CV0085-2017 Consulta vinculant a tributs, del 2 de maig del 2017, en relació amb la subjecció a l’impost de les operacions efectuades per una associació\nConsulta vinculant en relació amb la subjecció a l’impost de les operacions efectuades per una associació.\nNúmero de consulta CV0085-2017\nData d’emissió 02/05/2017\nNormativa · Decret legislatiu del 5-04-2017 de publicació del text refós de la Llei 11/2012, del 21 de juny, de l’impost general indirecte\nDonant compliment a les demandes de l’article 65 de la llei i de l’article 25 del reglament per inici del procediment de consultes tributàries escrites en els punts següents:\na) Dades de l’obligat tributari\nb) Nom: Associació X. Es manifesta que a data d’avui no s’està procedint a cap recurs administratiu amb el règim, la classificació o la qualificació tributària relacionat amb aquesta consulta o en cap altre.\nc) L’objecte de la consulta és aclarir el procediment a seguir per part de l’Associació X referent a la discrepància detectada entre el procediment seguit per les directrius proporcionades per l’Administració Tributària i el Departament d’Intervenció del M.I Govern d’Andorra.\nd) En relació en la qüestió plantejada en la consulta procedim a expressar amb claredat els antecedents i les circumstàncies del cas per aclarir el procediment a aplicar a partir del 2017.\nVista la problemàtica que ha generat a intervenció del molt il·lustre Govern d’Andorra la recepció d’una factura emesa per l’Associació X, pel fet d’emetre una factura sense IGI, creiem oportú formular les varies casuístiques de la corporació, perquè a tal efecte el Departament de Tributs i de Fronteres pugui emetre un dictamen i aclarir com l’Associació X ha d’actuar en el futur.\nEn antecedents es destaca que l’any 2013 es va formular la mateixa demanda amb intermediació d’un Departament del M.I Govern; en concret, es volia conèixer com estava considerada l’Associació a efectes de l’IGI i aclarir quins procediment s’havien d’utilitzar en tots els casos. La resposta en aquell moment va ser que l’Associació estava considerada empresària a efectes de l’IGI amb les consideracions següents:\n1- Les quotes de soci no estaven subjectes a repercutir l’IGI.\n2- Les donacions que fan els associats a l’Associació no estaven subjectes a repercutir IGI.\n3- Les factures emeses per l’associació en relació a activitats secundàries tampoc estaven subjectes a repercutir l’IGI.\nVistes aquestes consideracions, l’Associació X, des de la posada en funcionament de l’impost, ha estat seguint escrupolosament aquestes consideracions i efectuant les declaracions corresponents, ja que en el seu moment se la va considerar empresària de l’IGI.\nDurant l’any 2014, l’Associació va rebre un requeriment referent a la declaració de l’IGI. L’empresa d’assessorament comptable de l’Associació, va emetre una nota explicativa. En aquesta nota es va remarcar que segons el seu criteri l’Associació no havia de ser considerada empresària a efectes de l’IGI, però que seguíem les pautes trameses pel Departament del M.I Govern i l’agencia tributaria. En tot cas vam remarcar que si el molt il·lustre Govern canviava els criteris de consideració se’ns comuniqués per poder fer els canvis necessaris.\nAl no rebre cap resposta a aquesta nota explicativa vam entendre que els criteris per a l’Associació quedaven exactament igual. Així doncs, s’ha continuat procedint tal i com es va acordar el 2013.\nL’Associació participa regularment a les reunions d’una Comissió tècnica tutelades per un Departament del M.I Govern. Per justificar la contraprestació que rep per la seva assistència l’Associació presenta una factura per l’import que dictamini el Departament del M.I Govern. La darrera factura presentada (sense IGI) ha estat denegada per Intervenció del Molt Il·lustre Govern argumentant que s’especifiqués a quin supòsit de l’article 59 s’acollia l’Associació per emetre la factura sense impost.\nVistes les consideracions esmentades anteriorment.\nVistes les divergències de criteris entre Intervenció General i la comunicació que es va transmetre en el seu dia des del Departament del M.I Govern i provinents de l’agencia tributaria.\nConsiderem oportú demanar com a consulta vinculant l’aclariment de la situació de l’Associació X a efectes de l’IGI. Tenint en consideració que els ingressos de l’associació es distribueixen en les casuístiques que segueixen:\n1- Les quotes dels socis.\n2- Les donacions que fan els associats a l’Associació.\n3- Les factures emeses per l’Associació en relació a activitats secundàries com poden ser:\nActivitats de formació del sector i sensibilització.\nAssistència a les reunions per l’estudi dels projectes de recerca i de millora.\nReunions i participació activa en plans de recerca.\nReunions i participació a projectes d’estat coordinats per el Ministeri.


Elionor de Provença - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nvenerable Elionor de Provença, o\n(fr) Éléonore de Provence\n25 juny 1291 (Gregorià) (67/68 anys)\nSt. Mary and St. Melor (Amesbury); cor a l'església de Greyfriars (Londres); restes desaparegudes\nReina consort d'Anglaterra, esposa d'Enric III d'Anglaterra; filla de Ramon Berenguer V de Provença\nNo ha estat beatificada oficialment, tot i ésser coneguda com a santa Elionor\n25 de juny (durant molt de temps, el dia 1 de juliol)\nDepartmental archives of Bouches-du-Rhône (en) [ B 327]\nEnric III d'Anglaterra (1236 (Gregorià)–)\nEduard I d'Anglaterra, Richard of England (en) , John of England (en) , William of England (en) , Katherine of England (en) , Beatriu d'Anglaterra, Edmund Crouchback (en) , Margaret of England (en) , Henry of England (en)\nBeatriu I de Provença, Margarida de Provença i Sança de Provença\nAbadia d'Amesbury, lloc de mort i enterrament de la reina.\nFilla de Ramon Berenguer V de Provença i de Beatriu de Savoia. Era neta per línia paterna d'Alfons II de Provença i Garsenda de Forcalquier, i per línia materna de Tomàs I de Savoia i Beatriu Margarida de Ginebra. Fou germana de la comtessa Beatriu I de Provença.\nEl 14 de gener de 1236 es va casar a la Catedral de Canterbury amb el rei Enric III d'Anglaterra, a qui no havia vist mai abans. Del matrimoni en van tenir cinc fills:\nel príncep Eduard I d'Anglaterra (1239 - 1307), rei d'Anglaterra\nla princesa Margarida d'Anglaterra (1240 - 1275), casada el 1251 amb Alexandre III d'Escòcia\nla princesa Beatriu d'Anglaterra (1242 - 1275), casada el 1259 amb el duc Joan II de Bretanya\nel príncep Edmond d'Anglaterra (1245 - 1296), primer comte de Lancaster\nel príncep Ricard d'Anglaterra (1247 - 1256)\nel príncep Joan d'Anglaterra (1250 - 1253)\nla princesa Caterina d'Anglaterra (1253 - 1257)\nel príncep Enric d'Anglaterra (1256-mort jove)\nel príncep Guillem d'Anglaterra (v 1256)\nA la mort del seu marit, l'any 1272, Elionor es va retirar a un convent a Amesbury, on va morir el 26 de juny de 1291.\nFou coneguda per la seva pietat i devoció cristiana, i a la seva mort fou venerada com a Santa Elionor, tot i que fou beatificada però no canonitzada. La seva festivitat litúrgica és el 25 de juny, però s'ha celebrat durant segles el dia 1 de juliol.\nFou sebollida l'11 de setembre de 1291 a l'abadia de St Mary and St Melor (Amesbury). El seu cor fou portat a Londres, a l'església del priorat franciscà de Greyfriars.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Elionor de Provença\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Elionor_de_Provença&oldid=27840506»


Balla amb el nou videoclip de la cançó del Baix Llobregat i participa en el divertit CHALLENGE | Consorci de Turisme del Baix Llobregat\nInici › Balla amb el nou videoclip de la cançó del Baix Llobregat i participa en el divertit CHALLENGE\nEnviat 22 Apr, 2020\nEl Consorci de Turisme del Baix Llobregat presenta el seu nou videoclip de la cançó del Baix Llobregat, fet pel grup de música infantil Reggae per Xics.\nAprofitant el temps de confinament, es proposa a les famílies un repte Challenge per ballar la coreografia i compartir-la a les xarxes i al web challenge.ebaixllobregat.com, i així poder guanyar un premi molt especial.\nGaudiu ballant i esperem veure les vostres coreografies al web:


Certificació VERDEGBCe per a la CIM el Camp de Tarragona. - Perez 2015h - RDITES - Mediawiki\nA. Pérez Sánchez, Certificació VERDEGBCe per a la CIM el Camp de Tarragona., Butlletí d'innovació i recerca (#17) (2015). Vol. Notícies, 1 URL https://rdi.dtes.scipedia.com/s/Perez_2015h\nLa Central Integrada de Mercaderies (CIM) el Camp ha estat el primer parc logístic de tot l'Estat que rep la certificació VERDEGBCe' 'DU-Parcs Logístics, atorgada per l'associació Green Building Council España.\nEs tracta d'un reconeixement que valora tots els detalls del projecte relacionats amb els aspectes socials i econòmics, tenint en compte els factors que impulsen les intervencions útils per a la societat, les economies locals i que milloren la qualitat ambiental de l'entorn reduint els impactes.\n1 Criteris d’avaluació VERDEGBCe\n2 CIM el Camp\nCriteris d’avaluació VERDEGBCe\nL'actual tendència a incloure i establir criteris de sostenibilitat en la qual es veu immers el sector de l'edificació i la construcció està portant a desenvolupar estudis i metodologies per avaluar també els parcs logístics des d’aquest punt de vista.\nEn el cas del distintiu VERDEGBCe DU-Parcs Logístics, l'eina emprada ha avaluat, com ja s’ha avançat anteriorment, els aspectes ambientals, energètics, socials, econòmics i de transport, així com els conceptes de qualitat i innovació del centre logístic.\nEn aquesta primera fase, la CIM el Camp ha obtingut la qualificació de 3 fulles verdes sobre una escala màxima de 5, encara que el procés de certificació continua obert, atès que noves accions que es duguin a terme podran millorar la qualificació obtinguda inicialment. En aquest sentit, CIMALSA seguirà en aquesta mateixa línia per tal d'aconseguir aquesta acreditació en els nous projectes i infraestructures de futur que té previst desenvolupar.\nEls criteris que opta VERDEGBCe per avaluar són de metodologia de segona generació, on el fil conductor del segell és l’Anàlisi del Cicle de Vida (ACV) del parc logístic, i consisteix en l’avaluació d’una llista de criteris que recullen el càlcul dels impactes del mateix.\nEl total de criteris es reparteixen en les següents categories: Biodiversitat, ús de recursos ( energia, aigua i materials), gestió de residus i emissions, aspectes socials, aspectes econòmics, concepte de qualitat, i innovació.\nCada criteri té associats una sèrie d’impactes que es produeixen en la vida útil del parc, generant un impacte relatiu que oscil·la entre 0 i el 5. A través d’aquest sistema de treball s’obté un resultat mitjà final que atorga la qualificació adimensional de 0, 1, 2, 3, 4 o 5 fulles, en funció del percentatge d’impacte mitjà final obtingut. D’aquesta manera, properament, es podran comparar diferents parcs logístics sempre que siguin de la mateixa categoria i utilitzin l’eina d’avaluació VERDE.\nLa CIM el Camp, ubicada als termes municipals de Reus, Tarragona i la Canonja, disposa d'una superfície de 42 hectàrees de sòl logístic que està actualment en fase de consolidació, amb una ocupació superior al 70%. En una segona fase (sector est) s'ampliarà amb 39 hectàrees més —actualment en tramitació urbanística—, de manera que es convertirà en un dels parcs logístics més grans de Catalunya.


28 de novembre de 2016 - 12: 00\nEn Restaurant Noguera tens disponibles diversos menús per dinar o sopar. T'encantaran tots els seus plats, tant els arrossos, com les seves carns i peixos.\nTens quatre menús variats a triar per als teus sopars o dinars d'empresa o grups.\nPassaràs una fantàstica vetllada al costat del mar, amb unes vistes meravelloses. Un magnífic escenari per celebrar el Nadal a la millor companyia.\nNo ho pensis més, reserva ja la teva taula al telèfon de Restaurant Noguera, 96 647 56 50.


Traductor de llenguatge instantani. Posa subtítols a la teva vida. – Babloc\nTraductor de llenguatge instantani. Posa subtítols a la teva vida.\nDiuen que aquest aparell sortirà el pròxim any 2010, i prometen que a mig termini aconseguirà traduir des de qualsevol llenguatge al nostre (com ja fa Google Translate) tot el que estigui dient el teu interlocutor, a mode de subtítols.\nCom? Doncs mitjançant un micròfon i una càmara (la càmara no sé de què servirà, a no ser que també tradueixi el llenguatge de sords…) s’enviaran les dades (suposo que per WiFi) al servidor que actuarà de traductor per, acte seguit, “plasmar-te” en forma de subtítol directament a la retina el que t’està dient la persona amb la que parles.\nA mi que tradueixi o no no em sorprèn (he parlat ja de Google Translate i anteriorment ja havíem vist el que s’estava coent en aquest aspecte). El que més em sorprèn és això de “plasmar directament a la retina” qualsevol cosa. Crec que ho he traduït bé: “beamed onto the retina” (de l’article original) No queda clar la tecnologia que utilitzaria, però de ser cert això seria un gran pas per a la realitat augmentada.\nDe fet ja diuen que mentre no tradueixi correctament, l’aparell també servirà per veure dades. Algú ha dit Ratitx Radits?\nJo sí XD\nAutor jordibabotPublicat el 12 de novembre de 2009 3 de desembre de 2009 Categories Sense categoria\nAnterior Entrada anterior: Conduint el cotxe amb l’Iphone\nSegüent Entrada següent: Augmentant la realitat amb un projector (Actualitzat)


COM PUC SABER SI EL MEU FILL TÉ DEPRESSIÓ? - Psicologia i desenvolupament\nSegüent L’OBSESSIÓ AMB EL PASSAT I LA DEPRESSIÓ\nEstic preocupat perquè el meu fill està molt trist? Em diu que és incapaç d'afrontar certes situacions que abans les resolia sense problemes? Està moltes hores tancat a la seva habitació sense tenir relació amb ningú? S'enfada sovint per tonteries? Està molt sensible davant de qualsevol comentari? Té insomni i de dia està molt cansat? ¿...?\nMOTIUS PELS QUE UN ADOLESCENT POT PATIR DEPRESSIÓ\nUn adolescent pot estar deprimit quan se sent trist, malenconiós, abatut, infeliç i es veu incapaç de fer amb ganes i motivació les coses del dia a dia. Els motius per poder sentir-se així poden ser diversos:\n1. A la seva família hi ha familiars diagnosticats per trastorns de l’estat d’ànim, llavors pot ser més propens a patir depressió\n2. Té problemes per ser sociable i relacionar-se amb amics i familiars\n3. Hi ha factors estressants a la seva vida: mort d’un familiar, el divorci dels seus pares, ruptura d’una relació sentimental del propi adolescent, males notes…\n4. I en definitiva, si la seva vida es veu alterada per algun factor extern que no li permeti afrontar el seu dia a dia amb la normalitat i vitalitat habitual.\nSÍMPTOMES DE LA DEPRESSIÓ EN ADOLESCENTS\n– No gaudeix de les activitats del seu dia a dia. No li il·lusiona res\n– Se sent fatigat i cansat durant la jornada. Té la sensació que li falta energia\n– Sent que no val ni serveix per a res\n– Té sentiments de tristesa, malenconia i de buit. Té la sensació de no sentir res\n– S’ha aïllat i no té ganes de sortir amb amics ni fer vida social\n– Passa gran part del dia a la seva habitació tancat sense relacionar-se amb ningú\n– Té mal humor diari i atacs d’ira\n– Es queixa de mals de cap, dolors d’estómac, dolors musculars o alguna altra somatització física\n– Té dificultats per agafar el son o insomni\n– Ha canviat de manera visible hàbits i rutines diàries\n– No té gana o, per contra, menja en excés\n– Té dificultats de concentració, pèrdua de memòria, problemes en recordar informació o li costa la presa de decisions\n– Empitjorament en els resultats escolars i les qualificacions\n– Sospites de consum d’alcohol o drogues\nEL TEU FILL NECESSITA AJUDA PROFESSIONAL\nEn el cas que el teu fill tingui alguns o diversos dels símptomes anteriors és molt important que consulti a un especialista, concretament a un psicòleg per poder-lo avaluar i començar una teràpia.\nCom a pares no s’ha de pensar “ja se li passarà” i treure-li importància al tema ja que si es cronifiquen els símptomes… després és molt més difícil el procés de recuperació del menor.\nD’altra banda, davant aquests símptomes l’adolescent pateix molt, se sent molt incomprès i pensa, equivocadament, que aquest malestar és per sempre… fet que l’enfonsa en un pou molt profund i, per aquest motiu, només un bon tractament psicològic el pot encaminar a tenir una altra perspectiva de la seva vida i a tornar a recuperar l’equilibri emocional, la pau interior i la il·lusió per la vida.\nLa majoria de vegades, l’adolescent, al sentir-se tan malament, accepta sense cap problema el rebre ajuda externa i, de fet, us puc dir que a hores d’ara porto a molts adolescents, els quals es prenen el tractament molt seriosament i amb moltes ganes de millorar i evolucionar.\nEl lema d’Institut PSICO. Psicologia i Desenvolupament, és “LA VIDA ÉS ACCIÓ”, per tant, cal buscar solució activa als problemes. Estic a la vostra disposició per a qualsevol consulta o dubte. L’adolescència és una etapa complicada i, vosaltres, els pares teniu un gran paper en aquest període. Endavant!


Nuty: Tárega Francesco. Tarrega, Francisco - Tango (Gitarre,Gitara) (Ricchi, BE 1457) PDF\nNuty PDF: Tárega Francesco. Tarrega, Francisco - Tango (Gitarre,Gitara) (Ricchi, BE 1457)\nAby pobrać nuty: Tárega Francesco. Tarrega, Francisco - Tango (Gitarre,Gitara) (Ricchi, BE 1457) (Tárega Francesco. Tarrega, Francisco - Tango (Gitarre,Guitar) (Ricchi, BE 1457)) kliknij w przycisk znajdujący się poniżej:\nKaprys arabski na gitarę solo - nuty na gitarę - Tarrega\nFranz Just: Kunststucke fur Gitarre solo - nuty na gitarę klasyczną\nLegendary Classical Guitar Solos - nuty na gitarę klasyczną\nAN Polskie Karaoke vol. 14 DVD\nTine Thing Helseth & tango trio - Libertango - trąbka


GT Atrium Beach Apartments Sveti Vlas Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDissenyat tant per oci com per negoci, GT Atrium Beach Apartments està situat idealment a Sveti Vlas; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sveti Vlas. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, restaurant, servei de bugaderia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, mini bar, balcó/terrassa, ventilador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Piscina exterior, pistes de tennis, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. GT Atrium Beach Apartments és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Sveti Vlas.\nCal que informeu el GT Atrium Beach Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 100 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nTots els tipus de viatgers (11) Parelles (3) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (2)


Club Escacs Novelda: Jocs Esportius Comunitat Valenciana\nDos miembros del Club Escacs Novelda, se han clasificado para la final provincial de los juegos deportivos de la Comunidad Valenciana.\nIván Vicedo Palazón\nBeatriz Beltrá Vicedo\nLa próxima fase (Fase Final Provincial) se disputará el próximo 17 y 24 de Abril en Aspe.\nPublicado por Manuel Amoros en 19:08\nAhí, ahí, que se note esa cantera!!!!


Biblioteques de Barcelona, guardonades amb un premi Liber | Barcelona Cultura\nBiblioteques de Barcelona, guardonades amb un premi Liber\nLa Federació de Gremis d'Editors d'Espanya ha atorgat el guardó en la categoria de foment de la lectura en biblioteques públiques\nLa Federació de Gremis d'Editors d'Espanya ha concedit un premi Liber 2013 al Consorci de Biblioteques de Barcelona. El guardó s’emmarca en la categoria de foment de la lectura en biblioteques públiques i serà lliurat el proper 3 d’octubre en el marc de la 31a Fira Internacional del Llibre, LIBER 2013, que se celebra a Madrid del dia 2 al 6 d'aquest mes.\nEl gremi d’editors reconeix així la tasca d’ampliació i renovació de les biblioteques municipals de la ciutat i la seva programació cultural, variada i de qualitat: programes de foment de lectura, amb estratègies ben diverses, i encaminats al públic infantil i juvenil però també a l’adult.\nAltres premiats en aquesta edició de Liber són John Banville i Eduardo Mendoza com a millors autors en llengua estrangera i llatinoamericana, respectivament; Juan de Isasa per la seva trajectòria editorial; la sèrie Crematorio, de Canal +, com a millor adaptació audiovisual, partint de la novel·la homònima de Rafael Chirbes; o Librerías Marcial Pons, de Madrid i Barcelona, al Llibreter de l'Any.


Junction (Texas) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n30° 29′ 23″ N, 99° 46′ 17″ O / 30.4897°N,99.7714°O / 30.4897; -99.7714Coord.: 30° 29′ 23″ N, 99° 46′ 17″ O / 30.4897°N,99.7714°O / 30.4897; -99.7714\nComtat comtat de Kimble\ncomtat de Kimble\nJunction és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia una població de 2.618 habitants.\nSegons el cens del 2000, Junction tenia 2.618 habitants, 1.028 habitatges, i 699 famílies. La densitat de població era de 441,4 habitants/km².\nDels 1.028 habitatges en un 35,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,3% hi vivien parelles casades, en un 12,1% dones solteres, i en un 32% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 25.833 $ i la renda mediana per família de 30.865 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.096 $ mentre que les dones 18.750 $. La renda per capita de la població era de 14.971 $. Aproximadament el 16,4% de les famílies i el 21,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nHarper (55 km)\nMason (59 km)\nMenard (48 km)\nRocksprings (67 km)\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Junction». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].\n↑ «Geographic Comparison Table- Junction». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Junction_(Texas)&oldid=26653400»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 març 2021 a les 08:12.


Mesura 2x3 3x5 4x5 4x6 5x8 6x10 8x12 10x15\nIdeal per protegir el terra de la tenda o habitacle i netejar-lo còmodament. Al ser impermeable es pot fregar o netejar humitejant un pal de fregar o un drap.\nÉs un accessori imprescindible per a qualsevol campista.\nTerra de ràfia que es pot subjectar a cada extrem de la ràfia mitjançant els seus forts traus. Un cop tensat s'aconsella també fixar per alguns traus més del centre de la lona, tant per amarrar bé com per evitar que ensopeguem amb ella.\nEn ser de ràfia plastificada el tacte és agradable fins i tot quan anem descalços. Molts campistes la utilitzen fins i tot com catifa o pati on els més petits puguin jugar tranquils, sense pedres, herba o brutícia que els pugui molestar. També, sota de tendals i sobre de les ràfies molts col·loquen taules, cadires, petits mobles ... per tenir-ho tot resguardat del sòl.\nAquestes ràfies són de 120 grams per metre quadrat i estan disponibles en color blau o verd. No els hi recomanem utilitzar una ràfia inferior a 120 gr / m2 sempre que se li vulgui donar un ús més prolongat.\nLes mesures disponibles per a terres de ràfia van des dels 2x3 metres (6 metres quadrats) fins 10x15 metres (150 metres quadrats). *Recomanem utilitzar aquelles que s'adaptin més a les seves necessitats tenint en compte que la mesura útil de la ràfia és una miqueta inferior als metres indicats. A més, suggerim que el terra de ràfia sobresurti pels 4 costats en cas de voler posar-lo sota una tenda de càmping.\nVàlid per a interior i exterior.\nMides i mesures de de la ràfia*::


Natox examen by Maria Stephen 476 views\nEcho des familles - N°103 - juillet... by Yann Coric 427 views\nyasmina vancells marcos, B2B by Miguel Navarro 793 views\nEl Marketing by davidlinares 861 views\nEhas Capacitacion by Eiko Kawamura 851 views\nRapport 2010 CDHP de l'Yonne by CCDH75 887 views\n1. Cerca d’informació a Internet: implicacions jurídiques Julià Minguillón Universitat Oberta de Catalunya Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n2. Taula de continguts

Què és això de la World Wide Web ?

El concepte d’enllaç

Estadístiques de la web

Cercant i endreçant informació

Motors de cerca

Problemes

Responsabilitats

Debat: implicacions jurídiques

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n3. La World Wide Web

1989-1990

(Sir) Tim Berners-Lee proposa un mecanisme per compartir documents entre ordinadors enllaçant-se uns amb els altres

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n4. La World Wide Web

1990-1993

Desenvolupament dels protocols necessaris per a compartir documents:

HyperText Transfer Protocol (HTTP)

HyperText Markup Language (HTML)

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n5. La World Wide Web

1993-1994

Apareixen els primers web sites (llocs), pàgines web i navegadors:

What’s new

NCSA Mosaic

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n6. El concepte d’enllaç

Cada document HTML (o recurs) en un servidor té un identificador:

http://<servidor>/<cami>/<document>

El llenguatge HTML permet enllaçar documents creant un graf dirigit ( A -> B )

El client (navegador) permet “navegar” d’un document a l’altre

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n7. Estadístiques

1993

Uns pocs centenars de llocs

1994

10000 llocs

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n8. Estadístiques

Avui

> 200000000 llocs web

> 20000000000 pàgines web

> 1800000000 usuaris (26.6%)

400% creixement (2000-2009)

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n9. Accés a la informació

Estratègies

Browsing

Searching

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n10. Browsing

La web no té una pàgina inicial

Organització jeràrquica:

Per tema

Per idioma / àrea geogràfica

http://www.dmoz.org/

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n11. Searching

Motors de cerca

Tres fases:

Web crawler

Creació de l’índex

Gestor de consultes

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n12. Web crawlers

Sistemes automàtics que visiten sistemàtica i repetidament un lloc, obtenint l’estructura i el contingut del mateix -> web surfers

Tot site té una pàgina inicial

Si està enllaçat , s’hi pot accedir !

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n13. Limitacions

Accés protegit per paraula clau

Ús de CAPTCHAs

Tipus de recurs / document

Cerca en profunditat / amplada

Temps entre visites consecutives

Protocol d’ exclusió / inclusió

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n14. Protocol d’exclusió

Fitxer robots.txt

Ha de ser públic

No obliga, només indica

Revela informació sensible !

Google hack : intitle:index.of robots.txt

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n15. Problemes

Els cercadors permeten trobar informació sensible

El contingut i els seus enllaços són coses diferents

Els usuaris poden enllaçar cap a informació sensible / continguts

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n16. Amagant i trobant informació

Ús de paraules clau “secretes”:

pron,p0rn

4udio, 4ud10

Fitxers 0day

Enllaços HTML-like a enllaços P2P

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n17. Problemes

Enllaços trencats / permanents

Versions prèvies ( cache )

Vulnerabilitats del programari

Patrons de navegació (cas AOL)

Model opt-out

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n18. Canvi de paradigma

Web 2.0

D’un model productor-consumidor a un altre on tots els usuaris “creen” i comparteixen contingut

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n19. Més problemes 2.0

Un usuari A pot afegir un enllaç en el blog de B com a comentari a un post apuntant a un contingut sensible en un servidor de C

Un usuari A penja (i etiqueta) una foto on apareix un usuari B; un altre usuari C (amic del primer) té accés

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n20. “ Futurs” problemes 3.0

Amb cerques contextualitzades serà possible esbrinar moltes coses dels usuaris:

On treballa

Per on es mou

Què consumeix

Quin tipus d’amics té

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n21. Privacitat dels usuaris

Privacitat vs personalització

Opt-in vs Opt-out

Egosurfing

Alguns usuaris canviarien la seva privacitat per una “piruleta”!

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n22. Responsabilitats

Qui crea / penja el contingut

Qui l’enllaça públicament

Qui re-publica l’enllaç / contingut

Qui permet trobar-lo

Qui pot eliminar-lo

...

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n23. Responsabilitats

Usuaris finals

Proveïdors de serveis

Cercadors

Agregadors

Xarxes socials

Desenvolupadors

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n24. Debat

La responsabilitat és principalment de qui penja el contingut

Els proveïdors (cercadors) són responsables d’eliminar l’accés si són requerits

El servei de caché dels cercadors és realment necessari?

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n25. Referències

http://en.wikipedia.org/wiki/World_Wide_Web

http://news.netcraft.com/archives/web_server_survey.html

http://www.internetworldstats.com/stats.htm

http://www.worldwidewebsize.com/

http://www.googleguide.com/google_works.html

http://en.wikipedia.org/wiki/Robots_Exclusion_Standard

http://www.hackersforcharity.org/ghdb/

http://w2.eff.org/Privacy/AOL/exhibit_d.pdf

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\n26. Gràcies!

Contacte:

Julià Minguillón

[email_address]

CC-BY-NC-SA

http://www.slideshare.net/jminguillona

J. Minguillón Seminari de Recerca dels Estudis de Dret i Ciència Política, 29 d’Abril de 2010, UOC\nyasmina vancells marcos, B2B


Torna el Vic Xou — Ajuntament de Vic\nSou aquí: Inici → Notícies → Torna el Vic Xou\nTorna el Vic Xou\nVic Comerç celebra aquest dissabte la tercera edició del Vic Xou, el shopping night de la capital osonenca. Els carrers es guarniran de diferents colors i la majoria d’activitats es centraran a dins de les botigues\nAquest dissabte 28 de maig es celebra la tercera edició del VICXOU, el shopping night que Vic Comerç va iniciar fa tres anys i que és tot un èxit. El Vic Xou es celebrarà de 20 a 24 h en 24 carrers del centre de la ciutat. Cada una de les 300 botigues i restaurants participants faran activitats i descomptes dins dels seus establiments. Les ofertes especials de cada botiga no es donaran a conèixer fins el mateix dissabte a la tarda quan es reparteixin 40.000 flyers pels carrers del centre amb els anunciats descomptes.\nPer Toni Brachs, president de Vic Comerç “la primera edició del Vic Xou ens va servir per donar-nos a conèixer, i la resposta va ser excel·lent. En la segona edició ho vam consolidar, i en aquesta tercera hem reorientat les activitats cap a dins les botigues en agraïment als nostres clients. L’hem volgut convertir més en un black Friday de nit”.\nMªCarme Bover, Regidora de Comerç i Turisme de l’Ajuntament de , Vic “estic molt il·lusionada perquè aquest Vic Xou representa un pas endavant. Veig la gent molt motivada i la força que tenim és la força de tota la gent que estem aquí, no es tracta només d’un col·lectiu, es tracta dels botiguers, de gent solidària, que té ganes d’adornar els carrers i de crear activitats i dinamisme. Us animo a tots a venir al Vic Xou”\nD’altra banda Sònia Bruguera, comerciant podòloga, va explicar que ha impulsat una iniciativa solidària prevista per aquest Vic Xou i que consisteix en que tots els comerciants que vulguin que destinin un percentatge de la facturació d’aquella nit a la ONG Proactiva Open Arms.\nProactiva Open Arms, impulsada pel recent guardonat “Català de l’Any” Òscar Camps, és una ONG establerta a l'illa de Lesbos (Grècia ) des del mes de setembre de 2015 i que realitza tasques de salvament marítim a la major crisi humanitària dels últims temps (conflicte de Síria).


Recurs:Plató: la ciència i la sensació - Wikisofia\nPlató: la ciència i la sensació\n—Aquesta definició que dónes de la ciència no és menyspreable. És la mateixa que ha donat Protàgores, encara que es va expressar d'una altra manera. L'home, diu Protàgores, és la mesura de totes les coses, per les que són, del seu ser, per les quals no són, del seu no-ser. Hauràs llegit això sens dubte?\n—Sí, i més d'una vegada.\n—M'ha semblat bé tot el que diu per a provar que el que li sembla a cadascú és tal com li sembla. Però m'ha sorprès que al principi del seu llibre sobre la veritat no hagi dit que la mesura de totes les coses és el porc, el cinocèfal o algun altre ser encara més estrany dels quals estan dotats de sensació. Hagués estat un coneixement magnífic i completament menyspreador per a la nostra espècie. Així hauria demostrat que, mentre nosaltres ho admirem com a un déu per la seva saviesa, no és superior en intel·ligència, no ja a un altre home, sinó ni tan sols a una granota. Què podem dir, perquè Teodor? Si les opinions que es formen en nosaltres per mitjà de les sensacions són veritables per a cadascun, si cap és més hàbil que un altre per a distingir la veritat o la falsedat d'una opinió; si al contrari, com sovint hem dit, cadascú jutja únicament segons les seves impressions, i si tots els seus judicis són veritables i rectes, en virtut de quin privilegi Protàgores seria savi fins a l'extrem de creure's amb dret d'ensenyar als altres i de posar preu tan alt a les seves lliçons, mentre que nosaltres no seríem més que uns ignorants, condemnats a assistir a la seva escola, ja que cadascú és per a si mateix la mesura de la seva pròpia saviesa? Com no dir que Protàgores ha dit això burlant-se? Callo respecte a mi i sobre el meu talent, per a fer donar a llum als esperits; en el seu sistema aquest talent és extraordinàriament ridícul, igual, a parer meu, que tot l'art de la dialèctica. Perquè, no és una extravagància insigne tractar d'examinar i refutar-nos mútuament les nostres opinions, si totes són veritables per a cadascú, i si la veritat és com l'ha definit Protàgores, i si no ha parlat de broma del santuari del seu llibre?\nSòcrates. —Per tant, el saber no radica en les nostres impressions, sinó en el raonament que fem sobre aquestes. Aquí, efectivament, és possible aprehendre l'ésser i la veritat, però allí és impossible.\n—¿Li donaràs, llavors, el mateix nom a una cosa i a l'altra, quan són tan diferents?\n—I diem que això no participa en l'aprehensió de la veritat, perquè no participa en l'aprehensió de l'ésser.\n—Després tampoc en l'aprehensió del saber.\n—Sembla que no, Sòcrates. Ara és quan especialment s'ha posat de manifest que el saber és alguna cosa diferent de la percepció.\nSòcrates. —I què ocorre amb el mateix Protàgores? Si no hagués jutjat que l'home és la mesura de totes les coses, i si el poble no ho pensés, com en efecte no ho pensa, no seria necessari que la veritat tal com ell l'ha definit no existís per a ningú? I si ell ha cregut això, i la multitud pensa el contrari, no observes tu primerament que en la mateixa mesura que el nombre dels quals no comparteixen la seva opinió sobrepassa el dels seus partidaris, la veritat tal com ell l'entén deu no existir més que existir?\n—Això és indubtable, si existeix o no existeix, segons cada opinió.\n—Però, en segon lloc, el més divertit d'ell és això. Protàgores, en afirmar que el que li sembla a cadascun és veritable, concedeix que és veritable l'opinió dels quals contradiuen la seva i creuen que s'equivoca.\n—Així doncs, és necessari que la seva opinió sigui falsa, ja que reconeix com a veritable l'opinió dels quals creuen que s'equivoquen?\n—Els altres, per part seva, reconeixen que s'equivoquen?\n—Així doncs, està obligat encara a reconèixer aquesta opinió com a veritable, segons els seus escrits?\n—Per tant, hi haurà oposició per tots costats, començant pel mateix Protàgores. O més aviat Protàgores, en admetre que pensa amb veritat el que té una opinió contrària a la seva, admet queni el gos ni cap home és la mesura de cap cosa si no l'ha estudiat? No és així?\n—Per tant, ja que tots s'oposen a ella, la veritat de Protàgores no és veritable per a ningú, ni per a un altre ni per a ell mateix.\n—Sòcrates, tractem molt mal al meu amic.\nSòcrates. —Deixem tot la resta, atinguem-nos a l'únic punt en qüestió i preguntem-los: tot es mou i flueix; és això el que dieu?\n—Sens dubte amb el doble moviment que hem distingit, translació i alteració?\n—Res a objectar, si volem que tot es mogui plenament i perfectament.\n—Si només hi hagués translació sense alteració, podria dir-se quin és la naturalesa del que es mou i canvia de lloc, no és cert?\n—Però com no és fins i tot una cosa estable que el que flueix, flueixi blanc; com al contrari, hi ha canvi referent a això, de manera que la mateixa blancor s'escapa i es converteix en un altre color per por que se la sorprengui en un estat fix, és mai possible anomenar a un color pel seu nom, de manera que no ens equivoquem?\n—Quin mitjà pot haver-hi, Sòcrates, de determinar el color o alguna altra qualitat, si passant sense parar escapa a la paraula que vol agafar-la?\n—I què direm de les sensacions, per exemple, les de veure i sentir? Assegurarem que romanen en l'estat de visió i d'audició?\n—No podrem fer-ho, si és veritat que tot es mou.\n—Per tant, ja que tot està en un moviment absolut, no ha de dir-se que hi ha visió amb preferència a no-visió, ni que una sensació està amb preferència al fet que no està.\n—No, sens dubte.\n—Ara bé, la sensació és la ciència, segons hem dit.\n—Per tant, quan ens han preguntat què és la ciència, hem respost que és una cosa que no és ciència amb preferència a no-ciència.\n—Si tot es mou, en efecte, tota resposta sobre qualsevol punt és igualment justa, si es diu que és així, o que no és així, o si ho prefereixes, que va sent o que no va sent, a fi de no immobilitzar-ho ni encara amb paraules.\n—Sí, Teodor, tret que he utilitzat les expressions «així» i «no-així». I no ha d'usar-se la paraula «així»: doncs «així», igual que «no-així», seria alguna cosa fixa, i aquestes paraules no expressarien el moviment. Els partidaris d'aquesta doctrina han de crear algun altre terme. I de moment, en la seva hipòtesi no tenen cap del que es puguin servir, sinó tal vegada aquest: «ni tan sols així». Aquesta expressió indefinida és la que més convé a la seva opinió.\n—En efecte, és aquesta una manera de parlar que els agrada del tot.\n—Així doncs, Teodor, ja estem lliures del teu amic, i no li concedirem que tot home és la mesura de totes les coses, tret que digui el savi. I que la ciència sigui la sensació, tampoc ho concedirem, almenys segons el mètode del «tot es mou».\nObtingut de «https://www.wikisofia.cat/w/index.php?title=Recurs:Plató:_la_ciència_i_la_sensació&oldid=60026»\nDarrera modificació de la pàgina: 8 gen 2019 a les 19:46.


L’alcalde de Móra d’Ebre reinvindica més inversions en la inauguració de la nova sala de Radiologia de l’Hospital Comarcal | EbreExprés\nL’alcalde de Móra d’Ebre, Joan Piñol, ha reinvindicat aquest dissabte passat que s’executin més inversions a l’Hospital Comarcal de Móra d’Ebre durant l’acte d’inauguració de la nova Sala de Radiologia simple del centre sanitari\nPiñol ha mostrat la seua satisfacció per la posada en marxa d’este nou equipament, dotat amb màquines de darrera tecnologia i amb imatge digital, que contribuirà a millorar el servei que l’hospital presta als seus usuaris. Amb tot, l’alcalde ha recordat que la inversió inaugurada, d’uns 140.000 euros, ha d’anar acompanyada de noves inversions que millorin les instal·lacions i renovin els equips.\nJoan Piñol ha recordat que encara queda molt camí a fer per a completar les inversions de 2,3 milions d’euros que s’haurien d’executar de manera imminent en aquest centre sanitari, que dona servei a les comarques del la Ribera d’Ebre, el Priorat i la Terra Alta. Ha assegurat que mentre no es practiquin les inversions necessàries, continuarà reivindicant des de l’alcaldia l’aplicació d’aquests recursos per a l’hospital.\nPer la seua banda, Joan Galbany, director de l’Hospital Comarcal, ha explicat les característiques de la nova sala i dels nous equips, i ha indicat que amb la inversió que s’ha efectuat ha substituït una sala de radiologia que feia trenta anys que funcionava. Ha destacat que el nou equipament disposa d’un nivell de definició i d’unes prestacions clarament superiors a les actuals, i que amb aquesta inauguració l’hospital veu coberta una de les necessitats que tenia.\nEl nou sistema de radiologia implantat a l’hospital morenc permet un increment de la qualitat de la imatge amb una disminució de la radiació, així com un registre delatallat de les dosis rebudes per a cada persona en cada radiografia practicada. Segons l’empresa que gestiona l’hospital, Gestió Comarcal Hospitalària (Gecohsa), del grup Sagessa, aquesta millora forma part d’un pla més ampli i en curs des de fa uns mesos, i que continuarà amb la renovació del sistema d’ecografies del servei de Ginecologia i Radiologia, i més recentment amb un ecògraf de suport a procediments vasculars quirúrgics. A més, durant els primers mesos de 2018 està prevista la implementació d’un nou mamògraf digital directe.\nAra mateix l’hospital compta amb tres sales de radiologia simple, un equip de densitometria, un TAC, un mamògraf i 2 ecògrafs.


Fepeval aposta pel autoconsum elèctric de les àrees empresarials signant un conveni amb Iberosol – FEPEVAL\nFepeval aposta pel autoconsum elèctric de les àrees empresarials signant un conveni amb Iberosol\nEl president de la Federació de Polígons Empresarials de la Comunitat Valenciana, FEPEVAL, i el conseller delegat de Iberosol, Ferran Miguel, han signat aquest matí un acord de col·laboració per a la promoció del autoconsum elèctric en les més de 38 entitas i más de 120 àrees empresarials que conformen aquesta associació.\nIberosol és una companyia especialitzada en el desenvolupament, construcció, manteniment i promoció de projectes d’energia solar fotovoltaica tant en Parcs Solars per a venda a xarxa com a Instal·lacions Industrials en règim de autoconsum. Segons expliquen des de Iberosol, “els principals avantatges del autoconsum fotovoltaic són un cost reduït, la independència del creixement del preu de la llum i, la més important, la millora de la competitivitat”. Es tracta d’un servei dirigit a empreses industrials que produeixen energia elèctrica mitjançant la instal·lació solar per al seu consum propi, podent vendre l’energia sobrant al sistema elèctric. Així, el autoconsum elèctric és una solució que “permet estalviar entre el 50% al 90% de les despeses elèctriques, sense renunciar a seguir connectat a la Xarxa Elèctrica, aprofitant l’espai disponible de les cobertes industrials”.\nPer al president de Fepeval, Santiado Salvador, “per a nosaltres és summament interessant treballar en alternatives que permeten incrementar la competitivitat de les nostres empreses i a més, en aquest cas, el benefici pot ser doble ja que s’aconsegueix l’objectiu de reduir el cost energètic i, també, les emissions contaminants, actuant d’una manera mediambientalment responsable i sostenible”.\nFepeval transmet al delegat del Govern les reivindicacions de les diferents àrees industrials en matèria de connexions i infraestructures by prensa\nAsimanises dóna el primer pas per a constituir-se en Entitat de Gestió i Modernització by prensa


La massa salarial va caure fins als 90 milions al març pel virus\nUn assalariat treballant.\nActualitzada 19/06/2020 a les 06:55\nLa massa salarial total del mes de març del 2020 va ser de 90,02 milions d’euros, la qual cosa suposa una variació negativa d’un 1,2% respecte al mateix mes de l’any anterior. El salari mitjà total declarat a la CASS per al mateix mes d’enguany es va situar en els 2.115,50 euros, una xifra equivalent a una variació positiva del 2,7% respecte al salari mitjà del mateix període del 2019, que va ser de 2.175,26 euros. Així ho va publicar ahir el departament d’Estadística en un comunicat, en el qual va responsabilitzar de la caiguda la crisi sanitària provocada per la pandèmia del coronavirus.\nEl nombre total d’assalariats durant el mes de març és de 42.550 persones, un nombre que representa una variació positiva d’1,5% respecte al mateix període de l’any anterior, en el qual n’hi va haver 41.901. La mitjana d’assalariats d’acord amb les dades dels darrers dotze mesos és de 39.883, cosa que suposa un increment del 2,0% respecte a les dades publicades pel departament el mateix mes de l’any passat.\n#1 proposta Govern\nvolem un impost sobre patrimonis i el volem ja!!! #TOTSUMEM


A MI AIRE..........EL BLOG DE MERANA: MIS TESOROS\nMi nieta Tania dándole de comer a su hermanito (hace años)\nHan crecido un "poquito"\nPublicado por merana en 13:03\nEtiquetas: Que tiernos\nAnónimo 10 de mayo de 2009, 1:33\nQUE GUAPOS "SI VOLVIERAN A SER ASÍ"\nTE VEO MUY TRABAJADORA SIGUE ASÍ\nTania 11 de mayo de 2009, 2:49\nJijiji... no ibas a arreglarla????\nmarisol 14 de mayo de 2009, 9:01\nSÍ que són uns tresors... tens molta SORT !!!!!!!!!!\nAnónimo 14 de mayo de 2009, 12:54\nSon molt guapos, per fora, i millor interiormen.\nLa vida m'ha donat molta feliçitat... i alguna pena.....tú ja ho saps.\npetons, no deixis de posar comentaris, que m'agrada molt\nmERANA 14 de mayo de 2009, 12:57\nNo he possat el nom, Soc la SUPER YAYA,iNTERNAUTA


Som Mobiland Contracte | Andorra Telecom\nSom Mobiland Contracte\nGENERAL - FOOTER - CONDICIONS DE PRODUCTE - SOM MOBILAND CONTRACTE\nDefinició de l’abonat i del tercer pagador.\nUn document oficial d’identitat o passaport.\nEl certificat de residència o un document on consti el domicili actual (per persones estrangeres i residents a Andorra).\nUn extracte del Registre de Societats.\nEn cas de problemes de pagament de l’abonat.\nEn cas que l’abonat no tingui domicili fix al territori andorrà (no residents).\nEn cas de que el Servei de Telecomunicacions d’Andorra posi a disposició del client qualsevol tipus de terminal certificat GSM.\nCas a): La quantia és de 2 vegades la mitjana del consum dels 3 últims mesos amb un mínim de 120,20 €.\nL’abonament es pot convenir per una durada limitada (no superior a 1 mes) o il·limitada. En el segon cas, la durada mínima és de sis mesos a partir de la data posada a disposició de la línia. Si per qualsevol causa es posa fi a la connexió abans de la finalització d’aquest termini mínim, s’ha de procedir com disposa l’article 16.4.\na) En cas de pèrdua, robatori o altres supòsits de privació il·legítima (a l’abonat de la targeta MOBILAND) l’abonat es compromet a informar immediatament al Servei de Telecomunicacions d’Andorra per telèfon i per carta certificada amb avís de recepció, passats com a màxim 5 dies des de l’avís telefònic. En cas de robatori, haurà de portar una còpia de la declaració de robatori o pèrdua establerta per la policia.El Servei de Telecomunicacions d’Andorra desactiva la targeta MOBILAND, en cas de robatori, com a màxim 24 hores desprès de la notificació escrita. La generació d’una nova targeta per pèrdua, robatori o ús indegut comporta el pagament d’una quota segons les tarifes vigents.\nb) El Servei de Telecomunicacions d’Andorra es reserva el dret d’inscriure o no el número de servei MOBILAND a la guia de paper i electrònica.\no bé suspendre la línia amb o sense preavís.\nMentre l’abonat continuï tenint, fins i tot irregularment la targeta MOBILAND, i fins i tot desprès de la suspensió de la línia o d’anul·lació del contracte, se’l considera deutor del preu de la utilització de la xarxa publica de telecomunicacions, i queden al seu càrrec el conjunt de despeses i indemnitzacions de tot tipus causades per la utilització, conforme o no, a les presents condicions generals.\nL’abonat es compromet a informar el tercer pagador que pot posar fi a la seva obligació de pagament per carta certificada amb justificant de recepció dirigit al Servei de Telecomunicacions d’Andorra. El tercer pagador queda alliberat del pagament de la primera factura mensual que segueix a la carta certificada.\nFinalització de l’abonament a iniciativa de l’abonat:\nEl contracte de caràcter indefinit finalitza 7 dies desprès de la recepció de la carta certificada en l’article 17.1.b.\na) El contracte d’abonament (regulat per les presents condicions generals d’abonament) pot quedar anul·lat de ple dret per causa d’una decisió administrativa o judicial.


Relat de part - Quan la vida s'eleva a les estrelles ~ Tribu per mames\nDol Gestacional\tDol Gestacional, Relat de part\tadmin\nAvui presentem un relat de part ple d’amor que narra un part preciós en un context molt dur.\nUna barreja de sensacions que de segur us emocionarà.\nMoltes gràcies Estrella_Tro’s per voler-ho compartir amb la Tribu\nLa vida després d’una ILE/IVE junto con otras mamás que han pasado por la misma situación. Si crees que podemos ayudarte no dudes en pedir acceso al grupo. Éste es un grupo privado donde solo pueden entrar familias que hayan vivido la experiencia en primera persona o también personal sociosanitario relacionado con el mundo de las ILE/IVE.


La marea puja després de l'onada Muguruza | La FOSBURY\nLa marea puja després de l’onada Muguruza\nLES DONES PRENEN EL RELLEU. I HO FAN SENSE COMPLEXES, DE BAIX CAP AMUNT, COM SEMPRE QUE L’ESPORT FEMENÍ DEMOSTRA QUE, A COLZES, POT TAMBÉ PLANTAR BANDERA AL PRIMER NIVELL DE LES DISCIPLINES MÉS SEGUIDES. EL TENIS ÉS UNA D’ELLES I UNA ON SOVINT LA PARITAT HA ESTAT MÉS BEN REPRESENTADA. EL TENIS CATALÀ DEL MOMENT I SOBRETOT DEL FUTUR IMMEDIAT NOMÉS ES POT ENTENDRE EN CONJUGACIÓ FEMENINA I LA FLORIDA DE NOUS TALENTS, EN PROCÉS DE CONSOLIDACIÓ O JA ARRELADES AL CIRCUIT, NEIX A L’EMPARA D’UNA PERSONALITAT TOTALMENT SUGGERIDORA. LA DE GARBIÑE MUGURUZA.\nAquesta tenista amb cognom que més d’una generació associa als germans que van tergiversar la música estatal al capdavant de Kortatu, és una d’aquelles històries que donarien per més d’un reportatge. Muguruza és un exemple del típic galimaties en el que aquell cèlebre personatge televisiu va encomanar tothom, allò del “d’on sóc o d’on vinc”. Va néixer a Caracas, la capital de Veneçuela, fruit del matrimoni entre una veneçolana i un donostiarra. Però s’ha desenvolupat tenísticament a Barcelona, on porta molt temps treballant a les ordres d’Alejo Mancisidor, el seu entrenador. Durant mesos, a mesura que la seva estrella en el tenis s’anava fent gran i la descobrien gent i mitjans es va assimilar el seu personatge a la tria més mediàtica a la que la tenista s’havia de sotmetre. El per qui volia competir internacionalment, a quin país havia de representar.\nUna elecció entre Veneçuela i Espanya, es pot entendre, va servir d’encenalls per involucrar el seu nom en una foguera que en algun moment va cremar massa fort i tot. Com la pólvora molla, que no saps mai si farà figa o explotarà aviat, tots els estaments mediàtics que sovint deformen l’esport per convertir-lo en un origami qualsevol van postrar-se sobre l’elecció de la tenista més prometedora, que finalment va escollir Espanya. Fins i tot hi va haver remor de fons força desagradable, fent de la barreja natural entre ADN basc i veneçolà una mena de còctel perillós. Ja se sap que qui normalment ignora l’esport duu males intencions quan de cop s’hi acosta. Bé. Això és aigua passada. Garbiñe Muguruza està consolidant aquesta temporada el seu talent i el seu lloc dins el WTA, sent una top-20 a qui tots els experts dirimeixen possibilitats d’èxit top-10 més a curt que a cap altre termini. I acabada la guerra de banderes, egos i ascendències, per pura vocació esportiva i lògica doncs és aquí on s’ha fet tenista, Muguruza és una tenista catalana. Catalana amb tots els ets i uts. I el millor de tot és que no ve sola. Ella és la gran onada. Darrere d’ella puja la marea.\nTres són els noms de la davantera que s’ha de guanyar el futur en els propers temps del tenis. Un trident de moltíssimes possibilitats que ja trepitja fort. Són la Generació Muguruza i la integren Tita Torró, Sara Sorribes i Paula Badosa.\nBen poca gent li diu pel seu nom, Maria Teresa Torró, a aquesta alacantina nascuda a Villena amb 23 anys acabats de complir i plenament consolidada al Top-100 del WTA. Ens trobem davant una tenista temperamental, molt mediterrània. Juga des dels tres anys i va compartir caps de setmana sencers jugant sense parar i gaudint amb els seus pares i la seva germana. Tenia onze anys quan va ser captada pels ‘scouters’ de l’escola de Juan Carlos Ferrero i va començar a consagrar esforços en aquest esport. Més de dos lustres després els experts diuen que encara pot desenvolupar més el seu joc. Juga un tennis d’estil, menys frontal i directe que el de la generació més Williams, motiu pel qual en alguna vegada se l’ha criticat. El tacte a la pilota, però, ha anat compaginant-lo amb un domini de recursos i un desplegament físic encomiable, molt treballat des de la base. Això li ha valgut el salt a la professionalitat i el capitanejar la nau femenina del sempre prolífic planter valencià del tenis.\nEl 2011, la castellonenca Sara Sorribes es va convertir en la jugadora estatal més jove en aconseguir un punt WTA. Al poc temps ja tenia signats contractes publicitaris i se li havia erigit al voltant l’entorn de les grans escollides. Quatre anys més tard es pot dir que les coses s’han ponderat i Sorribes ha confirmat el que les prediccions apuntaven: té fusta per ser una de les tenistes espanyoles de la dècada. I ha treballat per donar forma i treure llustre al diamant en brut que no deixa de ser. Diuen que el seu revés és comparable a l’arma que va dur Conchita Martínez a endur-se aquell mític torneig de Wimbledon i és que el talent suposat es confirma i en el cas de Sorribes sols va faltat, a vegades, de continuïtat en el joc. I de resultats. La de la Vall d’Uixó té, tan sols, divuit anyets. El seu és un d’aquells casos en què els opinadors prefereixen no inflar les expectatives per no malmetre el camí perseverant que l’ha de dur des de l’àmbit de les promeses al de les realitats.\nJa havia aparegut a ‘La Fosbury’ com a Promesa i cal recuperar-la com a força motriu de la marea que puja. Badosa, amb 17 anys, ja ha estat subcampiona europea júnior en categoria individual i de dobles, i ha arribat als quarts de final sub-18 tant sobre la terra batuda de Roland Garros com en la ràpida herba de Wimbledon. El seu joc és polivalent i està en ple període d’expansió, motiu pel qual alerten que no està feta d’una fusta competitiva convencional, sinó de la matèria de les grans campiones. El seu revés a dues mans és l’arma que els analistes han volgut destacat més, un recurs que des dels seus notables 183 centímetres d’alçada adquireix una força devastadora per rivals mancades de físic. Des d’aquesta atalaia se la preveu com una dominadora dels terres més ràpids del circuit i hi ha qui ja ha parlat d’ella com la Sharapova catalana. Aquest tipus de sobrenoms queden, en molts casos, sepultats per la desmemòria o el ridícul amb el pas del temps. En el cas de Badosa, però, el referent de l’exquisida tennista russa podria acabar adquirint una rellevància veraç ben aviat.


95 queries. 29 mb Memory usage. 0.554 seconds.


Condicions d'us - Shine Coaching\nEn compliment amb el deure d’informació recollit en l’article 10 de la Llei 34/2002, d’ 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, a continuació es faciliten les següents dades: El titular de shinecoachingbarcelona.com (d’ara endavant, el “Site”) és Rabieh Adib, amb domicili en Av/ Mare de Déu de Montserrat, 137 – 08041 Barcelona, amb número de N.I.F: X4955552H.\nL’accés i/o l’ús de shinecoachingbarcelona.com atribueix la condició d’USUARI, que accepta, des d’aquest accés i/o ús, les Condicions Generals d’ús aquí reflectides.\nTot USUARI assumeix la responsabilitat de l’ús del Site. Aquesta responsabilitat s’estén al registre que fos necessari per accedir a determinats serveis o continguts. En aquest registre l’USUARI serà responsable d’aportar informació veraç i lícita. Com a conseqüència d’aquest registre, a l’USUARI se li pot proporcionar una contrasenya de la qual serà responsable, comprometent-se a fer un ús diligent i confidencial de la mateixa. L’USUARI es compromet a fer un ús adequat dels continguts i serveis i amb caràcter enunciatiu però no limitador, a no emprar-los per (i) incórrer en activitats il·lícites, il·legals o contràries a la bona fe i a l’ordre públic; (ii) difondre continguts o propaganda de caràcter racista, xenòfob, pornogràfic-il·legal, d’apologia del terrorisme o atemptatori contra els drets humans; (iii) provocar danys en els sistemes físics i lògics del Site, dels proveïdors o de terceres persones, introduir o difondre a la xarxa virus informàtics o qualssevol altres sistemes físics o lògics que siguin susceptibles de provocar els danys anteriorment esmentats.\nEl Site compleix amb les directrius de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal, el Reial Decret 1720/2007 de 21 de desembre pel qual s’aprova el Reglament de desenvolupament de la Llei Orgànica i altra normativa vigent en cada moment, i vetlla per garantir un correcte ús i tractament de les dades personals de l’usuari.\nEn el marc de les seves activitats, shinecoachingbarcelona.com disposa de la possibilitat de registre d’usuaris per a l’enviament de comunicacions per correu electrònic, efectuar comentaris en el blog i enviar missatges a través del formulari de contacte. L’usuari mitjançant els actes de subscripció al blog, la realització comentaris o el formulari de contacte estarà donant el seu consentiment exprés al tractament dels personals proporcionats segons el que es disposa en l’article 6 de la LOPD. L’usuari podrà exercir els seus drets en els termes disposats per l’article 5 de la LOPD. Aquests mateixos actes impliquen així mateix el consentiment exprés de l’usuari a la transferència internacional de dades que es produeix en termes de la LOPD a causa de la ubicació física de les instal·lacions dels proveïdors a dalt esmentats. Les dades de caràcter personal sol·licitats en aquestes activitats, quedaran incorporats a un fitxer la finalitat del qual és la comunicació de novetats relatives al lloc web de shinecoachingbarcelona.com actuant com a responsable del fitxer el prestador. Els camps marcats amb asterisc són d’emplenament obligatori, sent impossible realitzar la finalitat expressada si no s’aporten aquestes dades. Queda igualment informat de la possibilitat d’exercitar els drets que s’indiquen a l’apartat relatiu als Drets de l’usuari.\n6 – PROPIETAT INTELECTUAL I INDUSTRIAL\nshinecoachingbarcelona.com per si o com a cessionària, és propietària de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de les seves pàgines webs, així com dels elements continguts en elles (a títol enunciatiu, imatges, so, àudio, vídeo , programari o textos; marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d’ordinador necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.), titularitat de shinecoachingbarcelona.com o bé dels seus llicenciats. Tots els drets reservats. En virtut del que disposen els articles 8 i 32.1, paràgraf segon, de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la seva modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web, amb fins comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l’autorització del Site. L’USUARI es compromet a respectar els drets de Propietat Intel·lectual i Industrial titularitat del Site. Podrà visualitzar els elements del Site i fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los al disc dur del seu ordinador o en qualsevol altre suport físic sempre que sigui, únicament i exclusivament, per al seu ús personal i privat. L’USUARI haurà d’abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigués instal·lat en les pàgines de shinecoachingbarcelona.com.\n7 – EXCLUSIÓ DE GARANTIES I RESPONSABILITAT\nEl Site no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que poguessin ocasionar, a títol enunciatiu: errors o omissions en els continguts, falta de disponibilitat del portal o la transmissió de virus o programes maliciosos o lesius en els continguts, malgrat haver adoptat totes les mesures tecnològiques necessàries per evitar-ho.\n8 – ÚS DE COOKIES\nEl Site podrà utilitzar cookies per personalitzar i facilitar al màxim la navegació de l’USUARI per el seu Site. Les cookies s’associen únicament a un USUARI anònim i al seu ordinador i no proporcionen referències que permetin deduir dades personals de l’USUARI. Pot consultar la nostre política de privadesa.\n9 – ENLLAÇOS\nEn el cas que en el Site es disposessin enllaços o hipervincles cap a altres llocs d’Internet, el prestador no exercirà cap tipus de control sobre aquests llocs i continguts. En cap cas el Site assumirà responsabilitat alguna pels continguts d’algun enllaç pertanyent a un lloc web aliè, ni garantirà la disponibilitat tècnica, qualitat, fiabilitat, exactitud, amplitud, veracitat, validesa i constitucionalitat de qualsevol material o informació continguda en cap d’aquests hipervincles o altres llocs d’Internet. Igualment la inclusió d’aquestes connexions externes no implicarà cap tipus d’associació, fusió o participació amb les entitats connectades.\n10 – DRET D’EXCLUSIÓ\nEl Site es reserva el dret a denegar o retirar l’accés al seu Site i/o els serveis oferts sense necessitat de preavís, a instància pròpia o d’un tercer, a aquells usuaris que incompleixin les presents Condicions d’Ús.\nEl Site podrà modificar en qualsevol moment les condicions aquí determinades, sent degudament publicades com aquí apareixen. La vigència de les citades condicions anirà en funció de la seva exposició i estaran vigents fins que siguin modificades per altres degudament publicades.\nPer a la resolució de totes les controvèrsies o qüestions relacionades amb el Site o de les activitats en ell desenvolupades, serà aplicable la legislació espanyola, a la qual se sotmeten expressament les parts.\nEmail: [email protected]barcelona.com


CONFERÈNCIES: Teoria de cordes Una visió musical de l'univers\nTeoria de cordes Una visió musical de l'univers\nL'Hospitalet, 13 de juny, de 2012\nDe què està feta la matèria? Aquesta pregunta ha assaltat la humanitat des de l'època dels antics grecs. Avui sabem que tot allò que hi ha a l'univers (pedres, estrelles, éssers vius ...) Es compon d'uns pocs tipus diferents de "maons" o partícules elementals: electrons, neutrins i quarks. Però és possible explicar per què l'univers és així? Per què existeixen només aquestes partícules i no unes altres? O, per exemple: per què l'espai té tres dimensions i no dos o cinc?\nExisteix una teoria que intenta donar resposta a aquestes preguntes. Segons aquesta, cada partícula seria en realitat, una corda diminuta. Al vibrar totes amb les seves diferents notes, donarien forma al món que coneixem. Però aquesta idea tan senzilla té un seriós problema: planteja preguntes encara més estranyes que les que pretén resoldre.\nA càrrec de Ernesto Lozano, doctor en física teòrica y editor en Prensa Científica, SA.


El PDCAT rep els portaveus de l'objectiu Catalunya Democràcia Plena - Catalunya Democràcia Plena\nEl PDCAT rep els portaveus de l’objectiu Catalunya Democràcia Plena\nEl 4 de setembre s’ha presentat al PDCAT, en la persona del president Artur Mas, president del partit, la proposta d’una democràcia participativa per a Catalunya, així com els resultats de La Marxa Som.\nL’expresident català i iniciador institucional d’aquest procés, va expressar plena sintonia amb la proposta i el seu compromís de transmetre-ho als òrgans del partit per comunicar el seu posicionament al respecte.\nEls portaveus de la iniciativa li van transmetre la transversalitat de la iniciativa i la urgència d’instaurar mecanismes de participació vinculants per superar les greus emergències tant socials i humanitàries com climàtiques del país i del planeta, així com les enormes potencialitats de la instauració d’un sistema de democràcia participativa a casa nostra. Catalunya té una clara vocació d’innovació social històrica, que ara es torna a posar de manifest malgrat els injustificables obstacles i repressió que exerceix l’Estat espanyol.


Així que aquí esteu, signant la petició "Desa XP", agitant el puny en triomf mentre l'enganxeu a "l'home". És una sensació alliberadora. Heu trobat el coratge per revertir la tendència i saltar de la cinta de córrer d'actualització de Wintel. Et sents empoderat, il·luminat. Però tot i així, hi ha aquests dubtes persistents.\nRealment es pot saltar el cicle d'actualització de Vista? Windows XP continuarà amb el suport adequat de Microsoft i, com a objectiu principal de desenvolupament, de tercers? Hi ha alguna cosa que ens hem perdut, alguna cosa amagada que ens farà ensopegar d'aquí a 12, 18 o 24 mesos?\n[ ALa tercera alternativa d'escriptori de Windows ha sorgit per als usuaris tècnics. Vegeu "Workstation de Windows 2008 estrany, salvatge i meravellós". ]\nPer descomptat, no hi ha cap resposta universal a la pregunta d'actualització de Vista. Sí, amb tota probabilitat us anirà bé seguir amb Windows XP, almenys fins que el Windows 7 s'enviï el 2009 o el 2010. Però no ens apurem a fer un judici universal. Fem una ullada de prop i mesura a les consideracions clau i comparem els mèrits de Vista amb l'estat de XP en els punts essencials que preocupen a les organitzacions de TI i als usuaris finals. I si això no ho podem resoldre amb calma i objectivitat, com els professionals justos, doncs, almenys, lluitem bé.\nEsteu preparats per rumiar? D'acord, doncs. Sistemes operatius, torna als teus racons i surt balancejant.\nRonda 1: Seguretat\nLa seguretat és una de les primeres àrees a tenir en compte quan es planteja una migració de Vista. Funcions com l'UAC (Control del compte d'usuari) i el mode protegit d'Internet Explorer han estat titulars durant més d'un any, però no sempre en el context que Microsoft hauria desitjat. La UAC, en particular, ha estat salvatge pels crítics que rebutgen els seus molests diàlegs de confirmació. Només cal que intenteu activar o desactivar diverses connexions de xarxa ràpidament o moure un fitxer a una carpeta protegida.\nTanmateix, fins i tot amb UAC, que és realment una implementació més visible i "a la vostra cara" dels controls del compte d'usuari que s'han integrat a Windows NT des del primer dia, Vista encara no és totalment segur. Hi ha maneres documentades d'evitar la UAC que impliquen Internet Explorer, l'escalada de privilegis del testimoni de seguretat i l'explotació de l'estat d'"administrador obsolet" del model de compte predeterminat de Vista.\nEl més important, però, és el fet que la majoria de botigues de TI ja han implementat una forma de UAC a Windows XP, ja que no permeten que els usuaris del domini s'executin com a administradors locals i, en alguns casos, escrivien les seves pròpies utilitats "d'elevació" perquè tot funcioni. perfectament. A la pràctica, aquests sistemes XP "bloquejats" són d'alguna manera més segurs que un sistema Vista protegit per UAC, perquè són immunes a l'explotació d'elevació de privilegis esmentada anteriorment. Per posar els sistemes Vista a l'igualtat amb XP, heu d'obligar els usuaris a treballar amb un veritable compte que no sigui administrador, a diferència del compte "administrador obsolet" de Vista, que us situa de nou en el primer lloc (és a dir, on es troba XP avui en dia). ).\nAltres funcions de seguretat, com ara el tallafoc actualitzat i les solucions internes més esotèriques, com ara l'atzar de disseny de l'espai d'adreces, són interessants però de cap manera convincents. La majoria de les botigues de TI han implementat una solució de tallafoc de maquinari adequada o programari de tercers per a usuaris mòbils/remots, i els exploits de codi basats en adreces solen requerir un cert grau d'enginyeria social per fer-los funcionar, un fenomen que fins i tot Vista no pot frustrar.\nDecisió: Des del punt de vista de la seguretat, no hi ha gaire cosa per obligar les botigues XP a actualitzar-se. Molts dels problemes abordats per Vista ja s'han resolt amb Windows XP mitjançant aplicacions internes o eines de tercers.\nRonda 2: Gestió\nPer exemple, Vista afegeix suport per bloquejar dispositius de bloc a nivell de client. Aquesta és una característica útil: podeu restringir l'accés dels usuaris a determinats dispositius multimèdia externs, com ara el controlador de CD o les claus USB, però és una altra llacuna de XP que els agents de gestió de tercers van tancar fa temps. De la mateixa manera, la impossibilitat d'instal·lar controladors d'impressora amb un compte no administrador, cosa que ara permet Vista mitjançant una extensió de política de grup, es va resoldre directament per moltes botigues d'informàtica grans, en alguns casos mitjançant la creació de les seves pròpies utilitats d'elevació.\nPel que fa a les eines de gestió, hi ha una escassetat de noves funcions específiques de Vista, ja sigui de Microsoft o dels principals proveïdors de marcs de tercers. De fet, fora del suport per al nou mecanisme d'instal·lació i desplegament basat en imatges de Vista, que és una de les poques millores notables de gestió del producte, hi ha pocs incentius per passar a Vista des d'una perspectiva purament de gestió de sistemes. El model d'instal·lació basat en imatges fa que sigui més fàcil per a TI capturar una imatge de treball "daurada" de la seva configuració en temps d'execució i, a continuació, distribuir-la a diversos sistemes, independentment del maquinari subjacent. Aquest va ser un veritable repte amb XP, així que definitivament un punt per a Vista, però tenint en compte la infinitat d'eines d'instal·lació i subministrament de tercers (una o més de les quals probablement s'utilitzen a qualsevol botiga informàtica), no és un TKO.\nDecisió: passar a Vista proporciona poc o cap retorn de la inversió des d'una perspectiva de gestió de sistemes. Sí, el nou model d'instal·lació basat en imatges és una addició benvinguda. Tanmateix, la manca d'innovació significativa en altres àrees fa que la història de gestió de Vista sigui menys convincent.\nRonda 3: Fiabilitat\nNo hi ha dubte que tot això és bona cosa. No obstant això, des d'un punt de vista pràctic, els canvis estan lluny de tremolors. De fet, et costaria assenyalar exemples del seu impacte durant el funcionament diari. L'única excepció: E/S de baixa prioritat, que és útil durant l'inici inicial del sistema operatiu perquè Vista carrega molts més serveis de fons que Windows XP. En altres paraules, Microsoft necessitava alguna cosa per compensar tot aquest processament d'inici addicional. Si Vista arrenca abans de tornar amb la vostra tassa de cafè, heu d'agrair una prioritat d'E/S.\nPel que fa a l'estabilitat general, la majoria dels clients estaran d'acord que, llevat d'un controlador amb errors o una infecció per virus, Windows XP ha estat estable des que es va llançar el Service Pack 2 fa gairebé quatre anys. I amb el Service Pack 3 que arriba qualsevol dia (amb més robustesa i rendiment millorat), el missatge de fiabilitat de Vista es torna encara més difícil de vendre.\nDecisió: Hi ha poc o cap clam a la comunitat de Windows XP per una millor estabilitat o fiabilitat. Windows XP és un sistema operatiu madur i estable amb una llista coneguda de debilitats i solucions alternatives. Sobre el paper, Vista aporta una base millor, però a la pràctica, aborda problemes que la majoria dels clients ni tan sols sabien que existien, i molt menys que s'havien de solucionar.\nRonda 4: usabilitat\nEls usuaris veterans de XP necessitaran una mica de temps per adaptar-se. Alguns requeriran un reciclatge, especialment pel que fa a la UAC i la seva desfilada interminable de diàlegs de confirmació. De la mateixa manera, amb el mecanisme de cerca, que, tot i que és omnipresent (gairebé totes les finestres o diàlegs de l'Explorador tenen un camp de cerca), pot conduir ràpidament l'usuari al forat dels resultats imbricats sense una ruta clara de tornada al principi. I algunes funcions noves, com ara la utilitat de còpia de seguretat de Windows, aïllen tant els usuaris del procés subjacent que no saben fins que és massa tard que les seves dades no s'han fet una còpia de seguretat en absolut, cosa que vaig descobrir de la manera més difícil. d'hora.\nAfegiu-hi el fet que moltes de les millores de Vista es poden replicar a XP (com ara Windows Desktop Search) i no us podeu evitar preguntar-vos: realment necessitava la interfície d'usuari de Windows una revisió tan radical? Després de tot, tota una generació dels nostres treballadors més nous es va criar amb el motiu de l'Explorador de Windows 9x que, amb algunes excepcions, s'ha mantingut estable durant més d'una dècada. La interfície d'usuari de Vista és definitivament diferent. Tanmateix, el jurat encara està pendent de si és millor.\nDecisió: El canvi, pel canvi, mai és una bona idea. I tot i que podeu entendre el desig de Microsoft d'actualitzar la interfície d'usuari de Windows (totes aquestes captures de pantalla de Mac OS X semblen molt més boniques que XP), els dissenyadors de Vista sembla que s'han tallat el nas per malgrat la cara. Independentment, és poc probable que les "millores" d'usabilitat de Vista siguin a la llista de motius convincents de les TI per allunyar-se de XP aviat.\nRonda 5: Actuació\nL'anterior no és cap generalització. He fet les proves (repetidament). Tinc els números difícils. (Podeu veure la gamma completa dels meus resultats a exo.performance.network, o fer una instantània ràpida dels resultats de Vista/Office 2007 versus XP/Office 2003 aquí; consulteu Notes de laboratori per obtenir més informació sobre l'script de prova de Clarity Studio OfficeBench que vaig utilitzar. per a aquestes proves.) Actualitzar un usuari de Windows XP a Vista, sense actualitzar el seu maquinari, equival a paralitzar el seu ordinador. Penseu en usuaris amb torxes alineades fora del vostre centre de dades. No és una imatge bonica.\nAixí que espereu el següent cicle d'actualització de maquinari i feu-los amb Vista, oi? Pot ser. Però tingueu en compte això: per cada cicle de CPU que es malgasta aportant la imatge inflada de Vista a l'igual que la de XP, podríeu oferir als vostres usuaris un augment real del rendiment de les seves aplicacions bàsiques. Si hi hagués alguna raó convincent per executar Vista sobre XP, un salt quàntic en usabilitat o maneig, podria veure per què la inversió podria valdre la pena. Però actualitzar el maquinari només per mantenir l'statu quo sembla una tonteria.\nDecisió: Preferiríeu llançar nous cicles de maquinari per compensar l'extensió del codi de Microsoft i l'apetit voraç per l'amplada de banda de la CPU, o una millora tangible i mesurable en el rendiment de les aplicacions i la productivitat dels usuaris? No dic més.\nRonda 6: compatibilitat de maquinari\nPerò més enllà de l'escassetat, hi ha el tema de la revàlida. La majoria de botigues d'informàtica intel·ligents han implementat regles estrictes sobre què és i què no és una configuració de maquinari acceptada. Els departaments amb noms com "Enginyeria de PC" passen molt de temps provant i certificant combinacions de components específiques, aïllant les configuracions de problemes i enviant les directrius de resolució de problemes necessàries als seus taulells d'ajuda. Una migració a Vista significa repetir aquests passos, i després alguns, mentre que la immaduresa de la base de conductors de Vista farà que les TI s'enfrontin a un objectiu en moviment.\nWindows XP, en canvi, té una base de compatibilitat madura i ben estudiada, amb un ampli suport de pràcticament tots els fabricants. I tot i que Vista gairebé segur que es posarà al dia amb el temps, tal com estan les coses ara mateix, cada inserció de dispositius nous és una mica de merda. L'altre dia em vaig quedar desconcertat quan el meu portàtil equipat amb Vista no reconeixia una impressora HP LaserJet 1200 genèrica.\nDecisió: Quan va ser l'última vegada que us vau preocupar pel suport dels controladors amb Windows XP? Amb una base instal·lada en centenars de milions, és probable que encara trobeu controladors XP molt després que els néts de Vista es destinin a pasturar.\nRonda 7: compatibilitat de programari de Microsoft\nÉs una història similar amb la línia de productes BackOffice de Microsoft. Hi ha pocs avantatges, si n'hi ha cap, de desplegar Vista com a client a Microsoft Exchange, Microsoft SQL Server o Microsoft SharePoint. Com a guardià de molts d'aquests recursos, Microsoft Office sovint serveix per igualar el terreny de joc. I com acabo d'indicar, la versió actual d'Office, Microsoft Office System 2007, funciona molt bé amb Windows XP.\nQuè passa amb les futures versions? No hi ha dubte que, eventualment, Microsoft intentarà orientar-se exclusivament a Vista. Tanmateix, trobar característiques i funcions compatibles amb Vista i XP no és tan fàcil com sembla. Recordeu que bona part de la "novetat" de Vista és només a la pell. De fet, fora de DirectX 10, que és exclusivament una tecnologia Vista, no hi ha cap motiu vàlid per excloure XP de la llista de plataformes compatibles de cap aplicació nova.\nPer descomptat, això pot canviar a Windows 7, el conjunt de funcions del qual encara està molt en moviment. Tanmateix, ningú no argumenta que hauríeu de quedar-vos amb XP per sempre, només que podeu seguir-hi de moment i, potencialment, saltar-vos una generació de Windows sense incórrer en cap dolor real.\nDecisió: Windows XP segueix sent, i probablement seguirà sent durant algun temps, la barra de compatibilitat per a les noves aplicacions de Microsoft. Si i quan Microsoft intenta crear una connexió exclusiva de Vista, l'empresa haurà d'articular alguna raó tècnica vàlida, una que resisteixi l'escrutini de la comunitat informàtica, per no donar suport a Windows XP.\nRonda 8: compatibilitat de programari de tercers\nUn any més tard, tindria dificultats per anomenar una única aplicació comercial WPF. De fet, no puc pensar en cap aplicació de tercers, fora d'alguns jocs específics de DirectX 10, que funcioni millor a Vista, sense importar-ho. Sempre que s'ha fet un treball de desenvolupament específic de Vista, normalment ha estat per solucionar problemes creats per la introducció de l'UAC. Personalment, vaig passar diverses hores al laboratori de compatibilitat de Microsoft a la conferència TechEd de l'any passat per resoldre els problemes d'UAC que afectaven les meves pròpies aplicacions. En aquest clima, on Vista és l'exterior i representa una petita fracció de la base instal·lada, apuntar-s'hi exclusivament equival a suïcidar-se comercialment.\nLes noves aplicacions que s'envien encara són aplicacions Win32 natives, escrites en C++ utilitzant tecnologies provades com ara Microsoft Foundation Classes (MFC) o Application Template Library (ATL). Aquest, per bé o per mal, és l'estat del desenvolupament de tercers en el futur previsible. I, per descomptat, totes aquestes aplicacions funcionen molt bé a Windows XP i ho continuaran fent durant molt de temps.\nDecisió: Els ISV van on hi ha els diners, i ara mateix encara és l'API Win32 genèrica (més MFC/ATL) que s'executa a la gamma de plataformes Windows. Les úniques excepcions a aquesta regla són les eines o utilitats destinades a funcions específiques de Vista, com ara el nou carregador d'arrencada i els ginys de la barra lateral. El risc de perdre's una funcionalitat important d'aplicacions de tercers en quedar-se amb Windows XP és gairebé nul.\nRonda 9: suport d'eines per a desenvolupadors\nVisual Studio 2005 va ser una gran eina que va patir problemes de rendiment persistents a l'IDE i els errors generals del .Net Framework 2.0. Visual Studio 2008 soluciona la majoria d'aquestes deficiències alhora que em permet orientar tant a Windows XP com a Vista amb noves aplicacions WPF. I com pràcticament tot el programari de desenvolupament de Microsoft, funciona molt bé en qualsevol dels sistemes operatius. En tot cas, Visual Studio 2008 s'executa una mica més ràpid a Windows XP, tot i que Windows Server 2008 ofereix a XP una execució dels seus diners en aquest sentit.\nAquí hi ha el problema: sense cap avantatge tangible per executar Visual Studio 2008 a Vista, i amb alguns avantatges de rendiment molt tangibles per quedar-se amb Windows XP com a sistema operatiu d'escriptori, no és d'estranyar que molts desenvolupadors segueixin codificant a la plataforma anterior. Funcionalment, no perds res escrivint codi a Visual Studio 2008, o qualsevol altre IDE comercial, a Windows XP. I si necessiteu provar la compatibilitat de Vista, podeu triar entre qualsevol nombre de gestors de màquines virtuals comercials i gratuïts per crear les condicions de prova desitjades.\nDecisió: Amb la majoria de desenvolupadors encara orientats a l'API Win32 i amb pràcticament tota la funcionalitat de .Net Framework 3.0 retroportada a XP, simplement no hi ha cap motiu convincent per basar el vostre IDE a Windows Vista.\nRonda 10: A prova de futur\nAmb pràcticament tot el .Net 3.0 Framework compatible amb Windows XP, no hi ha avantatges significatius per executar l'últim model d'aplicació de Windows a Vista, fora d'algunes funcions d'acceleració gràfica (algunes funcions de pintura de finestres reben un impuls del Gestor de finestres d'escriptori). Fins i tot Microsoft no és prou estúpid per forçar el problema de la migració, sobretot després de la reacció pública que ha obstaculitzat l'adopció de Vista des de fa més d'un any.\nPerò potser la pòlissa d'assegurança més gran per als fidels de Windows XP, i el cop de gracia para Vista, és l'arribada imminent de Windows 7, prevista en els propers 18 a 24 mesos. La idea que les botigues d'informàtica es trobaran amb algun tipus de problema espectacular des d'ara fins a finals de 2009 (el període de temps previst per al llançament de Windows 7) té poca credibilitat.\nDecisió: Si alguna vegada hi ha hagut l'oportunitat de saltar un cicle d'actualització de Windows, la transició de XP a Vista és aquesta. L'XP pot estar mostrant la seva edat, però la seva edat és principalment profunda: el nou desafiador és cridaner, però també més lent i pesat, i no té una combinació assassí de funcions convincents necessàries per eliminar l'XP.\nAl final de la dècada, quan els executius de Microsoft miren enrere la debacle que va ser Windows Vista, veuran que només posar una nova capa de pintura a una arquitectura de Windows que d'altra manera envelliria no n'hi havia prou per enganyar ningú. Esperem que també s'adonin que, com amb qualsevol actualització important, havien de presentar el seu cas a TI. Centrar-se en els consumidors ignorant els seus clients empresarials i suposar que les botigues de TI simplement s'alinearien, no era una manera d'executar una migració de plataforma.\nEsperem que Microsoft hagi après la lliçó i ens comprometi aviat i sovint a l'hora de presentar la promesa de Windows 7.


ERC veu elevadíssimes les retribucions del nou equip de govern d'Olot - Ràdio Olot\nERC veu elevadíssimes les retribucions del nou equip de govern d'Olot\nEsquerra Republicana considera que les indemnitzacions que rebrà el nou equip de govern d’Olot són “elevadíssimes” ja que a banda ho podran compaginar amb la seva pròpia feina. Els republicans calculen que els tinents d’alcalde poden rebre uns 1.700€ mensuals només del consistori. Els republicans admeten que la majoria absoluta de la sociovergència els deixarà escàs marge per a poder desenvolupar el seu programa electoral.\nLa firma de l’acord de govern entre convergents i socialistes (Joel Tallant)\nEl nou cartipàs municipal de l’equip de govern d’Olot no acaba de convèncer a Esquerra Republicana de Catalunya. En primer lloc, perquè creuen que l’alcalde hauria de tenir la seva dedicació a l’Ajuntament d’Olot i cobrar d’aquest ens com a màxim representant de la ciutat. I en segon lloc, perquè creuen que les indemnitzacions que rebran els regidors del govern són “elevadíssimes”. Asseguren que els cinc tinents d’alcalde que no tenen dedicació poden percebre “uns 1.700€” d’indemnitzacions sense que vagi en contrapartida de tenir una altra feina. En declaracions a Ràdio Olot, el portaveu dels republicans Pere Gómez, ha assegurat que “no es pot estar en política per fer-se ric”.\nGómez era partidari de recuperar l’organigrama de l’etapa socialista de Lluís Sacrest on hi havia més regidors amb contracte del consistori començant pel mateix alcalde. Davant l’escenari que s’obre amb un govern en majoria absoluta, Gómez admet que costarà que puguin fer pressió perquè el govern municipal accepti les seves propostes en moments com la negociació dels pressupostos. Per això, espera que hi hagi canals de diàleg oberts però tem que se’ls vulgui anular o deixar al marge.\nEls republicans marquen les polítiques socials com un dels seus principals cavalls de batalla amb els que volen pressionar l’equip de govern juntament amb els elements que poden ajudar a la promoció de la ciutat. També insistiran en demanar que el projecte del nou Firal sigui aprovat en una consulta popular.


Bars i restaurants ja poden tenir obert fins a la mitjanit\nBars i restaurants ja poden tenir obert fins a la mitjanit\n21/05/2021 Serveis - Jordi Rodríguez\nBars i restaurants podran obrir fins a les dotze de la nit.\nEls bars i restaurants ja poden obrir de manera ininterrompuda des de les sis del matí fins a la mitjanit, segons la nova fase de desescalada de les restriccions preventives del contagi de la COVID-19. La Generalitat preveia que la mesura entrés en vigor a partir del dilluns vinent, però una resolució del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya l'ha avançat, atenent una petició del Gremi d'Hostaleria.\nLa decisió també implica que l'aforament de l'interior dels locals s'ampliï del 30 al 50 per cent, que es pugui consumir en barra guardant una distància entre persones d'un metre i mig, i que en les taules puguin seure fins a sis persones. La relaxació més destacada, però, fa referència als horaris, com explica la consellera de Salut de la Generalitat, en funcions, Alba Vergés.\nVergés explica que la bona evolució epidemiològica justifica que es pugui anar desescalant mesures.\nLa millora de la situació sanitària permetrà, a partir d'aquest dilluns que ve, que l'aforament en actes culturals passi del 50 al 70 per cent. Esdeveniments culturals, esportius i religiosos podran acollir fins a 1.000 persones en espais interiors, i 3.000 en exteriors. Finalment, es permeten les reunions de fins a 10 persones, tant en espais privats com en públics.


Hotel la Rotonde Bagnes Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nChemin de la Barmete 2, Verbier, Bagnes, Suïssa, 1936 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Verbier, Hotel la Rotonde és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel la Rotonde asseguren una estada plaentera als seus clients. Express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, habitació familiar, servei de bugaderia, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Hotel la Rotonde sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador, telèfon per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com camp de golf (a 3 km), esquí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hotel la Rotonde la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Verbier.\nCal que informeu el Hotel la Rotonde de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (191) Parelles (41) Viatgers en solitari (85) Famílies amb infants petits (16) Famílies amb infants grans (8) Grups (41)\nA "Swiss experience"”\nI enjoyed my stay there, albeit for one night. My room was clean, comfortable and had a beautiful view of the mountains. The breakfast had a variety of healthy food and was generous. The staff made me feel quite at home. Thank you.\nthe hotel is in the center of the village. everything is reachable very easily: bars, restaurants, shops, banks, the public tranfer to la chable etc.. the service is very friendly. it's a very fimilar contact between guest and host. the rooms are clean and big enough for everything. i loved the coffee maschine at the reception desk where you can get a wunderful espresso whenever you want.


«No perdem capitalitat, millorem la referència assistencial» | Diari de Tarragona\nNoemí Llauradó, presidenta del Sant Joan, admet que no hi havia més marge per salvar l’hospital, però reitera que l’acord amb el CatSalut permet garantir un futur sanitari de qualitat a la ciutat\n8 de Diciembre de 2018 - 13:18 hs\nNoemí Llauradó ha abanderat les negociacions amb el CatSalut des de 2016. FOTO: Alba Mariné\nDes que a principis del 2016 va prendre les regnes de l’Hospital Sant Joan que Noemí Llauradó sabia que no seria una empresa fàcil. Dos anys després i amb més de 17 milions d’euros d’aportacions municipals, admet que no hi havia cap altra solució per salvar el centre que deixant que el CatSalut se’n faci càrrec. Defensa a capa i espasa la idea, convençuda que és el millor pels professionals, els usuaris i el futur sanitari de Reus i el Camp de Tarragona.\nLa gent acusa el govern municipal d’haver regalat l’hospital...\nJa ho he sentit. I no crec de cap de les maneres que l’haguem regalat. El que hem fet és resoldre una situació complexa que no només ens afectava a nosaltres, sinó al conjunt del país. La necessitat d’inversió en l’àmbit sanitari creix cada dia i això és una despesa que des de l’àmbit estrictament municipal és difícil de sostenir.\nI als que diuen que hem regalat l’hospital, què els responem?\nQue el Sant Joan no es mou de Reus i continuarà sent el nostre hospital. De fet, hi ha molta gent que no sap qui gestiona el centre ni té la necessitat de saber-ho. El que vol la ciutadania és ser ben atesa, que no hi hagi llistes d’espera i que se’ls pugui donar cobertura sanitària al territori, sense haver d’anar a Barcelona.\nPerò Reus i el seu hospital han estat un model d’èxit. Què ha canviat?\nEn trenta anys moltes coses. La solució que es va adoptar als anys 80 ja no era vàlida. El que hem fet ha estat buscar una solució que permeti assegurar el futur de l’hospital i dels professionals. A cada època la seva solució.\nLa sanitat no és competència municipal, no?\nJo ho veig diferent. Clar que la sanitat ens importa i hi tenim competències, com els determinants socials de la salut. I hi ha un àmbit que és l’atenció hospitalària i la seva planificació que correspon a la Generalitat. Podíem prestar serveis a través d’un conveni amb el CatSalut. No és tan un tema de competències com garantir la sostenibilitat del servei.\nPrecisament, l’alcalde va dir que la sanitat l’ha de gestionar la Generalitat, però portem trenta anys oferint serveis a Reus que, d’altra manera mai haguéssim tingut.\nFa trenta anys era possible fer-ho des de l’Ajuntament. Però insisteixo que aquella eina ja no era viable i ara hem buscat una altra solució perquè és la nostra responsabilitat. I Sagessa ha estat un model d’èxit, fins que hi ha hagut qüestions judicials que l’han enfosquit.\nHi ha influït el cas INNOVA?\nÉs clar. La sensació que tot anava malament, per culpa de la judicialització del cas INNOVA hi ha tingut molt a veure. Hem caigut en una ombra de dubte tot i que no tenia res a veure una cosa amb l’altra. Ens ha perjudicat la imatge i també a nivell econòmic perquè planava sobre nosaltres les ombres del dubte de la gestió mal feta i ha costat molt convèncer a la gent que les coses es feien bé.\nI la destrucció d’INNOVA ha agreujat la crisi a l’hospital?\nEl que hi ha influït més es la normativa. La llei de contractes del sector públic, que primer només s’aplicava a les administracions pròpiament. Per això vam crear les societats mercantils públiques, que abans no estaven subjectes a la cotilla de les lleis administratives i ens permetien actuar amb llibertat i celeritat. Però la llei també canvia i ara s’aplica a tot el sector públic, incloses les societats públiques municipals. Per això insisteixo que no cal aferrar-se a un model antic. Ara tornem a estar limitats per la normativa que abans només afectava als ajuntaments. Mica en mica hem vist que aquella eina que resolia qüestions deixava de tenir sentit. Hem de demanar permís per tot i això complica el dia a dia.\nI perquè l’hospital no ha funcionat?\nDe funcionar ha funcionat. S’han produït dèficits però ningú pot dubtar que els serveis s’han fet i se segueixen fent bé. Hem tingut exercicis deficitaris però és normal que un servei públic no tingui beneficis. Això creava incertesa a tots els nivells, des del laboral fins a l’estabilitat del centre a futur. Ara aconseguirem tenir més professionals i també més serveis per la ciutadania.\nI com s’explica el dèficit en els darrers tres exercicis?\nBàsicament perquè vam passar del pagament per càpita, per un global de població objectiva, a pagament per activitat. En el primer model s’incloïen d’altres despeses, com la construcció i el deute acumulat. El que ens permetia pagar el lloguer de l’hospital.\nEl lloguer és una altra de les causes...\nEl lloguer era un acord que es va fer quan es va construir l’hospital i ara no podem dir que és una llosa perquè es va aprovar a l’Ajuntament. Sense el lloguer no es podria pagar el deute. Qui digui que és una llosa ha de saber quina responsabilitat hi té en tot plegat.\nTercer factor: l’infrafinançament del CatSalut vers el Sant Joan.\nEls hospitals depenen en un 95% del que els paga el CatSalut. La xifra s’ha reduït, a més del canvi de tarificació, perquè a la Generalitat hi ha hagut una crisis que ha afectat notablement el país. I l’infrafinançament ha anat acompanyat d’un increment exponencial de les despeses. A més del greuge amb Madrid. Amb tot això no s’hi va comptar en el moment en què es va construir l’hospital. Es va comptar només en la situació del moment. I aleshores era tot de bonança econòmica.\nI ara gestionarà el Sant Joan la Generalitat. S’ha perdut capitalitat?\nLa Generalitat havia d’entrar plenament en la gestió per poder justificar les subvencions que necessita l’hospital. Quelcom que no podia fer si érem uns proveïdors més. Què dirien els altres? No perdem capitalitat perquè podem seguir defensant el centre com a administració. I ho farem de forma política, oblidant-nos de la tècnica. Sí que millorem, en canvi, la referència assistencial.


Pilar Arnau i Segarra, Aina Moll i Marquès. Filòloga i activista per la normalització del català. Pròleg d'Isidor Marí.


Des de l’Ajuntament de Sabadell, en col·laboració amb 13 ajuntaments més* i els agents econòmics i socials (CCOO,UGT, Cambra de Sabadell, Centre Metal·lúrgic, CIESC i PIMEC), estem treballant en l’elaboració de l’Estratègia Territorial de la Conca del Riu Ripoll i la Riera de Caldes que ens serveixi de full de ruta pels propers anys per a les actuacions en matèria de desenvolupament econòmic i d'ocupació. Com a punt de partida, necessitem aprofundir en la situació, necessitats i inquietuds de les empreses que esteu treballant en el territori, i és per això que us demanem si ens podeu respondre unes preguntes que fan referència a l'establiment o establiments que té l'empresa en aquest àmbit definit pels municipis que participen de l’estratègia.\nL'enquesta té com a objectiu ajudar a les administracions públiques i altres organitzacions a assistir als empresaris, a partir de l’aprofundiment de les seves necessitats i del què creuen que és prioritari per a la millora de la competitivitat del teixit productiu. La vostra cooperació garantirà que les opinions expressades siguin representatives de tots els empresaris del vostre sector. En compliment de la legislació vigent referent a la protecció de dades, li garantim l’anonimat en la resposta d’aquest qüestionari. Gràcies per participar a l'enquesta. La seva opinió és important. No li portarà més de 5 minuts.\n* Ajuntaments de Badia del Vallès, Barberà del Vallès, Caldes de Montbui, Castellar del Vallès, Cerdanyola del Vallès, La Llagosta, Montcada i Reixac, Palau-solità i Plegamans, Polinyà, Ripollet, Sant Quirze del Vallès, Santa Perpètua de Mogoda i Sentmenat. Aquest projecte està subvencionat pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya en el marc dels Programes de suport al desenvolupament local.