Audiencia - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Audiencia\n23 p, 297.5 KB Topoi en la serie Esclavos de la Corte Suprema de Quito (1702-1849) / Gabel de Aguirre, Jennifer (Universidad de Klagenfurt (Austria))\nEn este artículo, trataré una serie de procesos de la Corte Suprema de Quito en los que los litigantes son esclavos (liberados) y sus (antiguos) amos. Las peticiones de las partes presentan una estructura claramente marcada y se caracterizan por el uso de un lenguaje formulaico. [...]\nIn this article, I will discuss a series of records from the Supreme Court of Quito pertaining to lawsuits between (former) slaves and their (former) masters. The petitions of the parties show a clearly marked structure and are characterised by the use of formulaic language. [...]\nEstudios de lingüística del español, Vol. 42 (2020) , p. 327-349 (Articles)\n6 p, 65.8 KB Els estudis d'audiència i la seva incidència en el sistema de comunicació / Sabaté i Salazar, Joan (Universitat Ramon Llull. Facultat de Ciències de la Comunicació Blanquerna)\nMoragas i Spà, Miquel de; Civil i Serra, Marta; Fernández Alonso, Isabel; Blasco Gil, José Joaquín; López, Bernat, eds: Informe de la comunicació a Catalunya 2009-2010, 2011, p. 363-368\n7 p, 617.7 KB La mesura d'audiències a Catalunya, amb l'entrada a escena del Baròmetre de la Comunicació i la Cultura / Huertas Bailén, Amparo (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Comunicació Audiovisual i Publicitat) ; Institut de la Comunicació de la Universitat Autònoma de Barcelona (InCom-UAB)\nEn aquest article, l'autora situa la posada en marxa del Baròmetre de la Comunicació i la Cultura en el context dels estudis de mesura d'audiències -a l'Estat espanyol i al nivell local- i de les tendències tècniques a escala internacional. [...]\nMoragas i Spà, Mique de; Fernández Alonso, Isabel; Almiron, Núria; Blasco Gil, José Joaquín; Corbella Cordomí, Joan M. Civil i Serra, Marta; Gibert i Fortuny, Oriol, eds: Informe de la comunicació a Catalunya 2007-2008, 2009, p. 313-319\n73 p, 2.3 MB L'estratègia de digitalització internacional de les organitzacions esportives : el cas de LaLiga / Donate Delgado, Eric ; Ortuño i Iserte, Xavier, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Periodisme i de Ciències de la Comunicació) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\nLes organitzacions esportives han abraçat l'ús dels mitjans digitals amb l'objectiu d'arribar a nous públics, incloent-hi mercats internacionals. LaLiga, com entitat esportiva, també ha desenvolupat una estratègia de digitalització internacional a través de Twitter amb diversos perfils on es promocionen partits i s'estableixen sinergies a partir dels futbolistes originaris d'aquestes audiències globals.\nLas organizaciones deportivas han abrazado el uso de los medios digitales con el objetivo de llegar a nuevos públicos, incluyendo mercados internacionales. LaLiga, como entidad deportiva, también ha desarrollado una estrategia de digitalización internacional a través de Twitter con varios perfiles donde se promocionan partidos y se establecen sinergias a partir de los futbolistas originarios de estas audiencias globales.\nSports organizations have embraced the use of digital media to reach new audiences, including international markets. LaLiga, as a sports entity, has also developed an international digitisation strategy through Twitter with various profiles promoting matches and establishing synergies from footballers originating in these global audiences.\n100 p, 3.1 MB Premsa esportiva i afinitats : comparativa de la cobertura del fitxatge de Nikola Mirotic pels diaris Marca, AS, Mundo Deportivo i Sport / Diéguez Martín, Iria ; Gutiérrez García, María, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Comunicació Audiovisual i Publicitat) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\n157 p, 7.7 MB La digitalització dels programes de televisió d'entreteniment : el cas d'Operación Triunfo com a producte transmèdia / Cardús Surià, Núria ; Custodio, Ángel, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Comunicació Audiovisual i Publicitat) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de la Comunicació\nLa tecnologia ha fet canviar el consum de continguts audiovisuals, i ha aconseguit digitalitzar la televisió lineal a partir de la creació de programes de televisió transmèdia com és el cas d'Operación Triunfo. [...]\nLa tecnología ha hecho cambiar el consumo de contenidos audiovisuales, y ha conseguido digitalizar la televisión lineal a partir de la creación de programas de televisión transmedia como es el caso de Operación Triunfo. [...]\nTechnology has changed how the audience consume audiovisual content, and has managed to digitize linear television by creating transmedia television programs such as Operación Triunfo. This document contextualizes the linear television's digitization and the transmedia narrative in Spain. [...]


ENTREVISTA A JORDI SERRACANTA I ESPINALT\nREGIDOR D’ESPAI URBÀ I ENTORN NATURAL\n“La idea és que l’experiència de Simbiosi Industrial que estem duent a terme pugui ser replicada en altres municipis”\nL’Agència de Residus de Catalunya (ARC) i l’Ajuntament de Manresa han presentat el primer projecte de simbiosi industrial que es desenvolupa a Catalunya. La simbiosi industrial és una eina d’aplicació pràctica del concepte d’economia circular en el teixit productiu que busca millorar l’eficiència en l’ús dels recursos i, per tant, reduir els costos i augmentar els beneficis, aprofitant les sinèrgies entre les empreses a través de l’intercanvi de materials, energia i aigua.\nParlem amb Jordi Serracanta per saber més sobre el projecte, anomenat Manresa en Simbiosi.\n- En què consisteix aquesta prova pilot?\nLa simbiosi industrial és una manera de fer negocis entre els empresaris, enfocat a aprofitar millor aquells recursos que les empreses per sí soles no poden usar: és a dir que, per exemple, matèries primeres o energètiques que fan servir les industries en els seus processos productius puguin optimitzar-se i comportar beneficis als empresaris perquè s’obtinguin a partir de recursos que altres llencen, com són els residus i calor de procés, o no s’aprofiten com l’aigua de pluja i espais buits, o poden ser compartits com ara els transports. És a dir, aplicació dels conceptes d’economia circular en el teixit industrial.\nFer que els empresaris treballin en oportunitats de negoci entre empreses diferents no és freqüent ni fàcil: qui fa la feina? Confiança? Temps i dedicació?\nAmb aquesta prova que impulsem des de l’Ajuntament posem a disposició del conjunt d’empresaris d’aquí del Pla del Bages, les eines per identificar possibilitats de sinergies, tot creant l’ambient adequat per que els empresaris es trobin i dissenyin els models de negoci que facin viables aquests sinèrgies.\nUn exemple: les empreses que usen plàstics sintètics podrien trobar una matèria primera en els residus de plàstic veïns, es requeriria un procés intermedi de preparat per assegurar la qualitat necessària; (granzejat i després el filat per a obtenir la fibra sintètica específica). En aquest cas, cal que es posin d’acord empreses que fan els residus, les que el poden tornar a fer servir com a fibra , les que la poden processar, les que el transporten. El projecte Manresa en simbiosi provoca que es trobi l’entorn adequat per què apareguin les persones que es vulguin convertir en impulsors d’aquesta proposta.\n- Quins són els principals objectius que es persegueixen?\nL’objectiu bàsic és potenciar aquesta nova manera de fer, una cultura empresarial que s’interessi per aconseguir recursos que puguin ser més econòmics, en el que es potencien les transaccions entre veïns, el que llença una empresa (que tot sovint li costa diners) ho pot aprofitar el del costat (a un molt millor preu). Amb aquesta pràctica de compartir recursos/residus entre empreses, es creen noves necessitats de processos i per tant de nous negocis i canvis en els processos productius, per adaptar-se a una millor manera de fer servir els recursos que fa que es redueixi el seu ús i per tant s’assoleixi una sostenibilitat més alta dels processos productius. A més estimula la innovació (R+D) i l’ocupació a mitjà-llarg termini.\n- Qui col·labora en aquest projecte?\nEl projecte sorgeix en oferir-se el municipi de Manresa (des de la regidoria de Medi Ambient), a una iniciativa que l’Agència de Residus volia testar per treballar amb el teixit productiu d’un territori per millorar l’ús dels seus recursos, amb l’impuls del Consorci de Residus del Bages, que lidera una gestió de residus innovadora en l’aprofitament dels mateixos.\nPer altra banda la Diputació de Barcelona, des de la seva política de suport al teixit industrial, potencia la simbiosi industrial com una forma d’emprenedoria en el sector productiu i d’activació industrial, acompanyat d’iniciatives que serveixin per a millorar l’associacionisme empresarial.\nUna vegada dibuixat el projecte s’hi van afegir actors fonamentals: l’associació d’empresaris de Bufalvent, una de les associacions més actives de Catalunya en el sector manufacturer, bàsic en un procés de simbiosi on els protagonistes són els empresaris. I el Centre tecnològic de Manresa (CTM), que s’ha anat especialitzant en el desenvolupament de tecnologies moltes dedicades a l’aprofitament i re-valorització de residus. Comptem pel desenvolupament del projecte amb l’empresa Símbiosy que aporta la metodologia de treball per impulsar i coordinar tots els actors del projecte de simbiosi industrial a Manresa.\n- Com han rebut la iniciativa els empresaris locals?\nMolts empresaris no coneixen encara el potencial que té la simbiosi industrial, és un concepte nou, que cal explicar. De les entrevistes fetes a empresaris per a donar-lo a conèixer, es valora positivament l’estratègic que pot arribar a ser per el seu negoci, i augmenta el seu interès quan hi detecten possibles estalvis els seus costos productius, o que pot reduir residus problemàtics, o que pot donar valor ambiental a la seva marca.\n- Quantes empreses participaran en el projecte?\nEl projecte és obert a les empreses de Manresa que vulguin participar-hi, que hi vegin el seu potencial innovador i de millora. Es treballa informant a un conjunt d’unes 600 empreses.\nS’estan fent visites particulars a algunes empreses clau que es consideren a priori poden tenir potencialitats elevades de trobar sinergies i millores en el seu procés productiu dins l’entorn de Manresa.\n-Aquesta és la primera iniciativa a Catalunya, perquè s’ha triat Manresa?\nManresa té un teixit productiu potent, és un territori on conflueixen a més de la industria manufacturera, altres activitats com la forestal, o l’agrícola, o la construcció concentrades en un mateix nus social. I amb uns empresaris en que tots es coneixen, i es poden impulsar dinàmiques de trobades on es sentin còmodes, i en té una avantatge addicional doncs els recursos com l’aigua, el clavegueram o els residus es gestionen per entitats públiques per tant poden donar prioritat al bé comú davant iniciatives com aquesta.\n- S’extrapolarà a altres municipis?\nLa idea és que aquesta experiència pugui ser replicada en altres municipis i anar concentrant coneixement per no haver de malgastar esforços en tasques ja fetes. De fet ja hi ha municipis que estan començant a plantejar-ho. El nou paquet de mesures que va llençar la Comissió Europea el passat 2 de desembre van en aquest camí.\nEn el nostre entorn proper es poden afegir aquelles empreses d’altres municipis que els pugi interessar compartir les sinergies que des de el nucli d’empreses de Manresa es construeixin. En el Pla del Bages hi ha prou municipis propers amb teixit industrial potent que s’hi poden afegir a la dinàmica que fem dels de l’Ajuntament de Manresa: Sant Joan de Vilatorrada, Artés, Pont de Vilomara, Sant Vicent de Castellet, Santpedor...\n- Quines seran les fases del projecte?\nSón 3 fases:\n1) Anàlisi de sinergies, per la qual cosa s’ha treballat en el procés de conèixer i informar a les empreses d’aquí.\n2) Aflorament de sinergies. El proper el dia 12 de gener, es farà la primera sessió de treball amb empresaris on es visualitzarà el potencial de sinergies entre empresaris que poden aparèixer, com la que he explicat. Encara que el fet de posar en contacte als empresaris fa que apareixien nous potencials de sinergies no previstos inicialment, doncs la simbiosi tracta de donar les eines perquè siguin els propis empresaris els que la desenvolupin, els negocis els han de fer amb les seves habilitats i medis. No hi ha millor coneixedor del potencial de la empresa que el mateix empresari, quan troba un espai on hi ha altres empresaris que poden connectar-se i un sistema i entorn que doni continuïtat a les sinergies detectades.\n3) Anàlisi cost/benefici de sinèrgies. En aquesta primera trobada podran ja materialitzar-se certes sinergies senzilles, i que es posin d’acord alguns empresaris i les tirin endavant. Però el més probable es que calguin processos intermedis d’aprofitament o alguna inversió que cal que necessiti avaluar com fer. Aquestes fase es treballarà en posterioritat al taller, i s’emplacen a una nova trobada donant temps a que es concretin i es valorin, tant tecnològicament com econòmicament\nEl procés complert del projecte que impulsa l’administració, es contempla que serà d’un any. Desprès la pròpia dinàmica empresarial podrà ser autònoma, tot i fent servir les eines i la col•lectivitat creada en aquest inici, aprofitant per crear la figura del “Gestor de recursos de Manresa” per donar continuïtat al projecte.\n- Entrant una mica en la metodologia del projecte, com es detecten les sinèrgies entre les empreses?\nHi ha certes activitats que produeixen un tipus de residus que el pot aprofitar una altra, com les restes de menjar que es poden convertir en alimentació animal. O les aigües de pluja que es poden tornar a aprofitar. O certs residus que tenen valor com els olis o greixos que es podrien processar i tornar-los a fer servir una vegada nets o fer-ne energia. O matèries plàstiques que es poden tornar a reciclar en nous materials plàstics. Aquesta es una manera de procedir.\nPer mecanitzar i saber d’aquestes sinergies l’empresa consultora Símbiosy, disposa d’una plataforma informàtica que a través del codi d’activitat de les empreses es pot saber quin tipus de residus i recursos fan i necessiten, i troba en el mapa les empreses properes que poden compartir interessos. Es una eina que es posarà a disposició de totes les empreses de Manresa que ho sol•licitin, i participin en les sessions de treball proposades-. Naturalment, en tot el procés hi ha la participació d’especialistes en reciclatge, en energia, en eficiència en l’ús dels recursos.\n- En què consistiran les sessions de treball amb els empresaris?\nÉs una trobada amb empresaris en què es posaran en comú persones amb les quals es podria fer negoci a través de conèixer les potencialitats que tenen d’aprofitar o produir certs recursos.\nNo sempre són senzilles les sinergies, però els empresaris són creatius i poden trobar les maneres de resoldre moltes casuístiques entre ells (cosa que han fet sempre) i si la qüestió és més complexa, es podran determinar quins són els especialistes que se’n poden ocupar.\n- Una vegada implementada la col·laboració entre empreses com es comptabilitzaran els beneficis?\nDoncs de diverses maneres: quantificant les millores econòmiques que hagin provocat les sinergies aparegudes, o el nombre de noves activitats que poden aparèixer si es crea valor afegit, o nova ocupació laboral, o noves empreses que puguin venir si se’ls presenta un entorn amb més competències empresarials, ja que disposin de recursos a millor preu que no en una altre polígon industrial.


La presidenta de l'ANC diu que hi ha «indignació» pel pacte a la Diputació - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPaluzie no va amagar que l'acord a la Diputació de Barcelona «és molt greu» i va assegurar que, a aquestes altures, ja és difícil de revertir. I, per això, l'Assemblea gira ara els ulls cap a Madrid, amb la mirada posada en el debat d'investidura dels propers dies 22 i 23 de juliol al Congrés dels Diputats.\nLa presidenta va assegurar que, precisament, la votació de Pedro Sánchez ha de ser una prova de foc per als partits sobiranistes. I va reclamar tant a Junts per Catalu-nya com a Esquerra Republicana que no siguin «comparses» de l'estratègia de Podem i els acords que puguin segellar els de Pablo Iglesias amb el PSOE. «Que els independentistes actuïn com un veritable front a Madrid i que, si al final no hi ha investidura, s'hi hagi tingut algun paper que no sigui el de simple comparsa», va remarcar Paluzie.\nPer això, la presidenta de l'ANC va reclamar als partits sobiranistes que votin en contra de Pedro Sánchez o que s'abstinguin. Tot i que no a cap preu. «Abstenció només si realment es comença a abordar el respecte a Catalunya com a subjecte polític; és a dir, dret a l'autodeterminació i elements en termes de repressió», va destacar la presidenta de l'ANC, recordant «l'exigència» del grup de treball de l'ONU per l'alliberament dels presos.\nDurant el Secretariat Nacional de l'ANC, un altre dels temes de debat va ser al voltant de l'Onze de Setembre.\nPaluzie creu que «l'espai per a les manifestacions segueix essent necessari», però també va admetre que «el to i el tipus potser ha de ser diferent».


Andana Editorial - Álbumes ilustrados, libros informativos y objetos literarios.\n/ Andana Editorial\nUna historia bellamente ilustrada sobre los cambios de estación que nos muestra que a cada paso, haga sol o nieve, nos aguardan miles de divertidas y emocionantes aventuras. Simona Ciraolo Andana Editorial\nAutor: Simona Ciraolo Marca: Andana Editorial Disponible\nT'has preguntat mai com són realment els animals que coneixem? Estem envoltats de moltes classes d'animals. Lucía Serrano Andana Editorial\nAutor: Lucía Serrano Marca: Andana Editorial Disponible\nTotes les formes són a la natura Però identificar-les no sempre és fàcil. Per sort, gràcies als animals, aprendre les formes esdevé un divertit joc de nens. Bios Andana Editorial\nAutor: Bios Marca: Andana Editorial Disponible\nTodas las formas están en la naturaleza, aunque identificarlas no siempre es fácil. Por suerte, gracias a los animales, aprender las formas se convierte en un divertido juego de ni... Bios Andana Editorial\nQue el plástico no nos domine Atención, emergencia: Estamos sufriendo una invasión silenciosa. Hasta 12 millones de toneladas de plásticos van a parar a nuestros océanos cada año y ahogan los ecosistemas, provo... Raül Hurtado y José Ibañe... Andana Editorial\nAutor: Raül Hurtado y José Ibañez Marca: Andana Editorial Disponible\nNo ens deixem dominar pel plàstic Atenció, emergència: Estem patint una invasió silenciosa. Fins a 12 milions de tones de plàstics van a parar als nostres oceans cada any i ofeguen els ecosistemes, provoquen danys ... Raül Hurtado y José Ibañe... Andana Editorial\nAbracadabra el teu descobriràs!\nEste magnífico libro POP-UP nos invita a asomarnos dentro del cuerpo humano de una forma divertida e ingeniosa para explicar cómo funcionan los diferentes órganos. Jenny Maizels y William P... Andana Editorial\nAutor: Jenny Maizels y William Petty Marca: Andana Editorial Disponible\n¡Abracadabra que tu cuerpo se abra!\nBenji Davies Andana Editorial\nAutor: Benji Davies Marca: Andana Editorial Disponible\nUna vegada hi havia un nen que estimava les estrelles. Tant és així que un dia va decidir que intentaria atrapar-ne una. Oliver Jeffers Andana Editorial\nMaria i el seu gos Busca viuran una aventura plena de màgia i fantasia, amb la companyia del dimoni xicotet, la Quarantamaula, la dama encantada i el cavaller Henoc, el temible caç... Britta Teckentrup Andana Editorial\nAutor: Britta Teckentrup Marca: Andana Editorial Disponible\nEl cole de monstruos\nLa Bruja del Bosque, Ojanca, es la maestra del cole de monstruos y ha desaparecido. ¡Si no regresa pronto los monstruos están en peligro! Britta Teckentrup Andana Editorial


Ikiru Films | Ikiru Films torna a repetir amb l’animació espanyola després del seu èxit amb les ‘Aventures de Tadeo Jones’\n‘Atrapa la Bandera’ una aventura inspirada en la carrera espacial i que suposa el retorn d’Enrique Gato a la direcció d’un llargmetratge d’animació, després de l’èxit de ‘LES AVENTURES DE Tadeo Jones’.\nEs tracta d’una cinta d’animació que explica la història de Richard Carson, 1 estrafolari milionari texà que creu que pot fer el que vulgui i ara se li ha ficat al cap la idea de colonitzar la Lluna.\nEl Govern i la NASA han serioses dificultats per frenar les intencions del malvat, ja que vol a més esborrar tot rastre de l’arribada de l’Home a la Lluna i apropiar d’Heli 3, la font d’energia del futur. Però el destí de la Lluna dependrà de Mike Goldwing, un valent nen de 12 anys, que al costat dels seus amics Marty i Amy, i la seva mascota, un petit llangardaix, viatjaran a la Lluna per evitar que Carson atrapi la bandera que porta anys establerta a la Lluna. El grup d’amics comptarà a més amb una ajuda molt especial, la de l’avi de Mike, un antic astronauta.\nAtrapa la bandera ‘passarà a la història per ser la primera pel·lícula espanyola a ser distribuïda mundialment per un estudi de Hollywood. Això serà possible a l’acord que la Paramount Pictures ha signat amb Telecinco Cinema, Telefónica Studios i Els Rockets AIE. La seqüela de Tadeo Jones també entrarà dins d’aquest acord de distribució.


Santa Perpetua de la Mogoda | fonts naturals, aigua, muntanya i més\nArxiu d'etiquetes: Santa Perpetua de la Mogoda\nPublicat el 11/10/2021 per Rasola\nAquest safareig esta situat front el castell i la casa que hi ha a Santiga, lloc conegut com Plaça de Santiga de Santa Perpetua de la Mogoda.\nEs diu que l’aigua que omplia el safareig provenia de la mina del castell de Santiga, i va ser utilitzada fins a mitjan segle XX.a.\nEl safareig es composa d’un sol dipòsit, que conserva a la seva banda de llevant les antigues peces perimetrals de batre i ensabonar la roba, però la seva banda de ponent sembla de construcció més recent.\nA l’extrem sud-est del safareig hi ha un muret de protecció construït al damunt de la repisa on les dones hi recolzaven la roba per rentar-la.\nAquest serveix de suport a una placa rectangular feta de rajoles quadrades de color beix, on s’hi llegeix amb lletres pintades de color verd el poema de J. Navarro que diu:\n“El vell safareig que el vent pentina fa de mirall al verd Santiga”.\nActualment no manté les funcions originals, ja no s’hi renta roba.\nEl safareig actualment serveix de reserva d’aigua en cas d’incendi.\nRecull de dades: Mapes Patrimoni Cultural – Diputació de Catalunya.\nPublicat dins de aiguabarreig\t| Etiquetat com a batre, dipòsit, El Castell, ensabonar, La Mina, muret, safareig, Santa Perpetua de la Mogoda, Santiga\t| Deixa un comentari\nArbres : Un arbre entre el record i amagatall pels nens a Santa Perpetua de la Mogoda\nPublicat el 24/02/2018 per Rasola\nFront el Parc Central de Santa Perpetua de la Mogoda, entre el carrer , la carretera B-140a i la riera de Caldes, hi ha des de fa anys una extensió de terreny amb pins dispersos, i que es com un parc obert.\nAllí tant trobareu lloc per passejar, corra, per portar el gos a donar una volta i el nens jugar amb les seves instal·lacions o jugar a pilota.\nSi us fitxeu, entre mig d’uns pins joves, hi ha un tronc d’una arbre que deuria ser monumental, situat sobre un pedestal metàl·lic.\nEs tant sols el quer queda d’aquest arbres, queda per recordar-lo i poder-se ficar els mes menuts dintre d’un forat que disposa. En la seva proximitat hi ha altres pins de bon temany que fan un espai agradable.\nPublicat dins de aiguabarreig\t| Etiquetat com a amagatall, Arbre, Pins, record, Riera de Caldes, Santa Perpetua de la Mogoda\t| Deixa un comentari\nPublicat dins de aiguabarreig\t| Etiquetat com a camps de Can Taió, Can Folguera, Castell, gran Bassa, L’Anella La Plaça de l’Amfiteatre., Pantalà, Parc Central, Santa Perpetua de la Mogoda\t| Deixa un comentari


Bizarre - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nBizarre és un grup català de pop-rock. Com originari de Blanes (La Selva) el 2003, ha estat més conegut per ser els autors i intèrprets de la cançó Sé. El seu últim senzill (T'amagues) va estar nominat enguany a la categoria Millor Cançó dels Premis Enderrock 2011.\nBizarre ha publicat fins avui dos àlbums. Del seu debut Bizarre (2006) va publicar 3 singles (Sé, Difícil d'oblidar i No escoltes mai). Del seu segon i últim disc Zero (2010) se n'ha publicat els singles No és massa tard i T'amagues. Després 2011 el grup ha estat pràcticament inactiu.\nLa llengua habitual de les seves cançons ha estat el castellà, però el grup va publicar també els singles dels seus dos àlbums en català. En el cas del primer àlbum, aquestes versions (Sé, Difícil d'oblidar i No escoltes mai) no van poder ser incloses en la primera edició del CD atès que van ser enregistrades amb posterioritat a la seva publicació. En el segon disc es van incloure. A part de les versions en castellà i català, els Bizarre també han publicat versions d'algunes cançons en italià (So, versió italiana de Sé) i en anglès (Alone in NY, bonus track del disc Zero).\n1.2 Debut discogràfic amb Mass Records (Bizarre)\n1.3 Acord editorial amb Sony i segon àlbum (Zero)\n1.4 Descans indefinit\nBizarre es crea l'any 2003 a Blanes, La Selva, quan la banda formada per Javier García, Alfonso Montaño, Jordi Bonastre, Àlex de la Fuente i Meritxell Marín, juntament amb el bateria Billy Purdie i més tard Manuel García, decideix enregistrar una sèrie de maquetes. La banda és inclosa dins la gira Nuevo talento organitzada pel portal d'Internet terra.es. El grup va també haver una prehistòria, amb arrels des de l'any 2000.\nEl 2004 obtenen el primer premi del Concurs de Música de Badalona, viatgen a Londres a realitzar una sèrie de concerts en petits locals de la ciutat gràcies a un contacte amb un promotor anglès, i aconsegueixen el primer premi en el concurs de maquetes de 40 Principals de Girona.\nDebut discogràfic amb Mass Records (Bizarre)Modifica\nA l'octubre de 2004, Bizarre signen amb Mass Records. Aquest contracte implicarà l'edició del seu primer disc i la seva promoció a nivell estatal, i també portarà un canvi molt apreciable: les cançons ja no estaran només escrites en anglès sinó que ho estaran en castellà i en català.\nL'enregistrament d'aquest primer disc es fa a mitjans de 2005 a Barcelona, en els estudis Forte Music, propietat del productor Micky Forteza (Lexu's, Jarabe de Palo...). Ell serà l'encarregat de la producció i la mescla de les cançons, mentre que la masterització anirà a càrrec de Roberto Macagno. La sortida al mercat del disc (titulat finalment Bizarre a seques) es retarda fins al juny de 2006 i va precedida de la publicació, el 22 de maig, del seu primer senzill Sé, del qual s'enregistra també un videoclip. Poc després de la publicació del disc, es decideix enregistrar també una versió de Sé en català. Aquesta versió no va poder ser inclosa en el primer àlbum, que ja es trobava en el mercat.\nJa a 2007 es publiquen el segon i tercer senzills, Difícil de entender i Escúchate, respectivament. Com en el cas de Sé, es decideix enregistrar també les respectives versions en català (amb els títols Difícil d'oblidar i No escoltes mai, respectivament). Tots dos temes s'acompanyen dels seus respectius videoclips.\nA mitjans de maig, el club d'hoquei sobre patins Blanes HC encarrega als Bizarre la composició i l'enregistrament de la música per al nou himne de l'entitat. La presentació oficial es realitza l'1 de juny amb una actuació en directe durant la celebració de la quarta edició de la Golden Cup.\nAcord editorial amb Sony i segon àlbum (Zero)Modifica\nMalgrat la bona acollida del primer àlbum a Catalunya, aquest passa pràcticament desapercebut a nivell estatal, motiu pel qual durant el mateix 2008 Mass Records arriba a un acord amb Sony per a la coedició tant de les cançons del primer àlbum com de les futures cançons de Bizarre.\nA 2008, TVE decideix seleccionar el seu representant per a Eurovisió a través del portal d'Internet MySpace. La preselecció es realitza mitjançant votacions populars i Bizarre són seleccionats per a la fase final. La selecció final es fa mitjançant una gala emesa per TVE que resulta envoltada en polèmica degut a la presència de Rodolfo Chiquilicuatre. Atès que la normativa del festival impedeix que els temes presentats estiguin ja editats anteriorment, el grup presenta un tema inèdit, Si pudiera. Es tracta del primer tema nou des de la publicació del primer disc.\nPocs mesos més tard, la banda viatja a Nova York per participar en una minigira per diversos locals de la ciutat. Aquesta petita aventura conté actuacions en alguns locals mítics de la metròpoli com ara l'Arlene's Grocery i s'acompanya d'una petita promoció en ràdios locals.\nL'enregistrament definitiu del segon àlbum es realitza durant 2009. Segons l'anunci publicat tant a la web oficial com a la resta de portals del grup, el títol del disc és Zero, la producció va a càrrec de Luca Germini i es compta amb col·laboracions com la d'Alba Haro al violoncel o la del novaiorquès Robert Funk trombonista de sessió i membre dels Uptown Horns, banda amb la qual ha col·laborat amb artistes com The Rolling Stones o R.E.M..\nA finals d'any es presenta el primer avançament de material del segon disc. Pel que sembla, l'acord amb Sony produeix els primers fruits i apareixen tres cançons a la sèrie d'Antena 3 90-60-90. Diario secreto de una adolescente. El 12 de maig de 2010, finalment es publiquen simultàniament tant l'àlbum Zero com el seu primer single, que de nou es publica tant en castellà (amb el títol Conseguiré) com en català (amb el títol No és massa tard).\nAquest segon àlbum, Zero, destaca per un so molt més contundent i per ser molt més variat i heterogeni que el seu debut, abraçant el rock anglosaxó (No és massa tard, T'amagues), el grunge (Todos mirarán), el dance (Tú), l'acústic (Por si vuelves) i el pop mediterrani (Meves). A diferència del primer disc, aquesta vegada les versions en català sí que són incloses en l'àlbum.\nA la tardor del mateix any es publica el segon single de Zero (Y me hablas en la seva versió castellana i T'amagues en la versió catalana). Com en el cas del primer senzill, també s'acompanya d'un videoclip, enregistrat a Tordera (La Selva). La versió catalana (T'amagues) és seleccionada entre les 10 finalistes a la categoria Millor cançó dels Premis Enderrock 2011.\nEl 7 d'abril de 2011 la banda anuncia, per sorpresa i mitjançant un comunicat oficial a Internet, una "aturada indefinida al projecte Bizarre". En el mateix comunicat s'explica que es tracta d'una decisió "presa des de l'acord comú entre tots els membres" i s'exposen com a raons d'aquesta separació "inquietuds i motivacions" individuals, alhora que es nega qualsevol diferència personal entre els components. El text també inclou l'aclariment "esperem que us prengueu aquesta notícia, o com a mínim aquesta és la nostra intenció, més com un punt i a part que com un punt final.\nEl 2017 el grup va tornar amb la cançó "Háblame", només publicat a través de Youtube.\n2010 Zero (Mass Records, 2010)\nDe l'àlbum Bizarre (Mass Records, 2006)\n2006 Sé (versions en espanyol i en català)\n2007 Difícil de entender (versió en espanyol) / Difícil d'oblidar (versió en català)\n2007 Escúchate (versió en espanyol) / No escoltes mai (versió en català)\nDe l'àlbum Zero (Mass Records, 2010)\n2010 Conseguiré (versió en espanyol) / No és massa tard (versió en català)\n2011 Y me hablas (versió en espanyol) / T'amagues (versió en català)\n2006 Sé (direcció: Àlam Raja)\n2007 Difícil de entender / Difícil d'oblidar (direcció: Pere Calderón)\n2007 Escúchate (direcció: Javier García)\n2010 Conseguiré / No és massa tard (direcció: Javier García)\n2011 Y me hablas / T'amagues (direcció: Javier García)\n↑ [enllaç sense format] http://www.enderrock.cat/premis\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 «Zero». [Consulta: 23 febrer 2011].\n↑ 3,0 3,1 «Bizarre, segon assalt». El Punt, 29-03-2004. [Consulta: 7 novembre 2010].\n↑ «Meritxell Marín». linked.in. [Consulta: 23 març 2019].\n↑ «Bizarre i Irakunda guanyen el VI Concurs de Música de Badalona». Vilaweb, 29-03-2004. [Consulta: 23 febrer 2011].\n↑ «Bizarre guanya el concurs dels 40 Principals». Vilaweb, 17-04-2004. [Consulta: 23 febrer 2011].\n↑ «Sé». Videoclip a Youtube. Bizarre. [Consulta: 6 maig 2012].\n↑ «Difícil d'oblidar». Videoclip a Youtube. Bizarre. [Consulta: 6 maig 2012].\n↑ «No escoltes mai». Videoclip a Youtube. Bizarre. [Consulta: 6 maig 2012].\n↑ «IV Tarradellas Cup». Fecapa. [Consulta: 22 octubre 2011].\n↑ [enllaç sense format] http://www.arlenesgrocery.net/audiocal.php?month=4&year=2008\n↑ [enllaç sense format] http://www.phunque.com/bob/discotest.html\n↑ «No és massa tard». Videoclip a Youtube. Bizarre. [Consulta: 7 maig 2012].\n↑ «T'amagues». Videoclip a Youtube. Bizarre. [Consulta: 7 maig 2012].\n↑ «comunicat oficial». bizarresound.com. [Consulta: 16 juny 2011].\n↑ Javier Garcia. «¡Nuevo tema de Bizarre! - Háblame». youtube.com, 23-02-2017. [Consulta: 23 març 2019].\nEntrada 'Bizarre' a Viasona\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bizarre&oldid=23806348»\nDarrera modificació: 17 juny 2020 a les 11:58\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 juny 2020 a les 11:58.


Conjunt d'emmagatzematge Albany per a saló menjador 3311-VILANOVA-2020-BASE Roure 3311-VILANOVA-2020-COMBI Soul blanc 3311-VILANOVA-Opciones Sense taula extensible\nPVP 795 € DTO. 36 €\nCol·lecció Model 126281\nEscull el color 1 per a l'estructura i la taula i el color 2 pels frontals de portes i calaixos. Ens posarem en contacte amb tu per escollir els tiradors i les potes un cop realitzada la compra.\nAmb taula extensible Sense taula extensible\nConjunt amb molt d'espai d'emmagatzematge\nEl model Albany és un conjunt de mobles de gran capacitat per a saló menjador, amb un disseny molt cuidat i elegant. Està format per un aparador de 4 portes amb un calaix central, una vitrina alta amb dos calaixos i pots complementar-lo amb una taula de menjador extensible amb dues ales.\n200 x 40 x 103,5 cm\n90 x 37 x 195,5 cm\n140/238 x 90 x 76,9 cm\nmolt espai d'emmagatzematge; frontisses metàl·liques; vitrina amb estants vistos


Festival de la Cançó d'Eurovisió 1960 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Festival de la Cançó d'Eurovisió 1960 fou la cinquena edició d'aquest esdeveniment musical. Tingué lloc el dimarts 29 de març de 1960 a Londres (Regne Unit). Tot i que va ser Països Baixos qui s'imposà en l'edició de 1959, la Fundació de Radiodifusió Neerlandesa (NOS) va declinar repetir tan aviat l'organització del festival, després d'haver-lo ja organitzat el 1958. Així, el país designat fou Regne Unit, després de la seva segona posició l'any 1959. La BBC va escollir Catherine Boyle com a mestressa de cerimònies. França va imposar-se en aquesta edició, cosa que suposà la seva segona victòria en la història del festival. La cançó guanyadora va ser "Tom Pillibi", interpretada per Jacqueline Boyer.\n29 de març de 1960\n"Tom Pillibi", Jacqueline Boyer\nFestival de la Cançó d'Eurovisió 1961\n2.2 Artistes reincoporats\n5 Cobertura internacional i votacions\n5.1 Votacions i portaveus\nArticle principal: Londres\nRoyal Festival Hall, Londres. Seu on se celebrà el Festival de la Cançó d'Eurovisió 1960\nL'esdeveniment va tenir lloc a Londres. La seu va ser el Royal Festival Hall, una sala de concerts, dansa i conferències amb una capacitat de 2.900 localitats, situada al districte de Southbank Centre. Està situada al sud del riu Tàmesi, no gaire lluny del pont de Hungerford.\nEl resultat del concurs fou una victòria per a França, tot i que Alemanya Occidental, Mònaco i el Regne Unit lideraven la classificació en les primeres fases de la votació. Regne Unit va finalitzar segon amb 25 punts, 4 més que la cançó guanyadora de 1959, i Mònaco acabà en tercera posició amb 15 punts, refent-se així del seu debut decebedor l'any anterior.\nA poc a poc s'anava incrementant l'interès pel concurs arreu d'Europa; un símptoma d'això fou que el nombre de països participants en aquesta edició augmentà fins a 13. Noruega hi va fer el seu debut amb una de les seves cantants de jazz més conegudes. Luxemburg va tornar al concurs després d'una pausa d'un any, amb una cançó en idioma luxemburguès.\nSuècia - Thore Ehrling\nBèlgica - Henri Segers\nÀustria - Robert Stolz\nMònaco - Raymond Lefèvre\nSuïssa - Cédric Dumont\nAlemanya Occidental - Franz Josef Breuer\nItàlia - Cinico Angelini\nUn artista participant en anteriors edicions del festival va tornar el 1960: Fud Leclerc, que també va representar Bèlgica en les edicions de 1956 i 1958.\nRegne Unit Anglès Bryan Johnson "Looking High, High, High" Mirant amunt, amunt, amunt 2 25\nSuècia Suec Siw Malmkvist "Alla andra får varann" Tots els altres es troben els uns als altres 10 4\nLuxemburg Luxemburguès Camillo Felgen "So laang we's du do bast" Mentre tu hi siguis 13 1\nDinamarca Danès Katy Bødtger "Det var en yndig tid" Fou un temps meravellós 10 4\nBèlgica Francès Fud Leclerc "Mon amour pour toi" El meu amor per tu 6 9\nNoruega Noruec Nora Brockstedt "Voi Voi" Ei, ei 4 11\nÀustria Alemany Harry Winter "Du hast mich so fasziniert" M'has fascinat tant 7 6\nMònaco Francès François Deguelt "Ce soir-là" Aquella nit 3 15\nSuïssa Italià Anita Traversi "Cielo e terra" Cel i terra 8 5\nPaïsos Baixos Neerlandès Rudi Carrell "Wat een geluk" Quina sort 12 2\nAlemanya Occidental Alemany Wyn Hoop "Bonne nuit ma chérie" Bona nit, amor meu 4 11\nItàlia Italià Renato Rascel "Romantica" Romàntica 8 5\nFrança Francès Jacqueline Boyer "Tom Pillibi" - 1 32\nCada país tenia 10 membres del jurat, que van atorgar cadascun 1 punt a la seva cançó favorita.\nRegne Unit 25 1 5 1 2 3 1 4 5 1 2\nSuècia 4 1 1 2\nBèlgica 9 4 1 1 3\nNoruega 11 1 2 1 1 4 1 1\nÀustria 6 2 2 1 1\nMònaco 15 1 1 2 1 7 3\nSuïssa 5 1 1 2 1\nPaïsos Baixos 2 1 1\nAlemanya 11 1 2 2 2 4\nItàlia 5 1 1 2 1\nFrança 32 5 4 1 4 3 5 1 5 1 2 1\nLa següent taula mostra l'ordre en què es van atribuir els vots durant el concurs de 1960, juntament amb el portaveu responsable d'anunciar els vots pel seu país respectiu. Cada emissora nacional va enviar també un comentarista al concurs, per tal de donar cobertura al desenvolupament del concurs en el seu propi idioma. A continuació es detallen els comentaristes i l'emissora que representaven.\nNorway - Erik Diesen (NRK i NRK P1)\nSweden - Jan Gabrielsson (Sveriges Radio-TV i SR P2)\nSwitzerland - Theodor Haller (TV DRS), Georges Hardy (TSR)\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 «Eurovision History - London 1960». UER. [Consulta: 5 març 2012].\n↑ «RFH.co.uk About the Southbank Centre». Southbank Centre. [Consulta: 12 juny 2012].\n↑ «Eurovision Song Contest 1960». The Diggiloo Thrush. [Consulta: 4 març 2012].\n↑ «Eurovision 1960 - Cast and Crew». IMDb. [Consulta: 5 març 2012].\n↑ «Toch geen geluk voor Rudi» (en neerlandès). Nieuwe Leidsche Courant, 30-03-1960.\n↑ 7,0 7,1 Roxburgh, Gordon. Songs For Europe The United Kingdom at The Eurovision Song Contest Volume One: The 1950s and 1960s. Regne Unit: Telos, 2012, p. 216. ISBN 978-1-84583-065-6.\n↑ 8,0 8,1 8,2 «Programm vom Dienstag, den 29. März 1960» (en alemany). TV-Programme von Gestern und Vorgestern.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Festival de la Cançó d'Eurovisió 1960\nFestival de la Cançó d'Eurovisió 1960 - Lloc web oficial\nCoord.: 51° 30′ 21.01″ N, 0° 07′ 00.44″ O / 51.5058361°N,0.1167889°O / 51.5058361; -0.1167889\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Festival_de_la_Cançó_d%27Eurovisió_1960&oldid=22429044»\nDarrera modificació: 29 nov 2019 a les 20:45


Un novembre en moviment\nInici » Actualitat » Notícies » Un novembre en moviment\nDurant el mes de novembre diferents propostes de dansa ens conviden a moure’ns per la ciutat\ndimarts, 31 octubre, 2017 - 10:45\nEl mes de novembre convida al moviment i és que, des de diferents equipaments culturals, s’ha treballat en un petit cicle de dansa a la ciutat.\nEl tret de sortida d’aquest cicle el donarà un taller familiar, Amagatall, en què les famílies podran posar-se en moviment i jugar a partir d’uns globus d’heli al Centre Cívic Jardins de la Pau. L’activitat requereix d'inscripció prèvia.\nDissabte 11 de novembre el Teatre Modern ens acosta Atlas, una proposta de La coja dansa que compta amb la presència i participació de creadors de la ciutat. L’espectacle fa una revisió crítica del cos i de la imatge a partir de la dansa contemporània.\nEl cicle Dijous teatre s’acosta a la dansa amb la proposta Limbo, una reflexió a partir de la dansa, la música en directe i el text que aborda una reflexió sobre què vol dir ser transgènere i aquest treball de recerca de la identitat pròpia.\nEl cicle es tancarà a La Capsa amb una proposta transdiciplinar, l’espectacle Residual Gurús, de la companyia Organic Dj’s ens presenta un espectacle en què música, audiovisuals i dansa en directe es mesclen en una electrònica orgànica. A més, un dels músics és també professor de l’Escola Municipal de Música del Prat.\ndilluns, 30 novembre, 2020 - 14:30\nLes proves es faran al Centre Cívic Jardins de la Pau de dilluns a divendres,...


Idescat. Library Idescat. Biblioteca catalog › Results of search for 'ccl=an:11126 and itype:M and au:Andrés, Javier and su-to:Estadística'\n/* review */ You searched for 'an:11126 and itype:M and au:Andrés, Javier and su-to:Estadística'


Refineria de Repsol al polígon Nord de Tarragona amb les torxes de Repsol i de Dow. / ACN\nLes plantes industrials més contaminants a Catalunya de l’any 2019, segons les dades publicades recentment pel Ministeri per a la Transició Ecològica del Govern espanyol, van ser la de la petroliera Repsol a Tarragona, les de la gasista Naturgy (antiga Gas Natural) a Sant Adrià de Besòs i al port de Barcelona i les que té la cimentera Portland a Sitges i a Santa Margarida i els Monjos. El top 5 contaminant el completen la fàbrica de Dow Chemical Ibérica a la Pobla de Mafumet i la planta d’Endesa també situada a Sant Adrià de Besòs. Productores o refinadores de petroli, de gas, de químics i de ciment són el tipus d’instal·lacions que més contaminen i, com es veu al mapa elaborat per CRÍTIC, l’àrea del Tarragonès i de les Terres de l’Ebre i la zona de la desembocadura del Besòs són les tres zones amb una concentració més alta de contaminants de Catalunya.\nLa política comunitària d’emissions les classifica en dos vessants: les difuses (del transport, de la calefacció, del sector residencial…), que suposen aproximadament 3,76 Tm per capita al nostre país (dos terços del total), i les fixes, localitzades en instal·lacions industrials. Aquestes, les fixes, són precisament les úniques que nodreixen el mercat de drets d’emissions que gestiona la Unió Europea. A Catalunya, aquest volum parcial de gasos d’efecte d’hivernacle (GEH) té el seu origen en 146 instal·lacions fixes que suposaren el 2019 un terç del total de les emissions reals del país.\nTal com ja passava amb la llista d’empreses contaminants de l’any 2018, les pitjors plantes segueixen sent, amb diferència, les de les petrolieres, les cimenteres, les químiques i les energètiques.\nHi ha quatre conclusions que haurien d’interessar-nos especialment:\nLes cinc primeres empreses contaminants són responsables (propietàries de 12 instal·lacions al país) directes de gairebé el 16% de les emissions de GEH totals a Catalunya.\nSi ampliem el focus per abastar les 15 primeres empreses contaminants (amb 23 instal·lacions fixes), ens adonem que tenen la titularitat de gairebé una de cada quatre tones equivalents de CO2 del total emès a Catalunya l’any 2019.\nTret de les reduccions de dues energètiques (Naturgy, de gairebé un 25%, i Tortosa Energia, de més d’un 12%) i d’una cimentera (Molins, que redueix un 15%), la resta o no disminueixen perceptiblement les emissions o les augmenten fins i tot dràsticament (Alpiq Energia, que gairebé les quintuplica d’un any per l’altre).\nLes cinc empreses més contaminants del país emeten significativament per sobre de la quota d’emissions atorgada. De fet, 12 de les 15 primeres fan talment, una dada inquietant. Com si no hi hagués cap autoritat pública ambiental que vetllés realment per la protecció tant del clima comú com de la seguretat del veïnat dels entorns afectats.\nEl Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre, les zones més contaminades\nLes vegueries del Camp de Tarragona i de les Terres de l’Ebre, que acullen a penes 1 de cada 10 habitants de la regió, emeten 6 de cada 10 tones equivalents de CO2 de tot Catalunya.\nPaga la pena fixar-se també en la instal·lació petroquímica d’IQOXE, que va provocar un accident greu al Camp de Tarragona al gener del 2020. Just abans de l’explosió, a finals del desembre del 2019, acumulava unes emissions de 135.267 tones que eren un 230% superiors als drets d’emissió concedits per la UE. Havien fet el mateix en l’exercici anterior. Això significa que la petroquímica accidentada portava almenys dos anys forçant el ritme de producció molt per sobre del que les institucions europees autoritzaven.\nCRÍTIC repassa aquí, planta per planta, el top 5 de les empreses més contaminants a Catalunya.\nManté el lideratge entre les empreses més contaminants del país a remolc de la seva especialització en el refinament de petroli i la fabricació de productes petroquímics. Ella sola va emetre el 6,5% de tot el CO2 anual de Catalunya en l’exercici, amb un excés d’emissions de més del 40% per sobre dels drets concedits. El 2020, el banc principal dels Estats Units i cinquè del món, el JP Morgan, va passar a ser-ne el segon accionista més gran després de la constructora Sacyr. El fons especulatiu capdavanter al planeta, BlackRock, així com el fons sobirà de Noruega, el Norges Bank, completen el quadre de qui la controla. Amb dues instal·lacions a Tarragona (la refineria de petroli i la química al Morell), representa el grup petrolier i petroquímic líder a l’Estat espanyol i una considerable presència a escala global, ja que és present en una cinquantena d’estats dels cinc continents. Malgrat presumir de ser una empresa compromesa amb l’ambient, acumula nombrosos casos de denúncia per devastació ecològica en zones com l’Amazònia peruana que són l’hàbitat històric de pobles indígenes.\nNaturgy Generación (Sant Adrià de Besòs i port de Barcelona)\nL’antiga Gas Natural Fenosa és una transnacional que es dedica al subministrament de gas natural i d’altres energies d’origen fòssil. Forbes la incloïa el 2017 com una de les 25 companyies líders mundials en el sector energètic i el 2019 figurava al seu Global 500 com una de les transnacionals capdavanteres del capitalisme. Les dues instal·lacions a Barcelona són centrals tèrmiques de cicle combinat. No tenia reconeguts drets d’emissions, però el 2018 va emetre 1.264.648 tones equivalents de CO2, una reducció considerable, de quasi una quarta part, respecte a la de l’any anterior. Estava controlada per Repsol i La Caixa fins al 2019. Ara el control l’exerceixen fons especulatius com CVC, GIP, la gasista algeriana Sonatrach i, sobretot, la Corporación Financiera Alba de la família March.\nCementos Portland Valderrivas (Sitges i Santa Margarida i els Monjos)\nGràcies a l’increment de més del 10% de les emissions letals en un sol any, escala fins al tercer lloc en el rànquing de les empreses més fòssils de Catalunya. Les dues plantes del grup Cementos Portland Valderrivas al nostre territori són part d’aquesta filial de Fomento de Construcciones y Contratas (FCC), una transnacional especialitzada en el sector de les infraestructures, avui controlat per Carlos Slim, el cinquè home més ric del món segons Forbes.\nDow Chemical Ibérica (la Pobla de Mafumet i Tarragona)\nForma part de DowDuPont, el primer grup químic del món. A les comarques de Tarragona té dues plantes on fabrica materials químics derivats dels hidrocarburs, la immensa majoria sintetitzats a partir del petroli. Les emissions van seguir augmentant fins a 1.088.533 tones de CO2 equivalent el 2019. Els trobem en pintures, medicaments, embalatges i tot tipus de béns de consum. DowDuPont està controlat per una munió de fons d’inversió especulatius com ara BlackRock, el número 1 mundial, i The Vanguard Group (amb més de 5 bilions en cartera).\nEndesa Generación (Sant Adrià de Besòs)\nEn contrast amb la seva suposada reconversió “verda”, Endesa a Catalunya ha emès un 20% addicional de GEH respecte al 2018 des de les seves dues plantes al Barcelonès. Propietat avui molt majoritàriament de l’Estat italià a través d’Enel (70%), és el resultat de la privatització de l’antic Institut Nacional d’Indústria franquista empresa per Felipe González i culminada per José María Aznar. En el seu Consell d’Administració, apareixen noms com el de Miquel Roca i Junyent, advocat de la família reial espanyola, Alicia Koplowitz, la setena persona més rica d’Espanya segons Forbes o Borja Prado, el seu president entre el 2009 i el 2019, fill de Manuel Prado y Colón de Carvajal, el testaferro històric del rei Joan Carles I. Precisament, durant l’exercici del 2019, Endesa va pagar un anunci de publicitat als grans diaris catalans i espanyols durant la cimera climàtica de Madrid, la COP25. Pocs mesos abans, la Comissió Nacional dels Mercats i de la Competència l’havia sancionat, juntament amb Naturgy, per apujar el preu de la llum de manera conscient i deliberada.\nUn 14% més d’emissions que el 1990\nEl 2019 a Catalunya cada català va emetre una mitjana de 5,76 Tm equivalents de CO2. És una xifra més baixa que la mitjana europea, que supera les 6,6 Tm equivalents. Però és més alta que les 4,7 Tm que ens toquen per habitant humà del planeta. Malgrat la minva del volum dels gasos que emetem al país des de l’any pic del 2005, el 2019 continuàvem superant d’un 14% el nostre nivell del 1990, l’any de referència en els tractats climàtics de Kyoto i de París. En aquest darrer any, les emissions fins i tot s’han apujat un 1% superant amb escreix els 48 milions de tones de CO2 equivalent. Tot plegat, tenint en compte que els gasos letals alliberats per l’aviació i pels vaixells en trajecte internacional resten fora de la comptabilitat climàtica oficial.\nAl desembre del 2020, en vista del deteriorament del clima i per tal de complir l’Acord de París de limitar la pujada de les temperatures a un màxim de 2 ºC, el Consell Europeu va revisar a l’alça els objectius de reducció de gasos d’efecte d’hivernacle. L’objectiu seria haver reduït el 2030 un 55% de les emissions respecte del 1990 i d’un 80% cap al 2050. Traduït: Catalunya hauria de capgirar aquest +14% des del 1990 en un -69% d’aquí a nou anys. En 29 anys, vers el 2050, hauríem d’emetre un màxim del 12% de GEH (vuit vegades menys) respecte dels que hem espargit el 2019, càlcul fet per la universitat d’Aalto, a Finlàndia, resultat d’una recerca sobre els estils de vida compatibles amb un augment màxim d’1,5º C de les temperatures mitjanes.


Pitbull – Climate Change [2017, FLAC, (image + .cue)] Скачать торрент бесплатно Музыка (lossless) с Peeroff.net\nТоррент Pitbull – Climate Change [2017, FLAC, (image + .cue)]\nКаталог #: 88985317362\n02. Bad Man (feat. Joe Perry, Robin Thicke & Travis Barker)\n04. Messin' Around (feat. Enrique Iglesias)\n06. Sexy Body (feat. Jennifer Lopez & Pitbull)\n11. Dedicated (feat. Austin Mahone & R. Kelly)\n12. Can't Have (feat. Ape Drums & Steven A. Clark)\nEAC extraction logfile from 19. March 2017, 18:30\n2 | 3:36.74 | 3:35.06 | 16274 | 32404\n3 | 7:12.05 | 4:05.27 | 32405 | 50806\n4 | 11:17.32 | 3:42.52 | 50807 | 67508\n5 | 15:00.09 | 3:47.71 | 67509 | 84604\n6 | 18:48.05 | 3:43.68 | 84605 | 101397\n7 | 22:31.73 | 2:55.24 | 101398 | 114546\n8 | 25:27.22 | 3:59.57 | 114547 | 132528\n9 | 29:27.04 | 3:33.53 | 132529 | 148556\n10 | 33:00.57 | 3:50.70 | 148557 | 165876\n11 | 36:51.52 | 3:56.36 | 165877 | 183612\n12 | 40:48.13 | 3:35.08 | 183613 | 199745\nFilename A:\_Spots\_EAC\_Pitbull - Climate Change\_Pitbull - Climate Change.wav\nTest CRC 6ED17354\nCopy CRC 6ED17354\nREM DISCID 990A670C\nTITLE "Climate Change"\nFILE "Pitbull - Climate Change.wav" WAVE\nPERFORMER "Pitbull feat. Kiesza"\nPERFORMER "Pitbull feat. Robin Thicke, Joe Perry & Travis Barker"\nINDEX 01 03:36:74\nPERFORMER "Pitbull feat. Flo Rida & LunchMoney Lewis"\nINDEX 01 07:12:05\nTITLE "Messin’ Around"\nPERFORMER "Pitbull with Enrique Iglesias"\nINDEX 01 11:17:32\nTITLE "Better on Me"\nPERFORMER "Pitbull feat. Ty Dolla $ign"\nTITLE "Sexy Body"\nPERFORMER "Pitbull & Jennifer Lopez"\nINDEX 01 18:48:05\nINDEX 01 22:31:73\nPERFORMER "Pitbull feat. Stephen Marley"\nINDEX 01 25:27:22\nTITLE "Educate Ya"\nPERFORMER "Pitbull feat. Jason Derulo"\nINDEX 01 29:27:04\nTITLE "Only Ones to Know"\nPERFORMER "Pitbull feat. Leona Lewis"\nPERFORMER "Pitbull feat. R. Kelly & Austin Mahone"\nINDEX 01 36:51:52\nTITLE "Can’t Have"\nPERFORMER "Pitbull feat. Steven A. Clark & Ape Drums"\nINDEX 01 40:48:13\nРазмер 324.28 MB (340027911 байт)\nДобавлен 20.03.2017 17:18:51\nУкажите свой email для уведомления о любых изменениях торрента "Pitbull – Climate Change [2017, FLAC, (image + .cue)]"


Presentación - Grupo de Investigación Sistemas de Información y Recursos Humanos en las OrganizacionesGrupo de Investigación Sistemas de Información y Recursos Humanos en las Organizaciones\nEl Secretario Autonómico de Formación y Empleo de la Generalitat Valenciana, D. Santiago Martí Alepuz, el Vicerector de Cooperación Juan Llopis, la Directora del Secretariado de Transferencia Tecnológica María Jesús Llorca y la Directora de la Cátedra Prosegur de la UA Grupo de Investigación SIRHO inauguraron el lunes 15 de octubre el curso de “Competencias para la Creación de Empresas” que durante los días 15 -20 de octubre 2012 se va en la Catedra de Prosegur de la Universidad de Alicante en la Facultad de Ciencias Económicas y Empresariales.\nEste curso se enmarca dentro de la Cátedra de Emprendimiento de la Generalitat Valenciana, financiada por la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació y gestionada por las cinco universidades públicas valencianas: Universitat de València, Universidad Politécnica de Valencia, Universitat Jaume I, Universidad de Alicante y Universidad Miguel Hernández.\nEsta cátedra está dirigida por el profesor Domingo Ribeiro de la Universitat de València y coordinada en Alicante por María Reyes González, responsable también de la Cátedra Prosegur de la UA\nLa Cátedra se constituye en un Proyecto que ayuda a los jóvenes emprendedores a desarrollar su talento para la creación de empresas. El proyecto “Erasmus Young Entrepreneurs” es fruto de un proyecto europeo en el que participan, junto a España, Alemania y Polonia y tiene como objetivo ayudar a los jóvenes con capacidad y destreza emprendedora a la creación de empresas.\nEntrevista con el Secretario Autonómico de Formación y Empleo de la Generalitat Valenciana\nEntrevista con el Catedrático Domingo Ribeiro\n¿Qué es el curso en competencias para la creación de empresas?


Premis Nacionals de Recerca 2013 | Trampolí Tecnològic de la Universitat de Lleida\n› Premis Nacionals de Recerca 2013\nPremis Nacionals de Recerca 2013\n1. Premi Nacional de Recerca. Premia l'investigador o la investigadora del sistema català de recerca i innovació que hagi contribuït de manera significativa internacionalment a l'avenç d'una disciplina científica durant el 2013 en qualsevol dels seus àmbits: ciències humanes i socials, ciències de la vida i de la salut, enginyeries i tecnologia i ciències experimentals. El premi consisteix en una figura acreditativa i la quantitat de 40.000 euros.\n2. Premi Nacional de Recerca al Talent Jove. Vol estimular i reconèixer l'esforç dels/de les joves investigadors/es que en la seva trajectòria professional hagin destacat per la qualitat i excel·lència del seu treball científic i de recerca. El premi consisteix en una figura acreditativa i la quantitat de 10.000 euros.\n3. Premi Nacional de Comunicació Cientifica. Premia la millor iniciativa de comunicació i divulgació científica de Catalunya durant l'any 2013 en qualsevol dels possibles formats i mitjans existents. El premi, sense dotació econòmica, consisteix en una figura acreditativa.\n4. Premi Nacional de Mecenatge Científic. Esdevé un reconeixement institucional a les persones, empreses o d'altres entitats per la seva contribució a la generació o donació de recursos filantròpics per promoure o recolzar un projecte científic a Catalunya. El premi, sense dotació econòmica, consisteix en una figura acreditativa.\n5. Premi Nacional al Partenariat Públic-Privat en R+I. Té com a finalitat reconèixer les activitats de partenariat públic-privat en recerca i en l'àmbit general de la cooperació entre el sector públic i el privat en activitats d'R+I a Catalunya. El premi, sense dotació econòmica, consisteix en una figura acreditativa.\nSegons les bases dels Premis, les universitats, els centres de recerca, instituts universitaris de recerca, les acadèmies, i , en general, tots els agents del sistema català de recerca i innovació, poden presentar candidatures a les categories 1 i 2.\nLa presentació de candidatures caldrà realitzar-la a través del web www.fundaciorecerca.cat/premi, on hi ha tota la informació necessària i les bases per a presentar la candidatura en qualsevol de les dues modalitats obertes (1 i 2) dels Premis Nacionals de Recerca. El termini de presentació de candidatures finalitza el 27 de setembre de 2013 a les 14.00 hores.


Virtualització » Infordisa || Valls (Tarragona)\nHome › Sistemes › Virtualització\tVirtualització\nJa pot millorar l’eficàcia i disponibilitat dels recursos i aplicacions de les TI gràcies a la virtualització. La virtualització consisteix en eliminar l’antic model “un servidor, una aplicació” i executar diferents màquines virtuals a cada màquina física. Amb aquesta solució, ja no haurem de dedicar tant temps a administrar servidors i podrem començar a innovar.\nPodrem diferenciar dos tipus de virtualització:\nLa virtualització de servidors, ens permetrà executar varies màquines virtuals en una mateixa màquina física, on cada una d’aquestes màquines virtuals comparteix els recursos d’aquest ordinador físic únic entre varis entorns. Les diferents màquines virtuals poden executar sistemes operatius diferents i varies aplicacions en el mateix ordinador físic.\nCada màquina virtual conté un sistema complet, de manera que s’eliminen els possibles conflictes que puguin sorgir. La virtualització de servidors introdueix directament una petita capa de software al hardware de l’ordinador o en el mateix sistema operatiu host. Conté també un monitor de màquina virtual o “hipervisor” que assigna els recursos de hardware de manera dinàmica i transparent. Múltiples sistemes operatius s’executen de manera simultània al mateix ordinador físic i comparteixen recursos de hardware entre sí. Quan encapsulem la màquina sencera (inclosa la CPU, la memòria, el sistema operatiu i els dispositius de xarxa), una màquina virtual és totalment compatible amb els sistemes operatius, les aplicacions i els controlador de dispositius. Pot executar amb tota seguretat diferents sistemes operatius i aplicacions al mateix temps en un únic ordinador; cada un d’ells tindrà accés als recursos que necessiti quan els necessiti.\nLa virtualització d’aplicacions li permetrà oferir escriptoris virtuals i aplicacions siguin on siguin els usuaris, amb qualsevol tipus de dispositiu oferint flexibilitat i mobilitat al seu mètode de treball. La virtualització d’aplicacions ajuda a les organitzacions i empreses a adaptar-se ràpidament als nous canvis i oportunitats.\nMillora la productivitat dels usuaris siguin on siguin\nFacilitant als usuaris els seus escriptoris allà on els necessitin i quan els necessitin, millorarà notablement la feina i la manera de treballar de la seva empresa. Amb aquesta formula, no baixarà mai la productivitat pel fet que el treballador estigui fora de l’oficina. Quan transformem els escriptoris actuals en un sistema sota demanda amb la virtualització, tenim una reducció de costos important gràcies a la reducció d’arquitectures informàtiques tradicionals. La centralització de la disposició, gestió i control dels escriptoris virtuals aporten nous nivells d’eficiència a les empreses i molta més seguretat.\nSeguidament veurà un vídeo explicatiu de les possibilitats en virtualització d’aplicacions que ha creat el nostre principal partner en aquest camp que és Citrix. Aquest vídeo li mostrarà d’una manera molt gràfica les possibilitats que ofereix aquest servei.\nContacti amb un dels nostres comercials per a més informació El vostre nom


CENTRE DE PSICOTERAPIA - PSIQUIATRÍA (GIRONA) - TnRelaciones - La vida misma\nCENTRE DE PSICOTERAPIA - PSIQUIATRÍA (GIRONA)\n1 2 3 4 5 1.205\nC/ Santa Eugènia nº 21 A, 2º2ª Girona , Girona 17005, España\n972 21 12 39 / 615 088 114\nEl nostre equip està integrat per un conjunt de professionals que treballen en l’àmbit de l’assistència clínica en salut mental des de les seves diferents vessants: la psiquiatria, la psicología clínica i la psicoanàlisi. La psiquiatria és l’especialitat mèdica que s’ocupa de l’estudi, diagnòstic i tractament de les malalties mentals. La seva formació és actualment més mèdica que psicològica i la psiquiatria actualment segueix tres grans models: El model psicoanalític, que ha aportat el cos teòric sobre els processos psíquics que permet explicar i tractar de forma coherent la majoria dels processos psicopatològics. El model neuroquímic, de inspiració biomèdica, que parteix de les aportacions de la biologia molecular i que treballa sobre els efectes dels psicofàrmacs en les malalties mentals. El model psicosociològic, que ha permès modificar l’actitud dels metges respecte als malalts, al demostrar que la malaltia mental sovint no és la pertorbació mental d’un sol individu, sino que constitueix el malestar de tot un grup familiar o social. Dr.Guillém Pailhez (psiquiatria i psicoanàlisi)


Cinematic IDM | EN\nHome > Sample / Loop Libraries > Cinematic / Orchestral > Cinematic IDM\nACID, AIFF, EXS24, HALion (full version), Kontakt (Full Version!), NN-XT, REX, WAV\nca. 5.32 GB


L'Ajuntament de València es compromet a reparar el Palau de la Música - À Punt\nL'Ajuntament de València es compromet a reparar el Palau de la Música\nTots els partits han donat suport en el ple a una iniciativa de la regidoria, que ja ha reubicat el 60% dels concerts.\n31 de juliol 2019 - 20:48\nEl ple de l'Ajuntament de València s'ha compromés aquest dimecres a destinar els fons econòmics necessaris per als treballs de reparació del Palau de la Música i les consegüents reubicacions d'espectacles, després de la solsida de part del sostre de la sala Rodrigo fa unes setmanes. Tots els partits han donat suport per unanimitat a la proposta, presentada per la regidora de Recursos Culturals i presidenta del Palau, Glòria Tello, com a alternativa a les iniciatives de PP i de Ciutadans, que demanaven explicacions sobre el tancament del coliseu.\nAmb aquest acord, el govern de la ciutat garanteix que dotarà econòmicament, no només les intervencions a l'edifici del Palau i les inversions que siguen necessàries, sinó també les despeses extraordinàries que puguen sorgir a causa de la reubicació de la programació. L'acord també recull el compromís de l'auditori per a facilitar la informació de les reubicacions dels concerts i activitats a la ciutadania, tan prompte com estiguen configurats els nous espais, previsiblement després d'estiu.\nPrecisament sobre aquest extrem, el regidor de Cultura ha destacat que "la situació va a bon ritme" i que més del 60% de la programació del Palau de la Música ja està reubicada: els concerts d'abonament s'han repartit entre el Palau dels Arts, el Teatre Principal i el Palau de Congressos de València.\nEl primer ple ordinari de la legislatura ha donat llum verda a una modificació pressupostària de més de tres milions que contempla destinar 400.000 euros a una auditoria sobre la situació arquitectònica, acústica i tècnica del Palau de la Música.\nTot i que tots els partits han donat suport a la iniciativa, l'oposició ha criticat la situació de l'edifici.


Camila Mendes va convertir una pràctica en el seu paper protagonista de 'riverdale' - Història\nCamila Mendes va convertir la seva pràctica en el seu paper protagonista 'Riverdale'\nPrenc notes !!\nHollywood és una indústria difícil d’entrar, i Camila Mendes ho sap bé. Però, segons resulta, la seva primera pausa va ser només demanant-ho.\nTrump començarà la tercera guerra mundial\nEn una recent entrevista amb LADYGUNN, l'actor brasilero-americà va revelar que primer va posar el peu a la porta de Hollywood mitjançant una pràctica. Durant els seus dies d'estudiant a la Tisch School of the Arts de la Universitat de Nova York, Barcelona Riverdale actor internat en una agència de talent. Quan van acabar els seus dies de internament, segons va dir, Camila va demanar, més aviat directament, que fes audició. I la resta, segons diuen, és història.\n'Crec que com a actors, la gent està a l'espera de ser descoberta i esperen que la gent sigui així', Wow. Quin talent. Us he de signar ', va dir Camila a la revista. “Però realment, has de posar-te fora. I sí, serà una mica incòmode, però què és el pitjor que pot passar, saps?\nDoncs bé, el millor que podria succeir va ser el seu paper com a Veronica Lodge de color argent a la gran èxit de la sèrie CW. Per cert, Camila ni tan sols s'havia graduat adequadament a la universitat abans de desembarcar en el seu primer paper com a Verónica, per la qual cosa és segur dir que el coratge va sortir.\nes pot trencar el himen\nParlant a LADYGUNN, Camila també va revelar que aquesta mateixa pràctica no només va ajudar-la a desembarcar en el seu paper debutant, sinó que també va ser una experiència formativa 'en el sector empresarial de la indústria de l'entreteniment'.\n'No vaig créixer en una família que tenia aquests coneixements', va dir Camila a la revista. Especialment tenint immigrants brasilers com a pares. Entenen Hollywood encara menys, crec, la típica família nord-americana.\npel·lícules que puc veure\nDes que RiverdaleL’estrena del 2016 i, òbviament, juntament amb alguns treballs difícils, Camila segurament obtindrà el penjat de Hollywood. Des de la seva ruptura, ha ajudat a desafiar els aspectes estereotips de la indústria, a convertir-se en una xicoteta representació de Latinx i ha utilitzat la seva plataforma per sensibilitzar sobre els trastorns alimentaris i els problemes de salut mental. I pensar, tot el que potser no hauria passat si ella no hagués aprofitat al màxim les pràctiques.


A tall d'invocació - blog d'Enric Balaguer - Pàgina 4\nEn poc més de deu dies, he llegit quasi mil tres-centes pàgines de Nikos Kazantzakis, l’escriptor nascut a Creta que es va fer molt conegut arran de la pel·lícula Zorba el grec (1964), protagonitzada per Anthony Quinn i Irene Papas, inspirada en la seua novel·la Alexis Zorba. L’escriptor havia nascut a Creta el 1883, quan\nUn llibre-conversa amb Joan-Carles Mèlich, Contra els absoluts. Converses amb Ignasi Moreta, repassa el pensament del filòsof i escriptor, nascut a Barcelona el 1961. El volum ha estat publicat per l’editorial Fragmenta, dirigida per Ignasi Moreta, una de les plataformes més innovadores i atractives en temes d’espiritualitat. Al llibre assistim, de manera desimbolta i senzilla,\n“Nosaltres, els valencians” en versió postmoderna: “Del Sénia al Segura. Breu història dels valencians” de Vicent Baydal\nAcaba d’aparèixer el llibre Del Sénia al Segura. Breu història dels valencians de Vicent Baydal, l’autor d’Els valencians des de quan són valencians (2015), un minuciós estudi sobre els orígens de la identitat històrica dels valencians. Ara, en aquest nou llibre, l’autor fa un repàs aeri —ço és una exposició sumària, simplíssima i el·líptica— de\nNarcís o l’onanisme: contra la literatura destinada a torturar estudiants de secundària\nNarcís Almudéver és un jove escriptor valencià que treballa freelance en la revista Esclat i, mentre, escriu una novel·la. Els seus treballs —com ocorre a hores d’ara en la premsa— estan malpagats. Més que viure, malviu. És el protagonista de Narcís o l’onanisme de Carles Fenollosa, la novel·la guanyadora del premi “Lletraferit 2018”. L’obra ens\nAhir ens va deixar l’escriptor Amos Oz, un gran creador i un jueu que treballava per la pau entre palestins i irraelians. Ací reproduesc el post que fa deu anys li vaig dedicar a la seua autobiografia: Història d’amors i d’ombres (força intreressant com la resta de la seua obra) 17 de febrer de 2008\nEn la mort de Lluís Alpera, recordem els seus versos “amerats de passió”\nCom la flama em penedesc, morint-me dins l’espès fum de la nostàlgia. Sense closques i escuts, per damunt del rovell marró dels anys, cap a la llum de les illes ignotes que desvetllen sortilegis, cobriu-me, com Neruda, amb llençols de blau, núvols blancs i pedra, poemes amerats de passió, i així podré contar-vos les\nDe la mà de Raül Garrigasait ens arriba una doble reivindicació de Santiago Rusiñol. Per un costat, la reedició del llibre Oracions (1897) amb una triple autoria: textos de prosa poètica de Rusiñol, dibuixos de Miquel Utrillo i composicions musicals d’Enric Morera. Com a projecte innovador per a la seua època, no hi ha dubte\nEl segon llibre de memòries —o potser més autobiografia que memòries?— de Ventura Pons porta un títol bíblic: He tastat molts fruits de l’arbre de la vida. I té quelcom de bíblic, perquè tot balanç vital, fet amb sinceritat, s’hi aproxima. Ventura Pons en el llibre ens conta múltiples capítols de la seua vida artística\nEl poeta i arquitecte Joan Margarit(1938) acaba de publicar una autobiografia substanciosa: Per tenir casa cal guanyar la guerra. Hi trobem un recorregut pels seus avatars familiars en la Catalunya i l’Espanya— pobra, dura, lletja— dels anys quaranta i cinquanta. Si hi ha cap cosa que impregnava la vida durant l’època era una sensació de\nSobre gavardines, mares escriptores i pares absents\nNo deu ser gens fàcil ser fill d’escriptora. Per la banda del pare tampoc, però potser d’una altra manera. Amb una mare escriptora, què pot fer un fill que també s’hi dedica? Sempre he pensat que l’obra de Sergi Pàmies era una construcció perfilada contra la de la seua mare, Teresa Pàmies (1919-2012). Si aquesta\nL’esperança és “À Punt”\nEn el número 303 de la Revista de Catalunya publique una reflexió sobre la nova Radio Televisió Velenciana. Comença així: El diumenge dia 10 de juny varen començar les emissions del nou canal de Radiotelevisió Valenciana: À Punt. S’obria així una porta que no s’hauria d’haver tancat mai, tot i que la situació de Canal\nNovament tenim obra de Joseba Sarrionandia en català. La quarta, si no ho compte malament. Es tracta d’una selecció de la seua poesia amb un títol interrogador: És morta la poesia? L’edició és bilingüe èuscara i català i la traducció és d’Ainara Munt (Pol·len edicions). Els títols de l’autor basc no sempre l’encerten. Aquest tampoc.\nPermagel d’Eva Baltasar ha estat tot un esdeveniment literari el 2018: sis edicions en uns pocs mesos. Certament açò no passa tots els dies en les nostres lletres. La novel·la ens presenta la vida d’una jove, primer estudiant, després llicenciada en història de l’art que es buscarà la vida per ciutats d’Europa, cuidant xiquets o\nL’autor de Sàpiens ens deixa un nou llibre amb preguntes crucials: 21 lliçons per al segle XXI. Jueu laic amb pràctiques de meditació budista, Juval Noah Harari és un historiador capaç de pensar el moment que vivim —i els canvis presents i pròxims— amb una lucidesa espectacular. No és que l’intel·lectual d’Israel vaja donant respostes\n“Lluitar amb el diable” de Ngûgî wa Thiong’o\nDesprés d’haver editat uns quants llibres de l’autor kenyà Ngûgî wa Thiong’o, ara l’editorial Raig verd ha publicat Lluitar amb el diable. Memòries de la presó. Com avança el subtítol, es tracta d’un text sobre l’empresonament de l’escriptor, durant l’any 1978 a Kamiti, un centre penitenciari d’alta seguretat a Kenya. Una matinada es presentaren a casa


UMH - LEGISLACIÓ I AUTORITZACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS AMB ENERGIES RENOVABLES\nEstudiants: LEGISLACIÓ I AUTORITZACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS AMB ENERGIES RENOVABLES\nLEGISLACIÓ I AUTORITZACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS AMB ENERGIES RENOVABLES\nMatèria: Auditoria Energètica i Legislació\nCompetències autonòmiques i nacionals en matèria d'energia. Marc normatiu. Tipologies d'instal·lacions. Organismes competents. Reglaments aplicables a renovables. Normatives i legislació.\nCompanyies distribuïdores i comercialitzadores. Autoritzacions administratives. Legislació ambiental. Tràmits en funció del tipus d'energia renovable.\nEn la correcció es tindrà en compte el plantejament, desenrotllament i conclusions dels treballs i els exercicis realitzats en l'examen


C.N. SANT SADURNÍ | Federació Catalana de Natació\nC.N. SANT SADURNÍ\n275 - St Sadurni, CN\nPiscina Municipal Sant Sadurní\nCAN FERRER, S/N


Burjassot _ Ayudas venta no sedentaria 2022\nPeriodo: 30-05-2022 al 17-06-2022\nPeriodo: 28-05-2022 al 12-07-2022\nVALENCIA_ Convocatoria de subvenciones para el desarrollo de proyectos de innovación orientados a la misión climática València 2030\nPeriodo: 28-05-2022 al 27-06-2022\nALBERIC_ Premios municipales arTerrassa 2022\nPeriodo: 28-05-2022 al 17-06-2022\n2022 a 2024. Ayudas correspondientes al Programa de valorización y transferencia de resultados de investigación a las empresa\nPeriodo: 27-05-2022 al 16-06-2022\n2022 a 2024. Ayudas al Programa de proyectos estratégicos en cooperación\n2022 a 2024. Ayudas al programa de Acciones Complementarias de Impulso y fortalecimiento de la Innovación\n2022 a 2024. Ayudas al programa de Promoción del talento: agentes de innovación, incorporación de investigadores y tecnólogos para proyectos de innovación en empresas y doctorandos empresariales\n2022 a 2024. Ayudas al programa de Impulso a la Compra Pública Innovadora (CPI)\n2022 a 2024. Ayudas al programa de Consolidación de la cadena de valor empresarial.\nPeriodo: 27-05-2022 al 05-06-2022\n2022. Subvenciones destinadas a la Administración local de la C. Valenciana para potenciar proyectos de innovación, dentro del plan de impulso «Territorios innovadores» Programa I_ Apoyo a proyectos de innovación de alto impacto transformador en el municipio.\nPeriodo: 26-05-2022 al 14-06-2022\n2022 Subvenciones destinadas a la Administración local de la C. Valenciana para potenciar proyectos de innovación, dentro del plan de impulso «Territorios innovadores». Programa II_ Subvenciones para proyectos piloto de innovación en el municipio


Reparar una barana de fusta exposada a la intempèrie | Consumer\nReparar una barana de fusta exposada a la intempèrie\nCal escatar-la per retirar la pintura espatllada i reparar les parts deteriorades\nL’escala que es pot apreciar en la fotografia es troba a la intempèrie, per la qual cosa la fusta del seu passamans, la seva part inferior és metàl·lica, s’ha deteriorat a causa de les inclemències climatològiques. Si volem restaurar-la, el primer que hem de fer és escatar-la, per deixar al descobert la fusta i poder apreciar si alguna part presenta altres desperfectes.\nEn aquest cas, podrem reparar-los adquirint pasta de fusta o bé amb una barreja de cua i serradures. Una vegada s’hagi reparat el passamans es podrà decorar com es desitgi, aplicant-li prèviament una mà de tapaporos, perquè la fusta no xucli a l’excés el producte decoratiu, ja sigui pintura o vernís.\nPer protegir la fusta enfront de la humitat és recomanable aplicar-li dues mans de selladora sintètica i escatar-la amb una escata de paper abrasiu a l’aigua. Per aconseguir el to i la impermeabilidad final, caldrà estendre tres mans d’esmalt laca amb un corró o una brotxa d’esmaltar.\nSi fos necessari restaurar també la part inferior, que en aquest cas i en molts altres és de metall, caldria escatar aquest per retirar la pintura o les restes d’oxidació i després tornar a repintar la superfície. També es pot decapar la pintura amb un producte especial per a metalls o bé retirar-la aplicant calor amb una pistola d’aire calent, retirant les parts aixecades amb una espàtula.\nUna altra solució més senzilla consisteix a emprar un producte que permeti pintar directament sobre el metall oxidat. Es pot consultar més informació sobre aquest tema a través del present enllaç i si el que es desitja és dotar d’un aspecte antic a la part metàl·lica en aquestes mateixes pàgines pot trobar consells.\nlijarla-ca madera-ca Pintura-ca


CUTX TECNOLOGIA 2 MATERIAL D'APRENENTATGE COMPLEMENTARI | Joseph i Gual\nJoseph i Gual\nCUTX TECNOLOGIA 2 MATERIAL D'APRENENTATGE COMPLEMENTARI\nde Joseph i Gual\nAutor: Joseph i Gual\n@@--@@Inclou llibre digital @@--@@@@--@@PROJECTE DIGITAL@@--@@@@--@@El projecte digital que presenta McGraw-Hill aquesta campanya és un projecte innovador, ambiciós i que pretén donar desposta a les necessitats técniques i pedagógiques que pugin sorgir a l’aula. @@--@@@@--@@La filosofia de fons del nostre projecte editorial, en qualsevol format i suport, es pot resumir en Quatre idees clau: Qualitat , Adequació, Disseny, Funcionalitat. @@--@@@@--@@De la má d’una institución de prestigi com és l’Institut de Formació Comtínua de la Universitat de Barcelona, hem elaborat un projecte digital que garanteix un rigorós tractament pedagógic i técnic del cos teóric i práctic dels llibres per tal de treure el máxim profit de les eines digitals. @@--@@@@--@@Visualment atractiu i molt sezill d’utilitzar, permetrá que professorat i alumnat se sentin molt cómodes a l’hora de navegar-hi. @@--@@@@--@@MATERIAL D’APRENENTATGE COMPEMENTARI@@--@@@@--@@El projecte digital de McGraw-Hill es completa amb un suport en paper que ha de perpetre reforcar els llibres digitals, perqué les habitats que es treballen devant d’un ordenador no són les mateixes que devant del paper i cal continuar millorant els hábits de lectura i escriptura. @@--@@@@--@@Els quarderns de “Material d’aprenentatge complementari” tenen una part de teoria, aquella indispensable que l’alumnat ha d’haver assolit en acabar el curs, i una part de práctica que l’ha d’ajudar a consolidar tots els conceptes treballats. @@--@@@@--@@Us oferim un quadern de “Material d’aprenentatge complementari” per a totes les matéries i cursos que disposen de llibre digital. @@--@@@@--@@BANC DE RECURSOS DIGITALS@@--@@@@--@@Totes les matéries tindran el suport d’una web de recursos amb material extra. @@--@@@@--@@A la web de recursos s’hi allotjará una ámplia varietat de material complementari: currículum, programación de l’aula, competéncies básiques, recursos digitals, etc. @@--@@@@--@@El professorat podrá fer una selección d’aquells materials que s’ajusten més a les sves necessitats i utilitzr-los de manera que l’hi permiti assolir els seus objectius docents a l’aula. @@--@@@@--@@


Paco Gadea | RÀDIO COCENTAINA | Page 306\nINFORMATIU – 12 gener 2015\nInformatiu del primer dia de la setmana com sempre amb la redacció i locució de Milagro Sellés i l’apartat esportiu amb Mari Nieves Pascual.\nLA VEU DE LA FESTA – 9 gener 15\nTotes les notícies de la festa moro-cristiana estan a “La Veu de la festa”, cada dissabte en antena amb la coordinació i conducció de Mari Nieves Pascual.\nINFORMATIU CAP DE SETMANA – 9 gener 2015


Wikiloc | Ruta Font Romeu a Coll del Pam\nFont Romeu a Coll del Pam\n31.180 850 4705\nVista 8949 vegades, descarregada 254 vegades\nEl temple del davant és una capella de l’Ermitage de Font-Romeu, restaurada el 8 de setembre de 1969. La imatge de la Verge, que és de color bru i del segle XIII, s’acostuma a baixar en processó el 8 de setembre fins a l’església d’Odeillo... ...\n002 Inici Sender a Coll del Pam\n003 Cruïlla carretera\n004 Refugi Fornells\n005 Connexió amb pista\n006 Coll del Pam\n008 Pista avall\n009 Pistes Bolquère\n010 Sender cap a Fornells\nrsantist 17 d’ag. 2017\nfàcil i agradable. Molt interessant la paradeta a 500 m de l'Ermitage per fer una barbacoa.\nJordi R. Puig-reig 24 de nov. 2020\nRuta de bon fer !!!


Problema amb Ricoh Aficio MP C2000 | linuxine.com Tag Cloud\nProblema amb Ricoh Aficio MP C2000view story\nhttp://ubuntuforums.org – Hola a tots,\nfa poc he instal·lat en un pc una mica antic Xubuntu 12.10 i fins ara tot va prou bé, fins i tot me n'he sortit configurant gigolo perquè es connecti a unes carpetes compartides en un servidor amb windows server 2003.\nPerò tinc problemes amb una cosa aparentment més senzilla com poder imprimir ja que vull imprimir en una Ricoh Aficio MP C2000 i seguint els passos per configurar-la la detecta i tot el procés sembla correcte instal·lant els controladors que em recomana. El problema és que quan vull imprimir en una primera pàgina apareix un text en 5 o 6 ratlles que su\nStories similar to Problema amb Ricoh Aficio MP C2000 Impressora detectada però no imprimeix 2 years 32 weeks agoHola, bon dia. Ja fa un parell que utilitzo l'Ubuntu, ara tenc el Lucid Lynx. Al principi vaig intentar instal·lar la impressora però no me'n vaig sortir. Ara vull tornar a intentar-ho. Resulta que tenc una impressora Epson Stylus DX 4450. Me la detecta, però a l'hora d'imprimir no imprimeix res. Me diu que està processant, però no imprimeix res.\nPantalla del GRUB 2 desplaçada 33 weeks 16 hours agoHola,\nUs comento un problema estètic i no pas de funcionament. Quan vaig instal·lar de nou l'Ubuntu 12.04 i intentava instal·lar els controladors privatius de la targeta ATI, una de les vegades d'instal·lar-desinstal·lar-reiniciar se'm va quedar la pantalla d'inici del GRUB 2 desplaçada del monitor. O sigui, que em queden 5 o 6 cm a l'esquerra en negre.


Les plataformes, les grans guanyadores dels Globus d'or 2021 | El Cinèfil\nLes plataformes, les grans guanyadores dels Globus d’or 2021\nEntrades SliderActualitatFestivals i activitats\nQuina nit la dels 78ns Globus d’or! Sorpreses a dojo i molts premiats (també a les pel·lícules) que no han passat pel cinema i s’han quedat a la petita pantalla. Anem per parts. En l’apartat de llargmetratge hi ha dues clares vencedores. Per un costat Nomadland ha estat la triomfadora en l’apartat dramàtic enduant-se el premi al Millor Film Dramàtic i la Millor Direcció per Chloé Zhao. És la segona vegada a la història que una directora recull aquest guardó després que ho fes l’any 1984 Barbra Streisand per Yentl. La directora nascuda a Pequín es converteix però en la 1a asiàtica en aconseguir aquest enorme reconeixement. La pel·lícula s’estrena el 26 de març al nostre país. Paciència que aviat la podrem veure.\nEn l’apartat de comèdia la glòria és pel britànic Sasha Baron Cohen. Borat 2, la seqüela de la hilarant cinta que va firmar l’any 2008 ha aconseguit el premi a la Millor Pel·lícula de Comèdia i ell mateix s’ha endut el guardó al Millor actor. El film es va estrenar directament a Amazon Prime el passat mes d’octubre sense passar pels cinemes i és, una altra vegada un manatial d’humor negre i comèdia irreverent.\nSoul, el Millor Film d’animació (i Millor Banda Sonora) tampoc han vist les grans pantalles ja que es va estrenar directament a Disney +. I també s’ha estrenat directament a Netflix la pel·lícula que li ha donat el Globus d’or pòstum a Chadwick Boseman, Ma Rainey’s Black Bottom. La seva vídua ha estat l’encarregada de recollir el premi i, molt emocionada, ha explicat que ell hagués donat les gràcies a l’equip als seus ancestres i que hagués fet un discurs emotiu inspirador… però que ella ja no té les seves paraules.\nSeguint amb llargmetratges premiats només vistos a la TV trobem The Trial of the Chicago 7 que li ha valgut el Millor Guió a Aaron Sorkin (únic guardó pel film). Un altre premi destacat que pot apuntar tendències de cara els Oscars és el de Minari. La pel·lícula sobre el somni americà d’una família coreana dirigida per Lee Isaac Chung s’ha endut el guardó al Millor Film de llengua no anglesa. Al nostre país la podrem veure a les sales de cinema a partir del dia 12 de març. Les grans derrotades de la nit han estat Mank, que partia com a favorita amb 6 candidatures (sent la més nominada) i The Father que no ha obtingut cap dels quatre premis als quals optava.\nNetflix domina la petita pantalla\nLa gran vencedora en l’apartat televisiu és sens dubte Netflix. El nou gegant de Hollywood ha guanyat gran part dels premis de televisió començant pels 4 Premis per a la sèrie The Crown (Millor Sèrie Dramàtica, Millor Actriu, Millor Actor i Millor Actriu de Repartiment). Tampoc s’ha quedat curta The Queen’s Gambit que s’ha coronat com a Millor Sèrie curta i ha entornat l’actriu Anya Taylor-Joy com a Millor Actriu en aquest apartat.\nPoc espai ha quedat per la resta de produccions però sí cal destacar els dos guardons de Schitt’s Creek (Millor Sèrie còmica i Millor Actriu de comèdia) que se sumen als reconeixements que ja va rebre als Emmys. També han recollit estatuetes Mark Ruffalo i Jason Sudeiki pels seus papers protagonistes a I Know This Much Is True i Ted Lasso.\nA continuació podeu veure la llista amb tots els guanyadors\nGlen Close, Hillbily Elegy\nThe trial of Chigaco 7\nMinari – Estats Units\nDruk – Dinamcarca\nLa llorona – Guatemala i França\nTwo of us – Estats Units i França\nLa vida por delante – Italia\nSoul — Trent Reznor and Atticus Ross and Jon Batiste\nThe Midnight Sky — Alexandre Desplat\nLo si – La vida por delante\nThe USA vs. Billie Hollyday – Tigress and tweed\nMillor actor de minisèrie o TV movie\nMillor actriu de minisèrie o TV movie\nAnnie Murphy, “Schitt’s Creek\nCynthia Nixon, Ratched”\nArticle anteriorEls millors i pitjors vestits dels Globus d’or 2021\nArticle següentL’Americana Film Fest aterra en un format híbrid


Plan General Metropolitano | Associació de Veïns de Bellvitge\nNo hi ha un altre lloc?\nFiled under: >> CAL TRABAL / PARC DE LA MARINA,>>ALERTA!,MEDI AMBIENT,neteja,Uncategorized,URBANISME — AVVBellvitge @ 7:38 pm\nTags: >> CAL TRABAL / PARC DE LA MARINA, almacenamiento de residuos, arquimedes, cal trabal, can trabal, contaminació, Departament d’Obres Públiques, emmagatzematge de residus, famdes, gossera, partit popular, PGM, Pla de Renovació d'Àrees Industrials de l'Hospitalet, Pla General Metropolità, Plan General Metropolitano, PP, PRAIH, Zona inundable, zoonosi\nJa fa uns dies que vam denunciar les males condicions en que es trobava el dipósit municipal de vehicles, així com els nostres dubtes sobre la idoneitat de la seva ubicació. Avui ens anem al C/Arquímedes amb la Carretera del Mig, just a la frontera de Bellvitge amb Cornellà, a un altre lloc que queda una mica amagat dels veïns.\nAl costat del parc de sanejament trobem el terreny d’uns 4500 m² on es va edificar el centre de zoonosi, que va substituir l’antiga gossera al 2002. És una petita construcció amb una única planta de 10 x 10 m que serveix per ubicar els animals abandonats per un període de 15 dies fins que es porten a una gossera amb instal·lacions més adequades.\nAl mateix any 2002, el Partit Popular denunciava que aquesta instal·lació es realitzava en terrenys de titularitat municipal i deia que segons constava a la modificació del Pla General Metropolità (PGM) aprovada al 30 de juliol de 1997 la seva qualificació era de parcs i jardins, a més de ser una zona inundable. També deia que el Departament d’Obres Públiques habia obert un expedient per la carència de permís.\nD’aixó ja fa sis anys i no sabem com va quedar el tema de l’expedient, però el que sabem és que el centre de zoonosi està allà, i que el terreny és municipal.\nUna vegada situats, ja podem mirar la fotografia i veure que hi ha una col·lecció d’uns 18 bidons, segurament d’hidrocarburs o d’olis, alguns oxidats, molts situats directament a sobre del terra nu o a sobre de palets, que estarien molt millor a sota d’un cobert, a sobre d’un terreny impermeable i amb un sistema per evitar possibles fuites, com per exemple un cubeto. D’aquesta manera podem evitar que en cas de vessament totes aquestes substàncies passin al terra o a l’aigua i els contaminin. Creiem que no és el millor lloc per emmagatzemar aquests bidons, i més a un terreny inundable, i si estan buits es poden portar a la deixalleria que está a pocs metres i els tindran en les condicions que he comentat, condicions que són les obligatories per aquests residus.\nI ja que ens trobem dins del àmbit del que l’Ajuntament anomena Pla de Reordenació de Cal Trabal. I ja que el terreny és de titularitat municipal, i que per tant, l’Ajuntament el facilitarà per tal de realitzar edificis de tipus industrial. No ens anirem sense dir que no entenem com exixtint un Pla de Renovació d’Àrees Industrials de l’Hospitalet (que afecta per exemple a la zona del C/Famadas, situada a pocs metres), que entre d’altres objectius busca “eliminar la barrera urbanística que representa la Carretera del Mig i millorar la connectivitat urbana entre els barris del Centre, Sant Josep i Bellvitge”, ara apareix el Pla de Cal Trabal que vol crear una barrera urbanística entre Bellvitge, entre el parc que l’Ajuntament te projectat, i Cornellà.\nLa Torre Gran cada vegada pitjor\nFiled under: >>ALERTA!,HISTÒRIES,Patrimoni arquitectònic,URBANISME — AVVBellvitge @ 1:18 pm\nTags: ca l'esquerrer, cal capella, cal masover nou, cal trabal, can capella, can masover nou, can trabal, CIU, declaració d'amsterdam, Departament de Cultura, ERC, patrimoni arquitectònic, PGM, Plan General Metropolitano, Ramon Lluch Rigola, torre gran, XIX\nFa uns dies que parlem de tres edificis que formen part del patrimoni arquitectònic de la ciutat: Ca l’Esquerrer, Cal Trabal i Cal Masover Nou. Són tres masies situades al nostre barri, a l’anomenada zona de “reordenació” de Cal Trabal, i que es troben amb diferent grau de consevació. Des de Ca l’Esquerrer, que es troba habitada i en perfectes condicions, fins a Cal Masover Nou, que es troba estintolada per que no caigui. Cal Trabal, segons comentaris, també es troba en bon estat.\nPerò al barri hi ha tres edificis catalogats més: l’ermita de Belllvitge, Cal Capella(*), que actualment funciona com a restaurant, i sobre la qual hem trobat aquest article sobre Ramon Lluch Rigola, que a l’any 1997, quan tenia 70 anys, es considerava l’últim pagès i pescador de la Marina de l’Hospitalet.\nI per últim, la Torre Gran, que es troba a prop del riu. Si veniu del Prat per l’Autovia de Castelldefels o veniu per la N-II, i entreu a Bellvitge queda a ma dreta. No hem trobat molta informació des de l’ordinador, sols que com diem es patrimoni arquitectònic de la ciutat, que es va construir a mitjans del segle XIX, que sembla que va ser un col·legi de franciscans, i segons la Web del Departament de Cultura que és d’estil Eclecticisme.\nERC van demanar mitjançant una moció, crec que al 2004, que “l’Ajuntament estableixi un acord amb els propietaris de les masies Can Gotlla, Torre Gran i la del Masover Nou per arribar a un acord definitiu per la seva conservació i/o restauració” i segons aquesta moció, CIU va presentar anteriorment una altra a l’any 2000, que no he pogut trobar.\nEstà clar que la Torre Gran es troba en molt mal estat: Ja han caigut molts sostres i es veuen grans esquerdes a les façanes, es troba abandonada. Esperem que quan finalitzin les obres a la zona no sigui massa tard i algú es faci càrrec.\nCom diu un fragment de la Delaració d’Amsterdam de 1975, any per la conservació del patrimoni europeu, i que es pot trobar a les primeres pàgines del Pla especial de protecció del patrimoni arquitectònic de l’Hospitalet del 1985: “Es sabido que la preservación de la continuidad histórica en el entorno es esencial para el mantenimiento o la creación de un marco de vida que permita al ser humano encontrar su identidad y experimentar un sentimiento de seguridad frente a las agresiones y mutaciones brutales de la sociedad”\nPodeu trobar més infromació sobre el patrimoni arquitectònic de la ciutat a la web de l’Ajuntament sobre Instruments de planejament aprovats definitivament si busqueu a l’any 1985 (P.E.P. PROTECCIÓ PATRIMONI ARQUITECTÒNIC, Molt interesant, amb un plànol general de la situació de tots els edifics de la ciutat, encara que sense llegenda, i també plànols del Plan General Metropolitano de Ordenación Urbana) i també a l’any 2001 (P.E. PROTECCIÓ PATRIMONI ARQUITECTÒNIC)\n(*) 30.12.2008 – Editem aquest post degut a una errada. Cal Capella no forma part del patrimoni arquitectònic de la ciutat des de l’any 2001.\nEn data 13.06.2009 publiquem 8 imatges de la façana principal


Aunque mi Dakar se ha terminado este año antes de lo previsto, y a nivel deportivo no hemos conseguido el resultado deseado, en la parte mediática estamos muy satisfechos.\nEn el Dakar los medios de comunicación tratan básicamente dos bloques de temas: Uno se basa en el apartado puramente deportivo o de competición, dónde tocan los resultados de la carrera y los pilotos favoritos. Y otro trata las historias curiosas relacionadas con la prueba. En este último apartado yo encajaba a la perfección en esta edición, tanto por participar en un vehículo especial (Buggy - Dos ruedas motrices - Sin copiloto), como por haber hecho el Everest pocos meses antes.\nCon todo ello, hemos tenido una cobertura de medios que ha permitido entre los previos y la media carrera en la que estuvimos vivos, amortizar largamente la inversión en patrocinio del equipo.\nComo siempre, gracias a todos los patrocinadores por confiar en nosotros.\nAdjuntamos uno de los mejores videos que prepararon los servicios de comunicación de la ASO (Organización del Dakar), y que se emitió en EUROSPORT para todo el mundo, y en un montón de televisiones de distintos países: VER VIDEO\nEstem molt orgullosos de que representesis la nostra marca al mès alt de la competició.\nUna vegada mès, amb victoria o sense has estat inconmensurable.\nHola David. Evectivament les dunes d'aquí eren molt més altes de les que estem acostumats a veure habitualment a Àfrica. De totes maneres, s'ha de pensar que els darrers anys el Dakar africà anava sempre més o menys per la mateixa zona (Marroc, Maritània, oest de Mali, i Senegal). En canvi anteriorment havia anat per zones molt més variades, i el Sahara es immens i molt diferent. Jo havia fet l'any 98 dunes 'catedral' altíssimes al est de Mali, o també dunes gegants a Libia el 2000, o un part de dunes petites, però molt llarg i molt més complicat encara com és el desert del Teneré. El Sahara mateix és molt variat segons la part que agafem, i presenta dunes i obstacles de gairebé tots els tipus que podríem trobar a Atacama. Però realment el què s'ha vist aquest any, sigui com sigui, és espectacular i molt difícil de superar.\nQuin Dakar creus que és més espectacular, de cara als espectadors? Aquest d'Amèrica o l'africà?\nLes dunes que he vist aquí no les havia vist a l'Àfrica. És possible?\nÀnims i ens veiem allà on "aventuregis".


Sant Martí – Diverscat\nLa veu de Sant Martí\n14/05/2018 16/05/2018 per Diverscat\nGuia dels mitjans locals de Barcelona La veu de Sant Martí PREMSA IDIOMES: Català / castellà ÀREA DE DIFUSIÓ: Sant Martí – Barcelona TIRADA: 800 exemplars. Distribució digital en format pdf PERIODICITAT: Bimensual FORMAT: A4 EXTENSIÓ DE LA PUBLICACIÓ: – ADSCRIT A UNA XARXA DE MITJANS? No Districte Sant Martí adreça c. Andrade, 176 08020 … Llegir més\nCategories estudi MC locals BCN, Premsa online, Sant MartíEtiquetes Premsa online, Sant Martí\nGuia dels mitjans locals de Barcelona El Rebrot PREMSA OFFLINE IDIOMES: Català ÀREA DE DIFUSIÓ: La Verneda de Sant Martí TIRADA: 1000 exemplars PERIODICITAT: Mensual (9 números/any) FORMAT: A4. Blanc i negre EXTENSIÓ DE LA PUBLICACIÓ: 12/16 pàgines ADSCRIT A UNA XARXA DE MITJANS? No Districte Sant Martí adreça c. Selva de Mar, 215 08019 … Llegir més\nCategories estudi MC locals BCN, Premsa offline, Sant MartíEtiquetes Premsa offline, Sant Martí\nelButlletí Clot-Camp de l’Arpa\nGuia dels mitjans locals de Barcelona elButlletí Clot-Camp de l’Arpa PREMSA OFFLINE IDIOMES: Català ÀREA DE DIFUSIÓ: Sant martí TIRADA: 3.000 exemplars PERIODICITAT: 5 butlletins anuals FORMAT: Diari EXTENSIÓ DE LA PUBLICACIÓ: 16 pàgines ADSCRIT A UNA XARXA DE MITJANS? – Districte Sant Martí adreça c. Sibelius, 3 baixos 08026 Barcelona correu-e avvclotcampdelarpa@gmail.com telèfon 93 … Llegir més\n18/01/2018 01/03/2018 per Diverscat\nGuia dels mitjans locals de Barcelona El Poblenou PREMSA ONLINE / OFFLINE IDIOMES: Català / castellà ÀREA DE DIFUSIÓ: Els barris del Poblenou TIRADA: – PERIODICITAT: 5 números a l’any, cada 2 mesos FORMAT: din A4 EXTENSIÓ DE LA PUBLICACIÓ: 24 pàgines ADSCRIT A UNA XARXA DE MITJANS? No Districte Sant Martí adreça Rbla del … Llegir més\nCategories estudi MC locals BCN, Premsa online i offline, Sant MartíEtiquetes Premsa online i offline, Sant MartíDeixa un comentari


Ruta dels 7 fars - Volta a l'illa en vaixell - Menorca en Llaut\nVolta a s'illa de Menorca en vaixell\n5 dies – 4 nits\n5 + 3 passatgers\nMenorca és s’illa dels 7 fars, i et convidem a descobrir-los des del mar amb una inoblidable volta a s’illa en vaixell. Sa Ruta dels 7 fars té una durada mínima de 5 dies, perquè puguis gaudir amb calma de sa costa menorquina, encara que pot adaptar-se segons ses teves necessitats.\nEs viatge comença al port de Maó. Allà us rebrà es patró de s’embarcació. Una vegada instal·lats, salparem travessant es port, i començarem sa volta a s’illa posant rumb al nord o sud segons ses condicions meteorològiques.\nDurant es dia realitzarem parades en racons secrets i fondejarem a cales verges. Allà podràs nedar en aigües cristal·lines, fer snorkel i explorar es fons marí, o gaudir de ses nostres taules de paddle surf.\nPodràs baixar a terra per fer una passejada, o menjar a sa platja o en algun txiringuito, tot i que, si ho prefereixes, es vaixell està equipat amb tot el necessari perquè puguis cuinar es teu propi menjar.\nAl capvespre fondejarem al lloc triat per passar sa nit, i podràs preparar el necessari per gaudir d’un gran sopar sota es cel estelat. També podem aturar-nos en algun port, perquè puguis degustar sa gastronomia menorquina sopant a un restaurant.\nPer gaudir còmodament d’aquesta ruta, sa capacitat màxima és de 5 passatgers. Es nostre llaüt disposa de 1 cabina doble i d’un saló amb 1 sofà-llit doble i un altre individual. Pels més intrèpids, també oferim sa possibilitat que 3 passatgers més dormin a s’àmplia banyera exterior.\nInclou: Patró professional, combustible* A partir de ses 3 hores de navegació, es cobrarà el combustible a 20€/hora. , aperitiu, aigua i begudes, equips de snorkel, taules de paddle surf, roba de llit, assegurances i equip de seguretat reglamentari, neteja final.\nNo inclou: Menjar, costos d’amarratge fora del port base.\nDescobreix llocs màgics\namb es nostre llaut\nEn rutes amb pernoctació, s’afegirà un extra de 200€/nit en concepte de nocturnitat laboral.\nS’activitat està especialment condicionada per sa meteorologia. Es vent serà qui ens digui es rumb a seguir. En cas de no poder realitzar s’excursió es podrà ajornar sa reserva dins de sa mateixa temporada. Llegir condicions\nS’espai del llaüt és limitat, per sa qual cosa et preguem que no portis molt equipatge.\nEs vaixell està equipat amb roba de llit, però no oblidis portar sa teva tovallola.\nSa cuina disposa de s’equipament bàsic per cuinar. Et recomanem fer una previsió dels menús, i comprar tot es menjar i beguda abans de salpar. Escull menjars freds, lleugeres i fàcils de preparar. A Maó podràs trobar supermercats on podràs comprar tot el que necessitis.\nNo t’oblidis de sa crema de protecció solar, ses ulleres de sol, ses medicines que utilitzes habitualment i es repel·lent antimosquits.\nExplora es 7 fars de Menorca