mercè Vilarrubias (2019). Por una Ley de Lenguas. Convivencia en el plurilingüismo. Bilbao: Deusto.\nAngustias Hombrado és professora assistent al Departament de Ciència Política i de l'Administració a la Universitat Nacional d'Educació a Distància (UNED). És Llicenciada en Dret i Ciència Política per la Universitat Autònoma de Madrid i ha estat investigadora visitant al Centre d'Estudis Federals de les Universitat d'Edimburg i Kent (Regne Unit) i Concordia (Canadà). Les seves línies de recerca giren entorn el federalisme, la descentralització i les relacions intergovernamentals des d'una perspectiva comparada, focalitzant-se especialment en els casos de Canadà, Espanya i Regne Unit. També ha fet estudis sobre les polítiques de gènere i la cooperació internacional per al desenvolupament. La seva tesi doctoral, "When asymmetry gets challenged: Regional Goverments’ reactions to asymmetrical empowerment in Canada and Spain", va ser reconeguda amb el prestigiós Premi Juan Linz l'any 2015.


En boles Guia sobre els drets de les persones que viuen amb VIH/SIDA (Gais Positius)\nRecurs creat per Gais Positius amb els objectius de conscienciar i sensibilitzar a la població general i facilitar a persones que viuen amb VIH unes pautes d’acció davant certes situacions de discriminació i vulneració dels seus drets.\nGuia sobre els drets de les persones seropositives. A través d’un format consistent fa repàs dels drets i un altre apartat de preguntes i respostes, pretén donar de forma entenedora, informació i enfortiment a les persones que viuen amb el VIH.\nÉs un recurs tant per conscienciar i sensibilitzar a la població general com per facilitar a persones que viuen amb VIH unes pautes d’acció davant certes situacions de vulneració dels seus drets. La guia pretén donar resposta així a certes preguntes que són habituals i comuns en els casos que constantment ens trobem a l’associació i facilitar recursos pràctics on adreçar-se en cas de vulneració dels drets humans, civils i socials per tal de facilitar el seu exercici o bé denunciar.


Oració per beneir els aliments. ? [I el menjar a Déu]\nOració per beneir els aliments és una tradició que es manté vigent fins al dia d'avui en totes les famílies.\nForma part de la formació dels nens i és una cosa que fins a les escoles s'implementa com a ensenyament.\nLa importància de fer aquesta pregària rau en l'ésser agraïts, en valorar els aliments que tenim per consumir i en demanar per aquelles persones que no tenen.\nÉs un gest d'agraïment a Déu qui és el que ens dóna les forces per sortir a treballar, per comprar els aliments, ens dóna la saviesa per preparar-los i la benedicció de comptar amb una família per compartir-los.\nEn casos on no hi ha una família a taula igual hem d'agrair perquè hi ha persones que no poden menjar, que no és perquè no tinguin sinó que no poden per motius de salut o per altres circumstàncies, això ens ha de fer sentir gradecidos i un dels gestos que ho demostren és fer una petita oració abans de menjar.\n1 Oració per beneir els aliments És fort?\n1.1 Oració per beneir els aliments\n1.2 Oració per donar gràcies pels aliments\n1.3 Oració del menjar\n2 He de resar totes les oracions?\nOració per beneir els aliments És fort?\nTotes les oracions són poderoses sempre que es facin creient en el seu poder.\nBeneir els aliments és una acte de fe en el qual no només agraïm sinó que també demanem perquè els aliments caiguin bé en el nostre organisme, perquè rendeixin, perquè no deixin d'estar en la nostra taula i perquè ens aportin els beneficis nutritius que porta cada un d'ells.\nEl seu cop també podem demanar per aquells que estan passant necessitat i no compten amb aliments en la seva taula, que només poden ingerir petits mossos de menjar, vam demanar pels que no han de donar als seus fills, pels quals tenen fam i no tenen els recursos per saciar-la.\nL'oració per beneir els aliments i del menjar és forta des que existeixi fe.\nCom pots veure no és només donar gràcies pels aliments, és un acte de fe i d'amor a l'proïsme on ens posem al lloc de l'altre i demanem per les seves necessitats.\nQuan es fa una oració consent de la necessitat d'un altre i demanem pels nostres iguals estem demostrant l'amor de Déu en les nostres vides.\nSenyor Déu; mitjana perquè en aquesta Mesa hagi un intercanvi fraternal entre els comensals;\nAdvoca perquè els aliments que ens vas proporcionar El dia d'avui ens siguin profit just;\nPermet a aquell que encara no ha menjat Provar el fruit del teu bella creació.\nEt estimem Déu pare, i t'agraïm infinitament Pel compartir que el dia d'avui Tu ens proporciones.\nPodem iniciar l'oració donant gràcies per l'oportunitat que Déu ens dóna per poder alimentar-nos correctament.\nDesprés podem demanar per aquella persona que s'ha pres la molèstia de preparar els aliments perquè nosaltres els puguem consumir, per aquell que va ajudar en tot el procés perquè aquests aliments arribin a la nostra taula.\nDemanem per aquells que no tenen i demanem perquè el pa de cada dia sigui dipositat a la mà de cada persona i, per últims tornem a agrair el miracle de la vida.\nOració per donar gràcies pels aliments\nSant pare; avui et demanem\nQue ens acompanyis en aquesta taula i que beneïu El pa que provarem en un moment; Mitjana perquè aquests siguin el fruit de la nostra salut I no desemparis a què ara lluita per aconseguir mos algun.\nEt lloem, Senyor, i la nostra gràcia és curta per a Lo afortunats que som per aquests aliments!\nEncomana'ns del teu amor i il·lumina El camí que ens porta al teu estança.\nL'agraïment és una virtut que molt pocs demostren avui dia, vivim en un món que va a alta velocitat i són molt pocs els que s'aturen a donar gràcies.\nEn la paraula de Déu hi ha un relat que explica la història d'uns leprosos als que Jesús els va concedir el miracle de la sanitat i només un es va quedar a donar gràcies.\nMoltes vegades això succeeix en les nostres vides.\nNomés ens preocupem per menjar, per alimentar-nos però no per donar gràcies i és una cosa que ha de ser una necessitat en les nostres vides.\nOració del menjar\nBeneeix aquest dia, estimat pare, A tot aquell que es troba en aquesta taula;\nBeneeix aquell que ha preparat els aliments; Beneeix el que ha permès que aquests estiguin aquí; Beneeix, a més, a què ha conreat cadascun D'aquests.\n¡Sant pare! Per la fortuna que ens brindes el dia d'avui, nosaltres et Som ferventment agraïts i amb una Infinita tendresa de adorem i lloem Pel pa que avui vas col·locar en aquesta taula.\nEl millor exemple de pregària per lloa aliments ho veiem en el mateix Jesús de Natzaret qui agraïa pels aliments que consumien.\nHi ha miracles que estan esperant per una oració per poder aconseguir-nos i el miracle del menjar diari pot ser un d'ells.\nEn aquests moments que semblen ser tan difícils el agrair per mitjà d'una oració el privilegi de tenir el menjar que necessitem és un acte de fe i amor a Déu.\nHe de resar totes les oracions?\nNomés necessita resar una oració per beneir els aliments un cop abans de cada àpat. El que pot fer és pregar una oració diferent en cada àpat.\nPot variar de dia a dia, setmana a setmana o fins i tot de mes a mes.\nRecordeu sempre que l'important és tenir fe en Déu nostre Senyor. La fe i la creença són la base de qualsevol oració.\nOració contra el mal\nMira dues oracions poderoses per aconseguir treballs urgents\nOracions poderoses per aconseguir la gràcia i complir els teus desitjos més profunds


Catorze matadeperencs a l'Euskadi - Catalunya - Terrassa Informa!\nInici » Esports » Futbol » Catorze matadeperencs a l’Euskadi – Catalunya\nAutor Marta Casas Cortada Futbol\n30 Desembre 2014 a 16:30\nCatorze matadeperencs a l’Euskadi – Catalunya\nVan desplegar una bandera de Matadepera a l’estadi\nEl grup de matadeperencs a l’Euskadi – Catalunya // Imatge de la web de l’Ajuntament de Matadepera\nUn grup de catorze matadeperencs s’han desplaçat aquest cap de setmana a l’estadi San Mamés per seguir les incidències del partit amistós entre les seleccions d’Euskadi i Catalunya que es va disputar aquest diumenge al vespre i que va acabar amb empat a 1 amb gols d’Aduriz (4’) i Sergio Garcia (44’).\nEls matadeperencs van sortir del poble en cotxes particulars el divendres 26 i s’hi van estar el cap de setmana aprofitant per fer una mica de turisme per Bilbao. Al partit van lluir estelada i bandera de Matadepera.\nA la dreta, foto de la família de la colla desplaçada a Bilbao. A sota, la bandera desplegada al camp.\n#Aduriz #Bilbao #Catalunya #Euskadi #Matadepera #San Mamés #Sergio García\nLa Policia Local controla les incidències provocades per la nevada\nMatadepera contribueix a la plantada del Roure del Tricentenari


Català de València, i amic - Salms\nPer Josep PorcarDivendres, 16 abril, 2010gener 20th, 20224 Comments\nInici » Entrades » Català de València, i amic\nEntrada anteriorQue se'n vagen a l'Eyjafjallajökull!\nEntrada següentThe voice of your eyes is deeper than all roses\nDivendres, 16 abril, 2010 a les 8:22 pm\nUi, veges per on he pogut veure i escoltar Vicent Andrés Estellés, a qui, fins ara, només havia llegit i vist en foto.\nDissabte, 17 abril, 2010 a les 12:59 pm\nJo tampoc, i va ser tota una sorpresa topar-me’l ahir al C33 durant el desdijuni. He comprovat que Televisió de Catalunya ja l’ha penjat sencer ací:\nDilluns, 19 abril, 2010 a les 10:13 pm\nM’ha fet molt de bé veure el vídeo. Però sobretot escoltar les paraules de l’Estellés per convéncer-me que això de l’apitxat és pur procés d’assimilació fonètica al castellà. Res a veure entre l’apitxat de l’Estellés i el que sense cap tipus de pudor es practica ara al país. Creix el castellà dins el nostre català com un càncer!\nDimarts, 20 abril, 2010 a les 1:31 pm\nParle poc amb apitxats, però sí puc dir-te que el parlar d’Estellés és pràcticament idèntic al meu castellonenc.