J. Ribas: "Els ERTO són bons per aturar el cop, però aquí no s'han gestionat bé"\nBarcelona. Dissabte, 6 de juny de 2020. 05:30\nActualitzat Dissabte, 6 de juny de 2020. 11:21\nComença la desescalada i, amb aquesta, les primeres evidències de la crisi pel coronavirus. A més, l'arribada de l'estiu i les vacances posa contra les cordes el sector turístic, en un moment en què gran part de la societat pateix per la seva butxaca. ERTO sense cobrar, empreses que no saben si apujaran la persiana i una Europa dividida. Parlem de tot això i més amb el doctor en economia i professor a ESCI-UPF Joan Ribas, que investiga al voltant de temes macroeconòmics, economia internacional, globalització, medi ambient i turisme. Un seguit de reflexions sobre la crisi latent per la qual el professor no és gaire optimista.\nCom serà la crisi que ve?\nAquesta crisi ha arribat d'una manera totalment inesperada i abrupta. L'economia s'ha paralitzat perquè s'ha hagut d'aturar l'activitat per combatre la pandèmia. La caiguda del PIB i la pujada de l'atur a curt termini són molt grans. Que la recessió sigui curta o més llarga depèn de com i quan es pugui tornar a engegar l'activitat i que no hi hagi rebrots a la tardor. També de la magnitud i l'efectivitat de les polítiques d'estímul que s'estan plantejant en l'àmbit europeu.\nCom valora la gestió que s'està fent per part de les administracions?\nEstem al començament de la gestió de la crisi perquè just ara estem començant a controlar el xoc sobre el sistema de salut i comencem a reobrir, però tot just comencem. Va començar el BCE emetent diner i comprant deute, cosa que pagarà part de la factura, però encara en podem dir poca cosa. El gruix de la política de reconstrucció tant a Espanya com a Europa encara s'ha d'implementar. El que esperem és que es faci millor que amb la crisi del 2008.\nEuropa és una cosa a mig acabar, una coca mal cuita\nQuè n'opina de l'acord macroeconòmic entre Emmanuel Macron i Angela Merkel? N'hi ha prou amb aquest acord?\nCrec que fa falta un gran acord en l'àmbit europeu. En el fons Europa és una cosa a mig acabar, una coca mal cuita perquè es va fer una unió monetària i es va donar el poder d'emetre diner al Banc Central Europeu traient els bancs nacionals, però el que hem vist aquests anys és que una unió monetària sense una unió fiscal no funciona bé, per defecte estructural. Hi ha més de vint autoritats fiscals i una sola autoritat monetària, i a l'hora de coordinar el deute i l'emissió de diner no funciona bé i quan hi ha problemes seriosos ens adonem del desastre.\nCreu que aquesta crisi farà accelerar la realitat d'una unió completa?\nPodria ser, però això també ho vàrem dir fa deu anys. El que està clar és que com és ara no funciona perquè hi ha ritmes diferents, opinions públiques i desenvolupaments diferents, cosa que es veu clarament en les diferències amb els impostos, l'economia submergida o la corrupció, que evidencien les divergències dins la mateixa Unió. A l'hora d'unir això en un únic paquet de polítiques fiscals és molt complicat. D'una crisi com aquesta en podem sortir més reforçats, però també pot passar el contrari i que això acabi d'ensorrar la Unió.\nDes que va començar la pandèmia han anat sortint diversos informes, de l'FMI, del BCE, inclús del Banc d'Espanya, tots força pessimistes. Com ho veu?\nJo crec que la crisi és molt forta, és un xoc inèdit i nou, un xoc d'oferta i demanda a la vegada, que per a alguns sectors és realment devastador, com per exemple el turisme i el lleure en general, i més en el cas de l'economia espanyola, que és molt intensiva en el sector serveis. També suposa un xoc molt gran en la cadena de valor, en què la producció era una combinació de tasques fetes a molts llocs diferents. En el moment de la Covid-19 la cadena de valor s'atura, i per tant tenim la indústria aturada també. I a sobre la caiguda del consum: molta gent ha anat a l'atur o està en ERTO i per tant no consumeix o estalvia tot el que pot. Per tant, amb tot això a la mà, no sé quines seran les xifres exactes però el que sí que sabem és que la caiguda serà molt gran i que en el cas espanyol la pujada de l'atur serà molt gran.\nEl darrer informe de Manpower assegura que si el 25% dels ERTO que hi ha en vigor s'acaben convertint en ERO recuperació real no arribaria fins 2026...\nPodria ser. Si mirem l'economia espanyola des dels 70, cada vegada que les coses han anat maldades l'atur ha pujat vora el 25%. Tenim un model que genera molt creixement econòmic i molts llocs de treball quan les coses van bé, però aquestes feines acostumen a ser febles, basades en sectors intensius en mà d'obra, com els serveis, el turisme, la construcció... i per tant són molt més temporals i molt més fàcils de destruir quan les coses van malament, i per tant es genera unes pujades d'atur impressionants. Ara podem estar de nou en una d'aquestes.\nS'ha parlat dels ERTO com un bon instrument per evitar que l'atur temporal acabi sent definitiu, però fins a quin punt podem comptar en què aquests ERTO no acabin sent ERO?\nJust ara comença la tasca de reconstrucció i de veure quants d'aquests negocis que s'han tancat durant dos mesos poden obrir i en quines circumstàncies. Si això es pogués fer de manera òptima i fàcil, podria ser que molta d'aquesta gent que ha estat en els ERTO durant dos mesos torni a la feina i l'impacte sobre l'atur sigui gran durant el segon i el tercer trimestre però la recuperació sigui relativament ràpida. Sinó, efectivament tornarem a tenir l'atur a més del 20% i costarà molt abaixar-lo, perquè que l'atur augmenti costa molt poc però crear llocs de treball costa molt perquè l'economia ha de créixer de manera estable. De totes maneres, els ERTO han estat un instrument bo per aturar el cop però hi ha molta gent que encara no ha cobrat l'ERTO ni res des del 15 de març, i per tant una cosa és l'instrument teòric i l'altra és que no s'ha gestionat bé.\nEls ERTO han estat un bon instrument per aturar el cop però no s'han gestionat bé\nParlem de turisme. La Comissió Europea proposava una obertura de fronteres per fases. Què n'opina?\nSi no s'obren les fronteres, el sector turístic per molt que pugui obrir no obrirà. Per tant, o hi ha una acció coordinada en l'àmbit europeu per obrir les fronteres de manera coordinada o serà molt complicat. Fa uns dies el govern espanyol i alguns altres van dir que farien una quarentena de 15 a dies a tothom que entrés, altres no; fa dos mesos cada estat va tancar les fronteres pel seu compte... per tant hi ha decisions que pot ser que estiguin bé en l'àmbit sanitari perquè tancar fronteres pot frenar els contagis, però des del punt de vista del sector turístic, només tornarà a funcionar quan hi hagi plena llibertat de moviment. Això vol dir no només que la gent es pugui moure, sinó que estigui segura. La gent no se'n va de turisme si no pot gastar i tampoc si ha de patir pensant que no el deixaran entrar als llocs. Si no hi ha unes regles clares, ben comunicades i ben enteses, la gent no anirà a fer turisme. Si cada estat posa regles pel seu compte, acabarà tota Europa tancada la resta de l'estiu.\nEs parla de potenciar el turisme local. En el punt en què ens trobem, en què la nostra economia depèn tant del turisme estranger, fins a quin punt el turisme local pot suposar un respir pel sector?\nEl turisme local i també l'espanyol només és un pedaç. Sense obrir els mercats internacional, aquest estiu serà molt complicat.\nDavant d'aquesta situació, quina és la seva recepta?\nPrimer de tot cal estar segurs que hem resolt la crisi sanitària, perquè sinó serà tot molt complicat, sobretot per aquests sectors intensius en contacte humà. No sé si això passa per tenir una vacuna però pot ser que sigui més llarg del que ens pensem.\nDonat el fet que tant la indústria, el turisme i l'economia en general està tan globalitzada i no s'havia donat fins ara una crisi que afectés tan fortament tots els països alhora, creu que després de la pandèmia s'intentarà reduir aquesta globalització per no dependre tant de fora?\nÉs possible. La globalització és un procés que comença amb l'humanització del planeta. Fa menys de tres segles la primera revolució industrial va servir per aprendre a gestionar l'energia amb la màquina de vapor, després la segona revolució industrial amb els motors d'explosió i l'electricitat, i ara a finals dels 70 amb les tecnologies de la informació. Cada una d'aquestes grans onades tecnològiques han portat a onades de globalització guiada per la tecnologia i per la llibertat. Per tant, la globalització ha tingut una característica que és que s'ha format una gran cadena de valor global i bona part de la producció industrial s'ha traslladat a Àsia, sobretot a Xina. I sí que és possible que aquesta tendència cap a la Xina baixi una mica, de fet moltes onades de globalització van seguides d'onades de desglobalització. De fet, al segle XIX ja hi havia una globalització incipient que es va veure tallada per la Primera Guerra Mundial, el crac del 29, la Segona Guerra Mundial, etcètera.\nÉs possible que ara, després de la crisi del coronavirus, tinguem una onada de tancament i de tornar a mirar una mica cap a casa, produir als mercats locals, no dependre únicament d'una cadena de valor, tornar al pes del sector públic, ectètera.\nAra comentava la tecnologia, que també és un factor que s'està accelerant a marxes forçades. Anem cap a una societat més controlada, a part de menys globalitzada?\nÉs possible. Torna a haver una tensió entre la tecnologia i la llibertat. La tecnologia existeix per controlar-nos i hem d'esperar-ne un bon ús, però el resultat final d'això no el sabem: d'una banda podem pensar que la gent serà molt gelosa de la seva llibertat però per l'altra podem pensar que canviarem part d'aquesta llibertat per seguretat. És difícil predir-ho.\nNo sé si serà un rescat, però Espanya dependrà clarament d'Europa per sortir d'aquest forat\nEspanya hauria de demanar un rescat a Europa?\nMentre la unió fiscal no estigui solucionada hi haurà una tensió, perquè no hi ha un deute europeu, no hi ha uns mecanismes clars, fins i tot no està clar què vol dir un rescat. En el cas del 2012, els diners que varen arribar portaven uns condicionants que Espanya no va complir, i per tant aquesta tensió europea no serà fàcil de gestionar i ha tornat a sortir de seguida. Una tensió sobre si els diners han de ser incondicionals o amb condicions, per tant no sé si Espanya haurà de demanar un rescat però clarament dependrà i haurà de rebre molts diners d'Europa per sortir d'aquest forat. Si això serà un rescat, un préstec o què no ho sabem i acabarà depenent de les negociacions polítiques.\nPer acabar, creu que en traurem alguna cosa bona d'aquesta crisi?\nNo ho sé, diuen que tota crisi és una oportunitat, però jo crec que això són paraules per consolar-nos. El que en traurem de bo és que en sortirem i si en sortim amb salut segurament n'haurem après alguna cosa, com el teletreball o aprendre a valorar el que teníem abans, però bé, qui sap.\nCoronavirus Díaz s'obre a que els ERTO s'estenguin fins a final d'any en alguns sectors Agències\nCoronavirus Niño Becerra: "L'Espanya postvirus tindrà unes xifres que forçaran el rescat" Carlota Serra


fallas - Amstel rep a Alicia Moreno Morales i la seua Cort d'Honor\nLes Falles són col·laboratives, una tradició en la qual la gent es reuneix en comissions de festa per a treballar en equip. Aquest esperit és el que guia l'estreta relació de Amstel amb la Junta Central Fallera i que enguany es plasma en una campanya per a defensar la candidatura de les Falles a ser declarada Patrimoni Cultural Immaterial de la UNESCO.\nAquest tema ha planejat durant la tradicional visita que la Fallera Major de València ha realitzat a les instal·lacions a Quart de Poblet de HEINEKEN Espanya, grup al que pertany Amstel.\nPer a Alicia Moreno, Fallera Major de València 2016, “Les Falles són art, són cultura i hi ha molts col·lectius professionals i artesans que sobreviuen gràcies a elles. És necessari que tinguen el reconeixement que es mereixen”.\nAlicia Moreno troba molt suport popular a la candidatura: “crec que els valencians estan desitjant que Les Falles siguen reconegudes per la UNESCO. No solament els fallers, que estem fent molta força, tinc la sensació de que la candidatura la defensem tots” ha manifestat la màxima representant de la festa. En este sentit, ha recordat el fervor que es va deslligar en nomenar la candidatura durant la Crida o l'excel·lent acolliment que ha tingut la ‘Mascletà per a la UNESCO’ i la campanya #HagamosRuido impulsada per Amstel.\n“Açò no és alguna cosa que es visca únicament durant una setmana, és alguna cosa que preparem al llarg de tot l'any, una tradició centenària que venim rememorant des de fa moltíssim temps i millorant-la, perquè les falles estan vives i moltíssims col·lectius estan embolicats per elles” ha declarat Alicia Moreno en la seua visita a les instal·lacions de Amstel acompanyada per la seua Cort d'Honor.\nEls ha rebut Pablo Mazo, Director Regional de Relacions Institucionals de HEINEKEN Espanya per a qui aquesta trobada és molt important “perquè simbolitza la col·laboració que mantenim amb la Junta Central Fallera des de més de 30 anys". Amstel patrocina en exclusiva grans esdeveniments dins del programa oficial com, per exemple, les 19 mascletaes que es disparen estes Falles en la Plaça de l'Ajuntament o el Amstel Fest del pròxim 11 de març, una jornada festiva que culminarà amb els concerts de Maldita Nerea, Efecto Pasillo, Funkiwi’s i Tardor. I està a peu de casal, col·laborant amb el 60% de les comissions falleres i patrocinant a 5 de secció Especial. "Ens sentim plenament partícips d'esta festa. Som la cervesa d'ací, l'única de marca que s'elabora a València, generant uns 300 llocs de treball directe i més de 12.500 indirectes” ha declarat Mall.\nPer la seua banda, Manuel Román, Director Comercial Territorial per a Llevant de HEINEKEN Espanya, ha agraït a les màximes representants de la festa que hagen reservat un buit per a la visita perquè "sabem que, conforme s'acosten les festes, cada vegada sorgeixen més actes als quals assistir. Però també que aquesta visita és un dels preferits per les falleres perquè tenen una oportunitat per a conèixer a Amstel d'a prop, un dels col·laboradors més estrets de les Falles".\nInstruïdes per Roberto Sánchez, director de la Fàbrica, i per Rafael Sánchez, Cap de Cerveseria, Alicia Moreno i la seua cort d'Honor han conegut de primera mà el procés i els diferents tipus d'elaboració de la cervesa en unes instal·lacions en les quals es fabriquen fins a 3 milions de hectólitres. I, com no, el secret per a tirar una canya perfecta abans de compartir un distès esmorzar en l'espai Horeca Experience de Amstel.


LA DIGNITAT DE CATALUNYA | EL9NOU.CAT\nportadapol�tica i societateconomiacultura i ociesportsagendaclassificatsfotogaleries TEXT +� PUBLICITATEDITORIAL CONJUNT LA DIGNITAT DE CATALUNYA�ltima actualitzaci�: 26-11-2009 (1:00)Dotze dels principals diaris catalans, entre ells EL 9 NOU, publiquen un Editorial conjunt en defensa de Catalunya davant la m�s que probable nova retallada de l’Estatut per part del Tribunal Constitucional.(Editorial complet clicant a l’interior)"Despr�s de gaireb� tres anys de lenta deliberaci� i de cont�nues maniobres t�ctiques que han malm�s la seva cohesi� i han erosionat el seu prestigi, el Tribunal Constitucional pot estar a punt d’emetre sent�ncia sobre l’Estatut de Catalunya, promulgat el 20 de juliol del 2006 pel Cap de l’Estat, el rei Joan Carles, amb el seg�ent encap�alament: �Sapigueu: que les Corts Generals han aprovat, els ciutadans de Catalunya han ratificat en refer�ndum i Jo vinc a sancionar la llei org�nica seg�ent�. Ser� la primera vegada des de la restauraci� democr�tica de 1977 que l’Alt Tribunal es pronuncia sobre una llei fonamental ratificada pels electors. L’expectaci� �s alta. L’expectaci� �s alta i la inquietud no �s escassa davant l’evid�ncia que el Tribunal Constitucional ha estat emp�s pels esdeveniments a actuar com una quarta cambra, confrontada amb el Parlament de Catalunya, les Corts Generals i la voluntat ciutadana lliurement expressada a les urnes. Repetim, es tracta d’una situaci� in�dita en democr�cia. Hi ha, no obstant, m�s motius de preocupaci�. Dels dotze magistrats que componen el tribunal, nom�s deu podran emetre sent�ncia, ja que un (Pablo P�rez Tremps) est� recusat despr�s d’una espessa maniobra clarament orientada a modificar els equilibris del debat, i un altre (Roberto Garc�a-Calvo) ha mort. Dels deu jutges amb dret a vot, quatre continuen en el c�rrec despr�s del venciment del seu mandat, com a conseq��ncia del s�rdid desacord entre el Govern i l’oposici� sobre la renovaci� d’un organisme definit recentment per Jos� Luis Rodr�guez Zapatero com el �cor de la democr�cia�. Un cor amb les v�lvules obturades, ja que nom�s la meitat dels seus integrants estan avui lliures de soscaire o de pr�rroga. Aquesta �s la cort de cassaci� que est� a punt de decidir sobre l’Estatut de Catalunya. Per respecte al tribunal �un respecte sens dubte superior al qual en diverses ocasions aquest s’ha mostrat a si mateix� no farem m�s al�lusi� a les causes del retard en la sent�ncia. La definici� de Catalunya com a naci� al pre�mbul de l’Estatut, amb la conseg�ent emanaci� de s�mbols nacionals (�que potser no reconeix la Constituci�, al seu article 2, una Espanya integrada per regions i nacionalitats?); el dret i el deure de con�ixer la llengua catalana; l’articulaci� del Poder Judicial a Catalunya, i les relacions entre l’Estat i la Generalitat s�n, entre altres, els punts de fricci� m�s evidents del debat, d’acord amb les seves versions, perqu� una part significativa del tribunal sembla que est� optant per posicions irreductibles. Hi ha qui torna a somiar amb cirurgies de ferro que tallin de soca-rel la complexitat espanyola. Aquesta podria ser, lamentablement, la pedra de toc de la sent�ncia. No ens confonguem, el dilema real �s avan� o retroc�s; acceptaci� de la maduresa democr�tica d’una Espanya plural, o del seu bloqueig. No nom�s estan en joc aquest o aquell article, est� en joc la mateixa din�mica constitucional: l’esperit de 1977, que va fer possible la pac�fica Transici�. Hi ha motius seriosos per a la preocupaci�, ja que podria estar madurant una maniobra per transformar la sent�ncia sobre l’Estatut en un verdader tancament amb forrellat institucional. Un enroc contrari a la virtut m�xima de la Constituci�, que no �s sin� el seu car�cter obert i integrador. El Tribunal Constitucional, per tant, no decidir� �nicament sobre el plet interposat pel Partit Popular contra una llei org�nica de l’Estat (un PP que ara es reaproxima a la societat catalana amb discursos constructius i actituds afalagadores). L’Alt Tribunal decidir� sobre la dimensi� real del marc de conviv�ncia espanyol, �s a dir, sobre el m�s important llegat que els ciutadans que van viure i van protagonitzar el canvi de r�gim a finals dels anys setanta transmetran a les joves generacions, educades en llibertat, plenament inserides en la complexa supranacionalitat europea i confrontades als reptes d’una globalitzaci� que relativitza les costures m�s r�gides del vell Estat-naci�. Estan en joc els pactes profunds que han fet possible els trenta anys m�s virtuosos de la hist�ria d’Espanya. I arribats a aquest punt �s imprescindible recordar un dels principis vertebrals del nostre sistema jur�dic, d’arrel romana: Pacta sunt servanda. All� pactat obliga. Hi ha preocupaci� a Catalunya i cal que tot Espanya ho s�piga. Hi ha alguna cosa m�s que preocupaci�. Hi ha un creixent atipament per haver de suportar la mirada irada dels que continuen percebent la identitat catalana (institucions, estructura econ�mica, idioma i tradici� cultural) com el defecte de fabricaci� que impedeix a Espanya assolir una somiada i impossible uniformitat. Els catalans paguen els seus impostos (sense privilegi foral); contribueixen amb el seu esfor� a la transfer�ncia de rendes a l’Espanya m�s pobra; afronten la internacionalitzaci� econ�mica sense els quantiosos beneficis de la capitalitat de l’Estat; parlen una llengua amb m�s volum demogr�fic que el de diversos idiomes oficials a la Uni� Europea, una llengua que en lloc de ser estimada, resulta sotmesa tantes vegades a un obsessiu escrutini per part de l’espanyolisme oficial, i acaten les lleis, per descomptat, sense renunciar a la seva pac�fica i provada capacitat d’aguant c�vic. Aquests dies, els catalans pensen, sobretot, en la seva dignitat; conv� que se s�piga. Som en vig�lies d’una resoluci� molt important. Esperem que el Constitucional decideixi atenent a les circumst�ncies espec�fiques de l’assumpte que t� entre mans �que no �s sin� la demanda de millora de l’autogovern d’un vell poble europeu�, recordant que no existeix la just�cia absoluta, sin� nom�s la just�cia del cas concret, ra� per la qual la virtut jur�dica per excel�l�ncia �s la prud�ncia. Tornem a recordar-ho: l’Estatut �s fruit d’un doble pacte pol�tic sotm�s a refer�ndum. Que ning� es confongui, ni malinterpreti les inevitables contradiccions de la Catalunya actual. Que ning� erri el diagn�stic, per molts que siguin els problemes, les desafeccions i les contrarietats. No som davant d’una societat feble, postrada i disposada a assistir impassible al menyscapte de la seva dignitat. No desitgem pressuposar un desenlla� negatiu i confiem en la probitat dels jutges, per� ning� que conegui Catalunya posar� en dubte que el reconeixement de la identitat, la millora de l’autogovern, l’obtenci� d’un finan�ament just i un salt qualitatiu en la gesti� de les infraestructures s�n i continuaran sent reclamacions tena�ment plantejades amb un ampl�ssim suport pol�tic i social. Si �s necessari, la solidaritat catalana tornar� a articular la leg�tima resposta d’una societat responsable. "L'Editorial es publica conjuntament a les edicions dels diaris 'Avui', 'Diari de Girona', 'Diari de Sabadell', 'Diari de Tarragona', 'Diari de Terrassa', EL 9 NOU, 'El Peri�dico de Catalunya', 'El Punt', 'La Ma�ana', 'La Vanguardia', 'Regi�7' i 'Segre'. IMPRIMIR ENVIAR ESMENAR Tweet


abril | 2018 | INS Mediterrània\nEl passat 23 d’abril, coincidint amb la diada de Sant Jordi, es van lliurar els premis als guanyadors i guanyadores del Concurs de Fotografia Matemàtica 2018. A continuació podeu veure les fotografies premiades. Enhorabona no només als guanyadors, sinó també a tots els participants!\nLa Carla Varas, alumna de 4t d’ESO, ha tornat a quedar finalista als Jocs Florals Escolars del Maresme.\nEl dia 4 de maig a les 10.00h del matí es farà la cerimònia al TecnoCampus de Mataró.\nMoltes felicitats, Carla!


El Xino-Xano ja prepara l'arrossada popular per aquest diumenge a l'Aplec dels Perdons | Nova Ràdio Lloret\nServint arròs, a l'Aplec dels Perdons del 2019\nEl Xino-Xano ja prepara l’arrossada popular per aquest diumenge a l’Aplec dels Perdons\nL'entitat fa 36 anys que col·labora amb l'Obreria de Santa Cristina per a l'Aplec dels Perdons. A més, farà una caminada fins a l'ermita a primera hora del matí.\nCom cada any, el Xino-Xano col•labora amb l’Aplec dels Perdons de l’Obreria de Santa Cristina amb una caminada i una arrossada populars.\nUn moment de la caminada (Xino-Xano)\nPer a qui vulgui pujar caminant a Santa Cristina, el Xino-Xano convoca tothom aquest diumenge a les nou del matí, a la Plaça de la Vila. L’entitat farà una parada per esmorzar a la penya de Sa Illa des Bot, visitarà els Jardins de Santa Clotilde i arribarà fins a l’ermita, on a les dotze començarà la missa, en què es farà el relleu de les Obreres i Obrers, la veneració de Sa Relíquia i el cant dels Goigs amb el Cor Alba de Prima.\nDesprés, hi haurà una audició de sardanes amb la Cobla Principal d’Olot, que fa més de 40 anys que participa a la celebració i que tornarà a actuar a les quatre de la tarda. Just abans de l’audició, les quatre noves obreres faran la lectura del manifest institucional per commemorar el Dia Internacional de la Dona.\nI per l’hora de dinar, arribarà l’arrossada popular del Xino Xano, que ja fa 36 anys que col•labora amb la festa. El preu del tiquet per a l’àpat és de 5 euros i inclou amanida, un plat d’arròs i les postres, a banda d’un número per participar al sorteig d’uns lots, tal com ha explicat un membre de la penya, Carles Carbonell.\nEl dinar inclou amanida (Xino-Xano)\nHabitualment, es reparteixen unes 400 racions. Carles Carbonell explica que el nombre de tiquets venuts no es correspon al nombre real d’assistència, que acostuma a ser més elevat.\nEls tiquets per participar en l’arrossada de l’Aplec dels Perdons es poden comprar al Puntet o a la Barberia Reguant.\nArticle anteriorAMB K DE KULTURA – 06 MARÇ 2020\nArticle següentTorna la visita teatralitzada a la Casa Museu Can Font ‘Memorias del pasado’, tots els dissabtes de març


Entrevista a Jaume Prats del blog “De Shinjuku al Serengeti” |\nBarcelona Travel Bloggers (#bcnTB) > Blog > Entrevistas > Entrevista a Jaume Prats del blog “De Shinjuku al Serengeti”\n24/01/2022 bcnTB Entrevistas\nAvui és Jaume Prats de “De Shinjuku al Serengeti” qui respon a l’ entrevista del mes de gener. Llegiu-la i coneixereu totes les experiències viatgeres que ell vol compartir amb tots nosaltres.\n“S’ha d’anar preparat, però també obert al què pugui sorgir” – ens ha agradat això, Jaume.\nSobre “De Shinjuku al Serengeti”\nSempre escric un diari dels viatges que fem i vaig pensar que era bona idea compartir-ho amb altres viatgers. Mica en mica vaig anar creant seccions del que jo busco en un blog perquè no fos només el diari de viatges. Ara hi ha Top 10 de ciutats i països, gastronomia…\nQuin tipus de viatgers ets? Com et definiries?\nM’agrada molt conèixer el lloc on viatjaré i planificar força per aprofitar al màxim el temps, però el planning final es fa mentre viatges i decideixes a què dediques més o menys temps. S’ha d’anar preparat però també obert al què pugui sorgir.\nQuins són els teus criteris quan tries la propera destinació?\nTinc països o ciutats on volem anar i anem triant segons època, preu i a vegades també segons oportunitats que sorgeixen, perquè hi ha llocs on no esperaries anar i després t’encanten. Miro molt altres blogs i Youtube per inspirar-me.\nUn imprescindible a la teva maleta a l’hora de viatjar…\nUna ampolla reutilitzable per l’aigua (així també està fresqueta) i un impermeable plegable per no haver de dur tantes capes. Para el vent i si duus sota una cosa que tapa, estalvies abrics.\nQuin ha estat el lloc que més t’ ha sorprès? Per què?\nLuang Prabang a Laos. És una ciutat amb un carrer principal ple de temples preciosos i on de nit posen un mercat que l’ocupa sencer. És màgica. Budapest també em va sorprendre molt, hi ha un munt de llocs preciosos.\nExplica alguna anècdota que t’ hagi passat en un dels teus viatges.\nFent una ruta per la Costa Oest d’Estats Units, el cotxe es va quedar clavat al desert i vam passar gairebé dues hores fins que una família ens va venir a socorrer.\nRecomana’ns un llibre o pel·lícula que inspiri per viatjar\n“Todo bajo el cielo” de la Matilde Asensi és una lectura fabulosa per viatjar a Xina ja que parla de la tomba on es van trobar els guerrers de Xi’An i l’acció es desenvolupa a Shanghai. De pel·lícula diria “Master and Commander” pels paisatges i la banda sonora.\nLa pregunta més difícil: què és el que menys t’ agrada de viatjar?\nSóc incapaç de dormir en un avió així que alguns vols llargs es poden fer realment pesats.\nSi poguessis triar una destinació per retirar-te: quina seria?\nTinc una amiga vivint a Suècia i hi està realment bé. A més les condicions de vida són molt bones i es cuida molt al ciutadà. Em passa sovint que quan tornem d’un viatge m’imagino vivint allà però em sol durar poc.\nCom et veus a tu mateix i a “De Shinjuku al Serengeti ” en 5 anys?\nJo m’imagino amb alguna criatura més tots ficats en un avió, una furgo o el que sigui voltant pel món. El blog ni idea, només m’agradaria pensar que és útil per qui el consulti.


03/09/2017 – 22:00h – Concert: Doctor Prats | Festa Major Sant Quirze del Vallès 2017\nParlar de Doctor Prats és parlar de la revolució de la música en català. Amb només dos anys de trajectòria els de Terrassa ja tenen dos àlbums al mercat –Patates amb Peix (2015) i Aham Sigah (2016)- i ja han fet més de 130 concerts. Capaços de barrejar estils tan diversos com el pop, la cúmbia, el reggae, l’ska, el rock, l’electroswing o el dubstep, Doctor Prats porta el mestissatge a un altre nivell. El seu directe, “el Festribal”, és un dels més potents del panorama musical, un directe sorprenent, dinàmic i enèrgic que no deixa a ningú indiferent i on tot el públic n’és partícip.\n01/09/2017 – 22:00 a 05:00h – Barraques


Estudiants: MÀRQUETING D'EMPRESES AGROAMBIENTALS I ALIMENTÀRIES\nL'eixit del grau en Enginyeria Agroalimentària i Agroambiental ha d'estar capacitat per a desembolicar-se de forma adequada en el sector agroalimentari i desenrotllar la seua activitat professional de forma eficient. En concret, esta assignatura, emmarcada en la matèria Economia Agrària, formarà professionals capaços de gestionar l'activitat comercial en les empreses agroambientals i alimentàries seguint els principis el màrqueting. Així, l'eixit serà capaç de conéixer i desenrotllar el conjunt de processos que li permetran crear, comunicar i entregar valor als clients, així com establir relacions adequades amb estos últims, de forma compatible amb l'obtenció de beneficis per a l'empresa\nLa qualificació final es calcularà de la manera següent: 60% en un examen presencial en què s'avaluaran els continguts teòrics i pràctics de l'assignatura (40%), així com els aspectes tractats en els treballs de grup (20%). 30% treballs en grups i 10%participació activa en classe.


Fabra: 'Hi ha una injustícia en allò que ens transfereix l'estat' - VilaWeb\nDimecres 23.07.2014 16:27\nEl president valencià carrega contra l'anterior govern espanyol del PSOE · Morera: 'Som en una situació insostenible'\nPel president de la Generalitat Valenciana, Alberto Fabra, les balances fiscals fetes públiques pel govern espanyol demostren l'infrafinançament del País Valencià. 'Hem pogut comprovar que tenim un desfasament entre allò que rebem i allò que aportem, i per això reivindiquem que ací també es cobrisquen els serveis fonamentals' ha dit.\nSegons les dades publicades avui pel Minsiteri d'Hisenda espanyol, el dèficit fiscal del País Valencià és de 2.018 milions d'euros, un 2,03% del seu PIB. Si es té en compte el saldo per càpita, el País Valencià deixa de rebre 394 euros per habitant, per sota de Madrid (-2.575 euros/habitant), les Illes Balears (-1.329 euros) i Catalunya (-1.119 euros).\nFabra ha reiterat que la publicació de les balances fiscals posen de manifest allò que ja fa temps que critica i exigeix el Consell, especialment 'en allò que fa referència a no poder cobrir els aspectes bàsics d'Educació i Sanitat'. Ha carregat contra l'anterior govern espanyol del PSOE, tot recordant que les dades eren del 2011 --'amb un govern que ja vam denunciar que ens maltractava', ha dit--, i ha assegurat que el Consell treballava per mirar d'aconseguir recursos i no només poder pagar proveïdors 'sinó pal·liar a poc a poc els desajustos que l'anterior govern d'Espanya va generar'.\n'Entenc que a la Comunitat Valenciana s'està produint una injustícia pel que fa a allò que ens transfereix l'estat, que no dóna per cobrir les despeses d'educació, polítiques socials i educació'.\nMorera: 'Som en una situació insostenible'\nPer la seva banda, el síndic de Compromís, Enric Morera, assenyala que les dades 'evidencien que la manca de decisió i lideratge del president Fabra hipoteca els valencians i els porta a l'empobriment i a una devaluació social molt greu'. Per això ha exigit 'una reacció urgent per a reclamar allò que és just i que és nostre, els nostres diners, i reequilibrar la balança fiscal en vistes a millorar la situació del nostre poble'.\nEUPV: 'Som com més va més pobres'\n'Les balances fiscals són contundents. Des del País Valencià aportem molt més d'allò que rebem de l'estat, mentre que tenim un nivell de renda inferior a la mitjana', diu Marga Sanz, d'EUPV. 'Som com més va més pobres, i aquell Consell no exigeix ni més inversions ni més finançament. S'acomoda al que fa el govern espanyol en aquest moment: menystenir els valencians'


'Perill...Públic' arriba a la Massana el 12 i 13 de febrer\nLapsus Teatre va estrenar aquesta obra el passat mes de novembre a Encamp\nM.B. La Massana 26/01/2015 14:03\n651x366 El ministre de Turisme, Francesc Camp, i el director del Tour de França, Christian Proudhomme, firmen l'acord perquè el Tour arribi a Andorra l'any 2016./M.B. El ministre de Turisme, Francesc Camp, i el director del Tour de França, Christian Proudhomme, firmen l'acord perquè el Tour arribi a Andorra l'any 2016./M.B.\nLapsus Teatre interpretarà de nou l'obra 'Perill...Públic', en aquesta ocasió al Teatre de les Fontetes a la Massana. Gairebé 450 persones van veure aquesta comèdia de Fréderic Sabrou durant la seva estrena a la sala La Valireta d'Encamp, el passat mes de novembre.\n'Perill...Públic' conta la història d'un grup de teatre professional que, acostumats a no omplir la sala, un dia aconsegueixen vendre totes les localitats del teatre i casualment tot el públic pertany a un grup d'extrema dreta. A partir d'aquí els actors es plantejaran si actuar com cada dia o, en canvi, negar-s'hi.\nAquesta obra, interpretada per Joan Sans, Sito Adrán, Mercè Rosas, Cristina Gavaldà i Marcos Rodriguez, està dirigida per Xavi Fernández i traduïda i adaptada pel propi director i l'actor Joan Sans. Les entrades ja estan a la venda al preu de 8 euros amb un descompte del 50% amb carnet jove i es poden adquirir a l'Oficina de Turisme de la Massana i a la pàgina web de MoraBanc.\nLa consellera de Cultura del Comú de la Massana, Jael Pozo, s'ha mostrat il·lusionada que aquesta obra s'interpreti a la parròquia "donem el tret de sortida a la campanya electoral amb aquesta comèdia que farà reflexionar al públic perquè posarà en relleu situacions que poden arribar a passar".\nLa consellera de Cultura de la Massana ha explicat que pretenen donar cabuda a totes les companyies de teatre amateur del país, "volem que el Teatre de les Fontetes estigui obert els 365 dies de l'any perquè volem contribuir a donar sortida al talent del país". A més, Pozo no ha descartat una temporada de teatre nacional perquè assegura, "tenim qualitat per fer-ho".\nPer la seva banda, els membres de Lapsus Teatre han volgut convidar tothom a assistir el cap de setmana del 12 i 13 de febrer a les 21.30 hores al Teatre de les Fontetes de la Massana per "divertir-se i fer una bona reflexió", ha clos Sito Adrán, un dels actors de l'obra.


Sarrià de Ter guanyarà dos regidors a les properes eleccions municipals\nVuit municipis gironins, entre ells Sarrià de Ter guanyaran regidors (d'11 a 13) en aquestes properes eleccions municipals, mentre que dos més en perdran, segons les dades del padró a 1 de gener de 2018 aprovades per l’Institut Nacional d’Estadística, que són les dades que s’utilitzen per determinar en número de regidors.\nGuanyaran representants Girona, que ha superat els 100.000 habitants (de 25 a 27), Cassà de la Selva han superat els 10.000 habitants (de 13 a 17) Boadella i les Escaules, Cabanelles, Crespià, Rupià i Sant Llorenç de la Muga (tots ells de 5 a 7).\nHi ha dos municipis gironins que han perdut població i perdran també regidors a les properes eleccions, com ara és el cas de la Cellera de Ter, amb menys de 2.000 habitants i això farà que deixi de tenir 11 regidors i passi a tenir-ne només 9. L'altre municipi gironí és Castellfollit de la Roca, que s'ha situat per sota dels mil habitants i per tant veurà com els seus representants municipals es redueixen de 9 a 7.


Buenos resultados de Zunino en el Europeo ILCA 4\n1 de agosto de 2021 race,club\nGiulio Zunino, integrante del equipo de regatas del Club Nàutic Garraf 11º en el Europeo ILCA 4 que se disputó en Travemünde (Alemania) hay que ha contado con la participación de 247 regatistas.\n36ª Noche del deporte de Sitges\n30 de julio de 2021 club\nViernes 30 de julio, se ha celebrado la 36ª edición de la Noche del deporte de Sitges que se ha centrado en el agradecimiento del Ayuntamiento de Sitges a las personas que han formado parte de las juntas directivas de los clubes deportivos de Sitges en una temporada tan compleja como esta debido a la crisis sanitaria de la Covid-19.\nReunión de seguridad en el Club Nàutic Garraf\n28 de julio de 2021 club\nHoy miércoles ha tenido lugar una reunión con el Sr. José Mª Martínez, concejal de Garraf del Ayuntamiento de Sitges, así como representantes de la Policía Local y del cuerpo de Mossos para encontrar estrategias que nos permitan aumentar la seguridad en las instalaciones del Club y la dársena deportiva.\n2ª Copa Catalana de kayak de mar\n21 de julio de 2021 kayak\nEste sábado17 de julio se ha disputado, en aguas del Puerto de Garraf, la 2ª Copa Catalana de kayak de mar, surski y tradicional organizada por el Club Nàutic Garraf y que ha contado con la participación de 35 deportistas de 6 clubes.\nAsamblea Extraordinaria 17/07/21\n18 de julio de 2021 club\nEl sábado 17/07/21 se ha celebrado una asamblea extraordinaria que, por la Covid-19, hemos celebrado en la piscina con la asistencia de más de 50 socios y socias y que ha contado con la presencia del Sr. Marc Casanovas y Bassas, Responsable de la Zona Centro de Puertos de la Generalitat para explicar la situación del proyecto de la nueva concesión.


Publicat el 23 Mai, 2018 29 Mai, 2018 per ampajmbadalona\ntriptico definitivo 3×3 dia de la familia 2018\nHola a tod@s i lamentem el retard en la informació, són moltes coses i els dies ens atropellen.\nDissabte que ve 02/06/2018 se celebra el dia de la família a la nostra escola.\nTé un caràcter solidari amb el projecte de Colòmbia de “Puerto Lleras” de l’Escola.\nEl programa ho adjuntem amb els horaris.\nPer poder participar en les activitats que comporten un cost a l’Associació en l’Assemblea del passat dijous 24/05/2018 es va decidir el següent:\nLes polseres es podran recollir el mateix dissabte al llarg de tot el dia identificant-se en el estand de l’AMPA i es col·locaran al moment.\nEls associats no abonaran cap import per les polseres de la unitat familiar, (la qual inclou els fills que estan fora de l’escola) per poder retirar les polseres de tota la unitat familiar han de venir personalment tots els membres, així com portar dni o llibre de família que avali aquesta unitat familiar.\nEls no associats, hauran d’adquirir la seva polsera, tant per als inflables, com per al sopar el mateix dissabte amb un cost de 3€ per persona i activitat, es a dir, una polsera per als inflables i una altre per a la nit.\nLes persones que desitgin portar familiars no associats a les activitats que requereixen de polsera, hauran d’adquirir-les en el Estand de l’AMPA amb un cost de 3€ per persona.\nEls alumnes tant de socis com de no socis que vulguin entrar a la festa de la nit, i que no venen amb els seus progenitors o tutors legals, hauran d’emplenar el formulari adjunt i venir a càrrec d’un adult.\nPlantilla de autorización de asistencia de menores a Fiesta-CENA Día de la Familia 2018\nEn el cas de menors no associats que vinguin a càrrec d’un adult que no es cap dels seus progenitors o tutors legals.\nEls tiquets de la “fideuà de germanor “es vendran i la formalització de reserva de taules es realitzarà a la\nsala de l’AMPA:\nEl DILLUNS 28 I DIMECRES 30 de maig de 16:00 a 18:00 i el DIMARTS 29 de maig 16:00 A 17:30\nPer als tiquets els preus són:\n3€ No socis.\nPer al lloguer de taules els preus són:\n24€ ASSOCIATS + 10€ FIANÇA (la fiança es retorna el dimarts 05/06/2018 de 16:00 a 17:30h)\n34€ NO ASSOCIATS + 10€ FIANÇA (la fiança es retorna el dimarts 05/06/2018 de 16:00 a 17:30h)\nEls no associats tenen temps d’associar-se al llarg d’aquesta setmana en els horaris de:\nDILLUNS 28 I DIMECRES 30 DE MAIG de 16:00 a 18:00\nDIMARTS 29 I DIJOUS 31 DE MAIG DE 16:00 A 17:30\nEL DIVENDRES NO TENIM HORARI DISPONIBLE JA QUE ESTAREM PREPARANT TOT.\nEL DISSABTE NO ES PODRAN REALITZAR ALTES D’ASSOCIATS PER LOGÍSTICA. NO DISPOSEM DELS\nMITJANS HUMANS NECESSARIS PER ATENDRE AQUESTES NECESSITATS EL DISSABTE.


Les dones guanyen un 20% menys que els homes, segons UGT - Empordà\nLes dones guanyen un 20% menys que els homes, segons UGT\nLa taxa d'ocupació femenina entre la població de 20 a 49 anys és del 64% i la masculina del 74,4%\nEFE Les dones guanyen un 20% menys que els homes en les mateixes categories laborals, segons un informe presentat avui per UGT Catalunya, que també apunta que només el 28% de les dones amb estudis superiors ocupa un alt càrrec, malgrat estar més formades que els homes.\nL'informe "Velles desigualtats, noves desigualtats", destaca que les desigualtats entre homes i dones al mercat de treball s'han agreujat a causa de la crisi, amb pitjors i més baixos salaris, augment de la contractació parcial i temporal o la desigual repartiment de rols de gènere, que fa les dones responsables de la conciliació.\nL'estudi també destaca que les polítiques d'austeritat, de contenció salarial, disminució de rendes a les llars, l'augment de l'endeutament i aprimament del sector públic i els efectes de la reforma laboral han intensificat i aprofundit aquestes desigualtats.\nLa crisi ha expulsat del mercat laboral molts homes, mentre que la taxa d'activitat femenina ha augmentat, de manera que la taxa d'activitat dels homes ha passat de ser un 71,8% el 2005 a un 68,4% el 2012, mentre que la femenina ha augmentat d'un 51,2% a un 56,3%.\nA partir de l'any 2008, per primera vegada la taxa d'atur masculina supera la femenina, a causa de la forta destrucció de llocs de treball ocupats per homes.\nDel 2005 al 2012, la taxa d'atur masculina a Catalunya ha passat d'un 5,8% a un 23,2% i la femenina d'un 8,44% a un 22%.\nLa taxa d'ocupació femenina varia molt en funció de les càrregues familiars de la dona treballadora, així aquesta taxa entre la població de 20 a 49 anys és del 64% i la masculina del 74,4%.\nSi la dona és soltera i no té fills, la seva taxa d'ocupació augmenta fins al 80,1%, superant la dels homes, que seria del 76,9%.\nNo obstant això, si l'home i la dona conviuen en parella i tenen fills, la taxa femenina cau fins al 59,9% mentre que la masculina augmenta fins al 82,6%, de manera que segons la secretària d'Igualtat i Polítiques Socials d'UGT de Catalunya, Raquel Gil, el fet de tenir fills és un clar determinant i condicionant de la sortida de la dona del mercat laboral.


Som centre STEAMCat! | Escola Francesc Macià\nSubscripció al web de l’escola!\nINGRID en Llistat de llibres – Curs 2021-22\nCAROLA en Festa final de curs 20-21\nNúria piferrer en 3r- Bon dia des de Mas Pujolar!\nNúria piferrer en Colònies 3r


Co-filtering human interaction and object segmentation\nPara acceder a los documentos con el texto completo, por favor, siga el siguiente enlace: http://hdl.handle.net/2099.1/25821\nCo-filtering human interaction and object segmentation;\nCo-filtrado de la interacción humana y la segmentación de imagen.;\nCo-filtratge de la interacció humana i la segmentació d'objecte;\nQuality Control In Crowdsourced Object Segmentation\nCabezas Castellvi, Ferran Albert\nUniversitat Politècnica de Catalunya. Departament de Teoria del Senyal i Comunicacions; Giró Nieto, Xavier; Charvillat, Vincent; Carlier, Axel; Salvador, Amaia\nProjecte realitzat en el marc d'un programa de mobilitat amb l'INPT ENSEEIHT\nMés informació a: Publications in International Workshop of Crowdsourced MultiMedia 2013: https://imatge.upc.edu/web/publi\n[ANGLÈS] For so many years the problem of object segmentation have been present in image processing field. Click'n'Cut, an already existing web tool for interactive object segmentation, helps us to obtain segmentations of the objects by clicking in green (foreground clicks) inside the object to segment, and in red(background clicks) outside the object to segment. However, the behavior of all human in front of this web tool is not equal. And so, it can be possible that these human interactions can not help us to obtain a good object segmentation, so that we would have a bad human interaction. The main aim of this project is to implement some techniques that allow us to treat with these bad human interactions in order to obtain the best object segmentation.\n[CASTELLÀ] Durante muchos años el problema de la segmentación de objetos ha estado presente en el campo del procesamiento de imágenes. Click'n'Cut, una herramienta web ya existente para la segmentación de objetos interactiva, nos ayuda a obtener segmentaciones de los objetos haciendo clics de color verde (clics en primer plano) dentro del objeto de segmentar, y en rojo (clics de fondo) fuera del objeto a segmentar. Sin embargo, el comportamiento de todos los seres humanos ante esta herramienta web no es igual. Por ello, puede ser posible que estas interacciones humanas no nos ayuden a obtener una buena segmentación de objetos, por lo que tendríamos una mala interacción humana. El objetivo principal de este proyecto es poner en práctica algunas técnicas que nos permiten tratar con estas malas interacciones humanas con el fin de obtener una mejor segmentación del objeto.\n[CATALÀ] Durant molts anys el problema de la segmentació d'objectes ha estat present en el camp del processament d'imatges. Click'n'Cut, una eina web que ja existent per a la segmentació d'objectes interactiva, ens ajuda a obtenir segmentacions dels objectes fent clics de color verd (clics en primer pla) dins de l'objecte de segmentar, i en vermell (clics de fons) fora de l'objecte a segmentar . No obstant, el comportament de tots els éssers humans davant aquesta eina web no és igual. Pot ser possible que aquestes interaccions humanes no ens ajudin a obtenir una bona segmentació d'objectes, de manera que tindríem una mala interacció humana. L'objectiu principal d'aquest projecte és posar en pràctica algunes tècniques que ens permeten tractar amb aquestes males interaccions humanes amb la finalitat d'obtenir una millor segmentació objecte.\nVisión por los computadores\nSegmentación interactiva de objetos\nCandidatos a objecto\nSobresegmentación de imagenes


Cavall Fort – Pàgina 29 – Cavall Fort\nEl web de Pesquis i Baliga\nby Cavall Fort | posted in: Cavall Fort 1326, Multimèdia, Tria i remena, Tria i remena Cavall Fort | 0\nAquest blog que us presentem és obra de Jordi Viladoms que, com tots sabeu, és l’autor dels personatges i els còmics de Pesquis i Baliga. Què hi trobareu? Doncs, per començar, una petita biografia de tots els personatges, a més … Continued\nAutors: Llum Llibre CD Malatesta Records A la Marieta Ganduleta li passa una cosa: no té gaire interès per arribar a l’hora a l’escola ni per aprendre’s la lliçó. En canvi, sí que li agrada deixar volar la imaginació i … Continued\nAutora: Gemma Humet CD Satélite K SATKCD207 El segon disc de Gemma Humet ens demostra el llarg camí que ha recorregut la cantant en només dos anys. Les cançons d’Encara es comprometen amb el moment que li ha tocat viure … Continued\nEls avis, amics de l’ànima\nCavall Fort 1326 La Finestra Àvia, padrí, iaia, avi, iaio, padrina… Avui parlem dels avis, els pares dels nostres pares i, per a molts nets, uns grans amics! Uns companys de luxe Ja sabem que els avis no … Continued


Cosmetologia, cirurgia plàstica i dietes - Lloc web de bellesa i salut\nCosmetologia, cirurgia plàstica i dietes\nLloc web de bellesa i salut\nComponents dels aliments\nPela del cos\nInjeccions de bellesa\nElevació de cara\nPela de la cara\nNeteja de rostres\nCura i recuperació\nDefectes de la pell\nPreparatius i mitjans\nLa dieta Maggi és un sistema nutricional basat en proteïnes que dura des de 2 fins a 4\nDieta de proteïnes: aquest és un dels sistemes dietètics més efectius, basats en\nLes dones solen preguntar-se com perdre pes de forma ràpida i eficaç, per exemple, quan\nUna dieta de formatge cottage és una dieta a curt termini que pot conduir a un pes ràpid\nEixugar la dieta\nEl “assecament dietètic” és un popular sistema nutricional i fa molt temps que es coneix\nDietes efectives 11\nL’Organització Mundial de la Salut ha reconegut l’obesitat com a pandèmia del nostre temps. Avui, 500\nLa dieta japonesa és un sistema nutricional baix en carbohidrats i baix en calories desenvolupat per nutricionistes japonesos\nLa dieta de Ducan\nLa dieta de Ducan és una moderna tècnica de pèrdua de pes basada en el consum d’alt\nDietes energètiques (ED) és un sistema nutricional equilibrat funcional presentat en forma de\nDieta "Contes de Fades"\nLa dieta “Fairy Tale” captiva amb el seu nom màgic. Tanmateix, no és fabulós\nEl seu nom inusual, la dieta de "Reborn", es deu, en primer lloc, a la significativa\nTota dona vol semblar esvelta i bonica, sobretot quan es tracta de la web\nLa dieta del Kremlin és un mètode de correcció de pes basat en limitar la ingesta de carbohidrats. Això\nNormalment, els programes de pèrdua de pes es numereixen o es basen en productes clau. Però la dieta\nLa dieta "Zone" és un autor de l'especialista nord-americà Barry Sears. Va proposar\nInvestigadors, metges i nutricionistes, que treballen les mans dels científics, dedueixen cada vegada més fórmules noves\nLa dieta de fajol és un mètode monoproduït per desfer-se dels quilos addicionals, que té\nEn termes de l’horari laboral, l’elecció d’una dieta pot ser força difícil. Ell\nMalgrat el seu sabor amarg i específic, a moltes persones els agradava el pomelo i encara es mantenen\nDieta de fam\nTècnica amb fam famosa: proves de resistència i resistència. Però els que sobreviuran\nUna dieta hipocolesterol o hipocolesterolèmica se sol prescriure amb finalitats mèdiques per tal de fer-ho\nDieta hipoalergènica d’Ado\nEl sistema de tractament Ado va ser desenvolupat per l’immunòleg soviètic Andrei Dmitrievich Ado. Gairebé\nDieta hipoal·lergènica per a nens\nEs pot prescriure una dieta hipoal·lergènica especial per a nens fins i tot als nadons. La seva característica\nL’al·lèrgia és una reacció massa activa del sistema immune derivada del fet\nLa dieta d’Hèrcules és una dieta mono molt eficaç basada en flocs de civada. Amb\nL'home del 70-75% consta d'aigua. L’aigua és un dissolvent universal en el qual\nDieta de vins\nEl vi és la beguda alcohòlica natural més antiga elaborada per mans humanes. L’origen de\nLa primavera és un temps de canvi i experimentació. Tothom es prepara per a una ofensiva\nDarrerament una dieta vegetariana ha estat cada vegada més en demanda. Per alguna raó, ho és\nEl vegetarisme a Europa és molt popular des de 1860. Els motius eren aquest\nLa mera menció de la dieta brasilera evoca els pensaments de països calents i fruites a l'estranger\n1 2 ... 27 Pròxim\nRecerca ràpida de temes\nAcne Injeccions de bellesa Tractaments de bellesa Pela del cos Cirurgia mamària Components dels aliments Dietes Depilació Elevació de cara Neteja de rostres Pela de la cara Plàstic facial Cosmetologia de maquinari Mamoplàstia Minerals Maquillatge permanent Preparatius les cicatrius Defectes de la pell Estries Vitamines\n© 2019 Cosmetologia, cirurgia plàstica i dietes\nTota la informació del lloc té una finalitat informativa. Abans de l’ús, consulteu un metge professional. La copia de materials del lloc només és permesa si hi ha un enllaç actiu i indexat a la font al primer paràgraf de l'article.


02 | Novembre | 2018 | Celler-Adocse\nArxius diaris: Novembre 2, 2018\nLioneses farcides de trufa\n250 ml. de llet desnatada o semidesnatada\n110 grs. de mantega\n3 o 4 ous (segons tamany)\n5 grs. de sucre\nPosem a bullir la llet amb la mantega, la sal i el sucre.\nQuan arrenqui el bull la traiem del foc i hi afegim la farina tamisada.\nRemenem bé fins tenir la massa.\nTornem a posar al foc, un moment, per treure l’excés d’humitat de la massa sense parar de remenar.\nAboquem la massa en un bol i la deixem refredar.\nAnem afegint els ous d’un en un; no afegim el següent fins que l’anterior hagi desaparegut del tot.\nL’últim ou l’afegim batut i de mica en mica fins que la pasta agafi el punt de “pico de pato” (per comprovar-ho, hem d’ agafar una mica de massa amb la cullera i deixar-ne caure una mica, si la massa agafa forma de “pico de pato” la tenim al punt, si es trenca és que encara li falta una mica d’ou).\nPosem la massa dins una mànega pastissera.\nA la safata del forn posem paper vegetal i anem fent porcions, de la massa, del tamany d’una nou.\nHem d’intentar que totes tinguin el mateix tamany.\nPosem a coure al forn a 180 graus fins que les lioneses s’inflin i es daurin, llavors ja les podem treure.\nLes deixem refredar, les tallem per la meitat i les farcim.\nEn aquest cas amb trufa, però les podríem farcir de nata o bé de crema pastissera.\nOrigen: Lioneses farcides de trufa\nAquesta entrada va ser publicada a Cuina, Pastissos i Dolços, Postres, Reblogged, Receptes i etiquetada CUINA, FARINA, LACTIC, LLET, MANTEGA, OUS, POSTRES, RECEPTA, SAL, SUCRE el Novembre 2, 2018 per Administrador.\n125 gr de matega\nFons la xocolata amb la mentega al microones, ho barrejes bé i ho reserves.\nBats els 3 ous amb el sucre, amb unes barilles de mà.\nIncorpora-hi les 3 cullerades de llet i el 1/2 sobre de llevat.\nAra hi incorpores la xocolara amb la mantega que havies reservat.\nAra la farina, les nous i ho barrejes ben bé.\nHo poses en un motlle apte per a microones, untat amb mantega, per que no s’enganxi.\nAra cap al microones 5 minuts a màxima potència, el més important de tot, és, un cop acabat el temps de cocció, deixar-lo 5 minuts mes dins el microones sense obrir la porta, llavors ja està!\nOrigen: Brownie al microones\nAquesta entrada va ser publicada a Cuina, Pastissos i Dolços, Postres, Reblogged, Receptes i etiquetada CUINA, FARINA, FRUIT SEC, LACTIC, LLET, LLEVAT, MANTEGA, NOUS, OUS, POSTRES, RECEPTA, SUCRE, XOCOLATA el Novembre 2, 2018 per Administrador.\nAquesta entrada va ser publicada a Cuina, Reblogged, Receptes, Segons Plats i etiquetada ALL, CLOISSES, CUINA, GAMBES, JULIVERT, LLIMONA, LLOBARRO, MARISC, PATATES, PEBRE NEGRE, PEBRE VERMELL DOLÇ, PEIX, RECEPTA, SEGON PLAT, TOMÀQUET, VERDURA, VI, VI BLANC el Novembre 2, 2018 per Administrador.\nJuny 2019 (49)


Condicions d’ús - Ajudem.cat\nNormés d’ús del portal\nQui accedeixi i faci servir aquest lloc web, tindrà la consideració d’usuari. L’usuari pel sol fet de ser-ho, accepta totes les condicions d’ús, cookies i privacitat.\nEstà prohibit publicar continguts en aquesta web o altres eines de participació que atemptin contra els següents principis:\nEl respecte a la propietat intel·lectual del que es publica.\nL’usuari es compromet a fer un ús adequat dels continguts i serveis que el titular del domini ofereix a través dels seus webs i eines de participació; amb caràcter enunciatiu però no limitador, també es compromet a no fer-les servir per a:\nAjudem.cat es reserva el dret de retirar tots els comentaris, participacions i aportacions que vulnerin el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes, pornogràfics, que atemptin contra les persones, especialment, contra els interessos de la joventut o de la infància, l’ordre o la seguretat pública o que, no resultessin adequats per a la seva publicació a criteri d’Ajudem.cat.\nEn qualsevol cas, Ajudem.cat no és responsable de les opinions manifestades pels usuaris a través dels fòrums, xats, o altres eines de participació.\nModificació de les presents condicions i vigència\nLa relació entre L’Ajudem.cat i l’usuari es regirà per la normativa espanyola vigent i qualsevol controvèrsia se sotmetrà als Jutjats de Sant Feliu de Llobregat.


Gratificació instantània: autoregulació en el món modern | CAT.Superenlightme.com\nLa majoria dels nord-americans diuen grolleria - sobretot al volant, en els telèfons mòbils i en servei al client - és el major desencadenant de la seva ira. Aquí és on ha d'utilitzar per controlar la ira per contrarestar la seva impulsiva insistència infantil hostil, a aconseguir el que vol, quan ho vol. Si ha arribat a l'edat adulta sense tenir l'habilitat de demorar la gratificació, pot centrar-se en el desenvolupament d'aquesta facultat ara per reduir els problemes relacionats amb l'impuls al llarg de la seva vida.\nLes expectatives de gratificació instantània enfront de la capacitat d'autoregular s'han integrat en la vida moderna. Històricament, les persones van ser criats en condicions en què un cert nivell de dificultat era la norma. Thrift solia ser una part essencial de la vida de la classe mitjana i les coses que anhelat no apareixen a l'instant, havien de ser guanyat. Com a resultat, hi va haver molt més valor i estima pel que tenia, en lloc de centrar-se en el que faltava. Hi havia un sentit d'orgull en el domini i l'assoliment d'haver treballat d'una forma d'una meta, a tenir tingut experiències amb l'adversitat i el creixement de la lluita. En el passat, vam donar la benvinguda als reptes, aprendre a 'fer fer', per adaptar-se, per esperar, o per treballar per períodes prolongats per aconseguir un objectiu. Per descomptat, ningú suggeriria que avui en dia cal augmentar la dificultat i crear obstacles per guanyar tot el que volem o necessitem. Hi ha d'haver algun mitjà.\nNecessitem tenir èxit amb l'autocontrol i aprendre a aplicar un esforç constant per a ser responsable. Benestar no ve d'indulgència fàcil, però des del sentit d'estar en control, amb la confiança en el seu esforç personal i ser l'amo de la destinació d'un. La maduresa es tracta de descobrir que no sempre es pot tenir el que vol, que es pot tractar amb això, i tot i així estar sa i feliç. L'aprenentatge que resulta de retardar la gratificació contribueix al creixement de la capacitat de recuperació. Els resilients tenen la capacitat de suportar els contratemps, a l'altura d'un repte, per trobar noves maneres de resoldre problemes, a sentir una sensació de confiança en si mateix en la gestió del món social i material, i saber que la dificultat es pot superar.\nAlguns de nosaltres vam créixer en circumstàncies en què la satisfacció immediata era la norma. Tothom ha estat testimoni dels nens que són una pluja de joguines, se'ls dóna cap menjar que els agrada en qualsevol moment que els agrada, tenir entreteniment de barril, sense haver d'anar a la recerca d'ella. El que ells vulguin que poden tenir, sense haver d'esperar al fet que, de guanyar-lo, ho cregui, o per trobar una alternativa si no està disponible. Per a aquests nens, joguines noves es converteixen en una meravella de dos minuts, jugat amb fugaçment, perquè són tan fàcils d'aconseguir, però són molt aviat, ràpidament van de banda a favor de la següent gratificació. Aquests nens aprendre a esperar que el que volen sempre serà proporcionat i no van a haver d'esperar o fer un esforç.\nPer tant, el que passa amb els que van créixer en aquesta dieta de gratificació instantània? Tenen dificultats en la vida relacionades amb problemes amb el control d'impulsos o l'autoregulació. Aquests són els components centrals de molts trastorns psicològics de l'alcoholisme a l'abús de drogues als jocs d'atzar a addicció a la pornografia a la ira. Quan alguna cosa va malament als altres, és culpa d'ells. Quan alguna cosa va malament per a ells, no és culpa d'ells; és culpa de forces externes. Aquesta interpretació sovint antagonitza una situació. Sentir amb dret a alguna cosa que no estan rebent, condueix a una sensació d'injustícia, la qual cosa desencadena explosions exagerades d'ira.\nFalse culpabilitat: perdó no ho sento\nEl ioga redueix lansietat? Un estudi sobre els nivells de Gaba\nCriatge a tu mateix: la consciència de la mare\n4 maneres de pensar positivament et manté atrapat (no ho fas!)\nEsdeveniments que provoquen lenuig\nEl regal no desitjat\n5 signes que tens una relació tòxica\nLestratègia més ignorada per mantenir-se motivada\nAutenticitat: et mereixes tenir èxit?


El bloc de Sant Tomàs: Aquesta Pasqua no pot faltar la xocolata artesana de Sant Tomàs\nAquesta Pasqua no pot faltar la xocolata artesana de Sant Tomàs\nNo us perdeu els ous i les figures solidaris!\nAmb motiu de la Pasqua, Sant Tomàs presenta una sèrie de productes elaborats amb xocolata artesana des de l'obrador de Calldetenes: ous de Pasqua de dues mides diferents i diferents figures de xocolata per decorar les mones de Pasqua.\nEls productes es poden comprar per Internet fins al dia 12 d'abril. Com que són delicats, els ous i les figures s'hauran d'anar a recollir al Centre Ocupacional de Calldetenes del 15 al 18 d'abril de 13 a 15 hores.\nFeu feliços els més petits de la família i col·laboreu amb Sant Tomàs comprant aquests productes solidaris! Us en llepareu els dits!\nEtiquetes de comentaris: Calldetenes, figures de xocolata, mones de Pasqua, Obrador xocolata, ous de Pasqua, ous solidaris, Pasqua, xocolata artesana


Tots som diferents, tots som parents\nPoc a poc, l'animal humà es diferencia dels seus cosins simiescos. Poc a poc, els humans humanitzen la terra: es distancien de la natura, colonitzant-la, transformant-la. Els colors de la pell es modifiquen, però cada ésser humà porta els mateixos tipus de gens que el seu veí. Val més rebre sang d'un papú del mateix grup sanguini que no pas d'un veí d'escala del mateix origen però d'un altre grup.\nDe la mà de Dominique Simonnet, André Langaney, Jean Clottes i Jean Guilaine recreen en La història més bella de l'home. Com la Terra es va fer humana, la manera com els humans van conquerir el territori, com van conquerir un món mental des de l'art fins a la religió, com es va conquerir el poder amb l'agricultura i la domesticació d'ells mateixos. Però cada pas endavant ha implicat pagar un elevat preu!\n«Les poblacions humanes actuals s'assemblen genèticament les unes a les altres, tot i que tenen aspectes físics molt diversos. De fet, la «carrosseria» del cos, l'aspecte extern -color, forma, dimensió-, tot el que està en contacte directe amb l'entorn, tot això és molt inestable i va evolucionar ràpidament després de les primeres migracions. En canvi, el «motor», tot el que és interior, no canvia: els dos-cents onze ossos que formen l'esquelet humà no han canviat gaire des dels primers avantpassats primats; encara que la presència d'aquest gen o d'aquell altre difereixi una mica segons els pobles, el material genètic de tots els éssers humans actuals continua estant fet a partir del mateix estoc ancestral comú de l'espècie. Aquest patrimoni comú ens ve dels cinc o deu mil «reproductors» de la prehistòria. Amb el pas del temps ha augmentat fins als sis mil milions d'exemplars actuals, però és el mateix! D'altra banda, si ajuntem tots els gens actuals, trobem un patrimoni genètic semblant al que es troba a l'est de l'Àfrica, al Pròxim Orient i a la península índia.\nLANGANEY, André, CLOTTES, Jean; GUILAINE, Jean; SIMONNET, Dominique. La història més bella de l'home. Com la Terra es va fer humana. Barcelona: Edicions 62, 1998.


El conseller d'Interior ofereix col·laboració per anar "a l'una" contra l'amenaça gihadista - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl conseller d'Interior ofereix col·laboració per anar "a l'una" contra l'amenaça gihadista\nJané ha advocat també per celebrar una Junta de Seguretat a Catalunya, que no es reuneix des del 2009\nEl conseller d'Interior, Jordi Jané, ha ofert aquest dimarts la col·laboració dels Mossos d'Esquadra en la lluita contra l'amenaça gihadista, en considerar que totes les forces i cossos de seguretat han d'anar "a l'una", ja que "tota col·laboració és poca". La Guàrdia Civil va detenir ahir un suposat gihadista a l'aeroport del Prat de Barcelona -un algerià que va arribar procedent d'Hamburg (Alemanya) i que tenia vol per a l'Alger amb connexió a Madrid-, que pel que sembla tornava després d'haver combatut amb l'Estat Islàmic.\nEn la roda de premsa posterior a la reunió del Govern català d'ahir, Jané va subratllar que està en "permanent contacte" amb els cossos i forces de seguretat de l'Estat i amb el ministeri d'Interior, perquè sempre estan pendents de qualsevol informació sobre la lluita contra el terrorisme internacional en què puguin col·laborar.\nEn aquest sentit, va destacar la importància de garantir la "màxima col·laboració" entre totes les forces i cossos de seguretat, en tots els temes, també per fer front a l'amenaça gihadista. "S'ha d'anar a l'una, hem de col·laborar, tota col·laboració és poca", va insistir.\nEl conseller va recordar que la Generalitat manté, des dels atemptats gihadistes de París del gener passat, el seu nivell d'alerta per l'amenaça terrorista en punt 4 d'una escala de l'1 al 5, la mateixa en què s'ha situat el govern després dels atemptats recents de Tunísia.\n"Nosaltres no l'hem abaixat, no ens va caldre apujar-la del 3 al 4", ha assenyalat Jané, en referència a la decisió del govern, que després d'un canvi de nomenclàtor va elevar la seva alerta fins al nivell 4 després dels atemptats de Tunísia.\nD' altra banda, i igual com ja va fer el seu antecessor en el càrrec, Ramon Espadaler -que recentment ha deixat la conselleria per les divergències d'Unió amb el full de ruta sobiranista del President Artur Mas-, Jané va advocar per celebrar una Junta de Seguretat a Catalunya, que no es reuneix des del 2009.\nL'equip d'Espadaler ja va mantenir contactes amb el ministeri dirigit per Jorge Fernández Díaz per desbloquejar la convocatòria de la Junta de Seguretat, si bé finalment no es va arribar a cap acord.\nEl ministre d'Interior, Jorge Fernández Díaz, va assegurar el 3 de juny que hi havia base per convocar la Junta de Seguretat, encara que va tancar la porta al fet que els Mossos d'Esquadra puguin tenir presència directa a la Interpol, com ja va reclamar la Generalitat en l'última reunió.\nJané va insistir que "seria bo, positiu" que se celebrés una nova reunió de la Junta de Seguretat, encara que va advertir que no vol que sigui per "fer-se una foto", sinó per pactar acords. Per aquest motiu, va anunciar que ja ha mantingut els primers contactes per desbloquejar la convocatòria d'aquesta Junta -que reuneix els responsables del ministeri d'Interior i els de la Generalitat-, perquè "tota col·laboració sempre és necessària".


ROGER PERA torna amb «ORGASMOS, LA COMEDIA» A partir del dissabte 18 de maig AQUITÀNIA TEATRE, | CATACULTURAL\nROGER PERA torna amb «ORGASMOS, LA COMEDIA» A partir del dissabte 18 de maig AQUITÀNIA TEATRE,\n14 mayo, 2019 TeatreCatacultural\nDSPRÉS DE QUATRE TEMPORADES D’ÈXIT, TORORGASMOS, LA COMEDIA», AMB ROGER PERA I ÀNGELA MONGE.\nA partir del dissabte 18 de maig, l’AQUITÀNIA TEATRE, recupera una de les comèdies de més èxit les darreres temporades, amb més de 140.000 espectadors i que precisament començava el seu recorregut en aquest mateix teatre.\nAra, amb Roger Pera de nou com a protagonista, al costat d’Àngela Monge, es disposa a refrescar aquest estiu amb un dels textos més divertidament calents que s’han pogut veure arreu del món en les moltes versions que se n’han fet.\nSota la direcció d’Òscar Contreras, «ORGASMOS, LA COMEDIA», assalta de nou la cartellera barcelonina.\n← Iván Morales: «La partida d’escacs és un acte d’amor al teatre» Teatre Romea del 18 de maig al 16 de juny\tRICARD III DE WILLIAM SHAKESPEARE CIA. NOMIART Del 15 de maig al 2 de juny de 2019 Sala Joan Brossa →


Informació del seu interès - La Cabanya, rural & wellness\nPOLÍTICA DE CANCEL·LACIÓ DEL CORONAVIRUS:\nVolem transmetre un missatge de tranquil·litat. Per aquest motiu, si quan arriben les dates de la teva estada i per llei tots els establiments turístics han de tancar degut al Covid-19, i per tant, la teva reserva ha de ser anul·lada, et tornem el 100% de la paga i senyal.\nA més, si hi ha restriccions de mobilitat o vens de l'estranger i les fronteres per arribar es troben tancades en el moment de venir a la casa, també et tornem el 100% de la paga i senyal.\nSom conscients que estem vivint una situació excepcional i amb aquest gest volem donar confiança i seguretat.\nQuan la crisi sanitària acabi i la situació es normalitzi, la casa estarà a punt per tornar a obrir les portes de nou. Aire pur, espais oberts, instal·lacions exclusives, sense aglomeracions de gent i un entorn ideal per gaudir de la calma i la tranquil·litat.\nPLA D'ACCIÓ PER UNA ESTADA SEGURA:\nDes de l'inici, sempre ens hem preocupat per la salut i el benestar general dels nostres hostes, i ara més que mai, volem seguir en aquesta línia i vetllar perquè et sentis segur com a casa. Per aquest motiu, hem adoptat les següents mesures:\nCancel·lacions gratuïtes (si la casa ha de romandre tancada, retornem el 100% de la paga i senyal).\nUtilització dels protocols habituals de neteja, desinfecció, ventilació i intensificats amb mesures addicionals com l'utilització de mascaretes i guants per part del personal de neteja així com totes les mesures que marquin les autoritats competents.\nDispensadors de gel hidroalcohòlic a disposició.\nRoba de llit i tovalloles es renten, com sempre, a 60ºC en una bugaderia professional.\nReducció del número de jocs de taula per tal de fer la rotació i quarentena respectiva.\nElaboració de codis "qr" amb tota la informació turística.\nFormació al personal en relació amb les noves mesures establertes per fer front al Covid-19.\nCartells informatius amb les normes d'higiene.\nCap de setmana Divendres a partir de 18:00h Diumenge a les 18:00h\nSetmana estiu Divendres a partir de 18:00h Divendres a les 10:00h\nPer Nadal, Cap d´Any, Ponts, Setmana Santa consultar preus.\nDurant el mes de juliol, el preu mínim és per a un grup de 4 persones i pel mes d'agost per a un grup de 5 persones.\nL’estada mínima és de 2 nits a excepció dels ponts i de l'1 de juny al 30 de setembre que serà de 7 nits.\nALTRES DADES D´INTERÈS:\nPossibilitat de posar llits supletoris amb cost extra.\nEn el cas que sigui necessària la instal·lació del bressol, aquest tindrà caràcter gratuït.\nCom a norma general, no hi ha la possibilitat de “guardar” la casa durant unes dates estipulades, a excepció que es faci la pre-reserva.\nLa pre-reserva passarà a ser reserva confirmada un cop s’hagi ingressat el 25% de l´import total de l´estada per transferència bancària o gir postal, que s’hauria de fer efectiu abans dels dos dies laborables següents de la confirmació de l´estada en les dates previstes.\nLes dades de caràcter personal que es recullen a través de la pàgina web i per contacte telefònic, únicament són utilitzades a efectes de prestar els serveis sol·licitats així com procedir a la facturació dels mateixos i per a fins de publicitat. Les seves dades seran ubicades en fitxers titularitat de Can Xargay a efectes de facturació i seran arxivades pel període de temps legalment necessari. Vostè pot exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició mitjançant escrit a Can Xargay. C/ Pau Casals, 35. 17846 Mata. Girona


LaMov - PAR en Dansa\nPar en dansa / Compañías / LaMov\nLa companyia de Saragossa va néixer l’any 2008 sota la direcció del madrileny Víctor Jiménez. En el seu repertori s’hi inclouen clàssics com El Trencanous, La Bella Dorment, La Ventafocs o El Trobador, però també obres d’estil més contemporani signats per coreògrafs internacionals com Itzik Galili, Sharon Fridman, Rodovalho o Francisco Lorenzo. Al llarg d’aquests anys LaMov ha estat present a Miami (EUA), França, Itàlia, Gran Bretanya o Alemania.\nA Espanya ha actuat a teatres tan emblemàtics com el Teatro Campoamor d’Oviedo, el Teatro Jovellanos de Gijón, el Teatro Principal de Mahó, el Teatro Cervantes de Málaga, o els Auditorios de Vigo i Murcia. Al Centre Cultural Terrassa va actuar l’any 2015 amb una versió renovada d’estil contemporani del conte de La Ventafocs. Des del 2017 la companyia compta amb el recolzament del Govern d’Aragó i s’anomena LaMov-Compañía Aragonesa de Danza.\nA Tempus fugit, el pas del temps i la seva fugacitat serveixen de base per aquesta nova obra que se suma a la quinzena d’espectacles que LaMov ha estrenat al llarg de la seva trajectòria. Tempus fugit ens mostra moviments explosius, dinàmics, a estones extrems i infinits. L’obra és un viatge frenètic, apassionant i fins i tot dolorós, que representa el pas de la vida, i tot allò que hi deixem en en el seu pas.\nVíctor Jiménez, ex ballarí de la companyia de Víctor Ullate, pupil directe de Maurice Bèjart i ballarí solista de l’Òpera de Lyon. Des de juliol de 2008 Jiménez és el director artístic de LaMov i ha coreografiat El Trovador, Lo que el cuerpo no recuerda, Payasos divinos, Forget-forgot-forgotten, Futile, Momenta, La Cenicienta, El Cascanueces, Terrenal, Tempus fugit i El Lago.


A qui beneficia la nova llei de protecció dels animals? - Valors\nA qui beneficia la nova llei de protecció dels animals?\nSoraya Hernández| 15/06/2022 24/03/2022 |Dilemes ètics|\nAl llarg de la història de la humanitat han estat diversos els filòsofs que han reflexionat sobre la possibilitat que els animals estiguessin dotats de qualitats emocionals o intel·lectuals. Amb l’avançament de la ciència va quedar clara l’existència de sistemes nerviosos, més o menys desenvolupats, a vegades només amb la presència d’unes poques cèl·lules sensitives, que deixaven constatada la idea que els animals poden sentir dolor i, per tant, havien de ser protegits. L’aprovació aquest febrer de l’avantprojecte de la Llei de Protecció Animal per part del govern espanyol és un pas endavant en tant que, en paraules de la ministra de Drets Socials, Ione Belarra, “a Espanya el maltractament ha tingut total impunitat”.\nLa llei atorga la qualitat de ser sensible als animals, prohibeix la venda en botigues, la cria d’espècies al·lòctones, l’ús d’animals a circs i a televisió. També obliga a posar-los xip, a esterilitzar-los, a fer un curs de tinença responsable, a no deixar-los sols més de 24 hores. I, l’abandonament pot penar-se amb sis mesos de presó i multes quantioses.\nPerò, s’han alçat veus crítiques en contra de la llei. Han estat els col·lectius històricament relacionats amb l’ús recreatiu o professional dels animals, com ara els caçadors, els que han recordat que la nova norma restringeix tradicions culturals que s’haurien de preservar. Altres que veuen els seus negocis perillar, han posat el focus sobre la manca de respecte al seu mitjà de subsistència i la criminalització.\nLa sorpresa ha estat que fins i tot associacions animalistes han demanat una reflexió més profunda, ja que consideren que la llei no es basa en l’evidència científica, sinó en creences i especisme: calen cursos per tenir un gos de companyia, però no per caçar; els animals són éssers sensibles, però es manté la cria intensiva i l’experimentació clínica; no es parla de la tauromàquia; no es poden comprar animals a les botigues, però si als criadors; no es poden fer servir animals a la televisió, però sí com animals d’assistència.\nLa queixa s’ha fet gran en diferents sectors: s’està posant en perill el mitjà de subsistència de moltes famílies amb una llei ambigua i que no ha considerat l’evidència científica o les normatives europees de benestar animal. Tot i tenir en compte l’impacte negatiu per a moltes famílies, la manca de consens entre els especialistes i l’especisme detectat: és ètic posar en marxa aquesta llei? S’està aconseguint realment el benestar animal?\nCaldria valorar, en primera instància, si la norma està ben elaborada, si es basa en lleis europees prèvies i si s’ha consultat els experts en la seva redacció per tal d’assegurar que està justificada i, per tant, dona un primer pas important en la protecció animal, encara que això sigui un perjudici per a moltes famílies.\nDes d’una perspectiva més equitativa es podria reconèixer que, ja que la llei no donarà resposta a totes les demandes sobre protecció animal potser s’ha de redactar amb més cura i anticipar les possibles conseqüències negatives que la seva aplicació podria tenir en una economia que es basa en gran part en l’ús dels animals.\nUna darrera opció seria reconèixer que una llei que no pugui protegir tota la vida animal sense crear jerarquies potser és una utopia en la nostra societat actual i, per tant, anteposar drets animals als drets de les persones no té sentit.\nCal recordar la importància del debat i del diàleg per poder arribar a consensos i fer passos per assegurar que qualsevol mena de violència pugui ser eliminada.\nanimals, beneficiats, bioètica, llei de protecció\n←Viatges de transició\n→Les rebels de Sabarimala


"Mercè 2018" : Espectacle: "Incrível Tasca Móvel" a càrrec de la companyia "Lisboa Tasca Beat, de Marta Miranda e Jean-Marc Dercle" , dins del "MAC Festival" | Barcelona website "Mercè 2018" : Espectacle: "Incrível Tasca Móvel" a càrrec de la companyia "Lisboa Tasca Beat, de Marta Miranda e Jean-Marc Dercle" , dins del "MAC Festival" | Barcelona website\n"Mercè 2018" : Espectacle: "Incrível Tasca Móvel" a càrrec de la companyia "Lisboa Tasca Beat, de Marta Miranda e Jean-Marc Dercle" , dins del "MAC Festival"\nEntre la sala d'estar de casa d'algú i la plaça d'un barri de Lisboa, la Tasca Mòbil del passeig de Lluís Companys us proposa una estona de bona música, actuacions a ritme de cabaret, interacció amb els animadors i molt més. Aquí escoltareu músiques portugueses i passareu una bona estona abans, després o durant l'hora de sopar. I és que els integrants d'aquesta companyia portuguesa estan disposats a fer per als barcelonins el que ja han fet per a una pila d'habitants de Lisboa: recrear un espai on no hi manca l'acció, el misteri ni el romanticisme. Us els serveixen músics de primera, els que integren la formació O'Que Strada, uns clowns divertidíssims, alguns cantants de fado amb molta grapa i uns músics que us posaran a ballar, tant si voleu com si no, amb les seves melodies energètiques.\nUn espai situat al passeig de Lluís Companys que vol recrear la cultura popular lisboeta en forma d´un local a l´aire lliure amb espai per asseure-s´hi una estona i prendre alguna cosa mentre escolteu fados, assistiu a una actuació de cabaret o interactueu amb els animadors. Això és una festa portuguesa... o potser és una plaça de Lisboa? No gaire lluny, teniu food trucks per si us agafa gana.\nDissabte i diumenge a les 21:30h Entrada Gratuïta.\nFrom 22/09/2018 to 23/09/2018.


Geografia de la Xina - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa República Popular de la Xina (RPX) és el segon país més extens d'Àsia, després de Rússia, i el tercer o quart més extens del món. La incertesa quant a la seva superfície és deguda a les disputes territorials entre la Xina i l'Índia, en específic Aksai Chin i l'Extensió Trans-Karakoram, i als mètodes utilitzats per calcular la superfície dels Estats Units. La Xina té fronteres polítiques amb catorze països: Vietnam, Laos, Birmània, l'Índia, el Bhutan, el Nepal, el Pakistan (en el territori disputat per l'Índia del Caixmir), l'Afganistan, el Tadjikistan, el Kirguizistan, el Kazakhstan, Rússia, Mongòlia i Corea del Nord.\nImatge de satèl·lit de la Xina.\nA l'oest dominen les grans serralades, sobretot l'Himàlaia, la major altitud de la qual és el munt Everest, i pels altiplans que caracteritzen la major part del paisatge àrid dels deserts del Takla-Makan i el Gobi. Atesa la sequera i les pràctiques agrícoles perjudicials, les tempestes de sorra són comunes durant la primavera. L'expansió del desert de Gobi és la causa principal d'aquestes tempestes que afecten el nord-est xinès, i fins i tot Corea i el Japó.\n1.1 L'oest de la Xina: muntanyes, alts altiplans i depressions\n1.2 La diversitat del centre\n1.3 L'Est de poca altitud\n6 Desastres naturals\n7 Reclamacions de terres i zones administratives especials\nRelleu de la Xina\nMapa de la Xina.\nEl territori de la Xina és molt divers però està, sobretot, marcat per les muntanyes, el 40% del territori xinès té més de 2.000 metres d'altitud, i els deserts (que ocupen l'11,4% del país). Els geògrafs distingeixen en general tres grans conjunts escalonats, amb un gradient decreixent d'altitud d'oest a est. Un escarpament continental que s'estén des del Gran Khingan a l'Altiplà Yunnan-Guizhou passant per les Muntanyes Taihang, separa les àrides planes del nord i oest de les fèrtils planes de l'est, on es concentra la gran majoria de la població i l'agricultura intensiva.\nL'oest de la Xina: muntanyes, alts altiplans i depressionsModifica\nLes muntanyes a la Xina es troben entre les més elevades d'Àsia i del món. Els principals rius del país tenen allí el seu naixement.\nL'Himàlaia separa el món xinès (al nord), del món indi (al sud). La cadena aconsegueix un màxim de 8.850 m a l'Everest, situat a la frontera xinès-nepalesa. Cap al nord es troba l'altiplà tibetà, vorejat pel Karakorum i les muntanyes Kunlun. Aquestes últimes es divideixen en diverses branques segons avancen cap a l'est des de l'altiplà de Pamir. Les branques nord, l'Altyn Tagh i el Qilian Shan, formen la vora de l'altiplà tibetà i voregen la conca de Qaidam, una regió desèrtica i molt pantanosa que té nombrosos llacs de sal. La branca sud de les muntanyes Kunlun divideix la conca del Huang He i la del riu Yangtze.\nEl nord-oest de la Xina està ocupat per dues conques desèrtiques separades per la cadena de Tian Shan: al sud, la conca de Tarim, la més gran del país, rica en carbó, petroli i minerals i la Zungaria al nord. Finalment, la frontera amb Mongòlia està marcada pel massís d'Altai i el desert de Gobi, que s'estén al nord de les muntanyes Qinling. El corredor de Gansu, a l'oest de la corba del Huang He, va ser un dels principals eixos de comunicació amb l'Àsia Central.\nLa diversitat del centreModifica\nPaisatge de les muntanyes de Yunnan.\nEl centre de la Xina és, de mitjana, menys elevat que les regions occidentals del país. El relleu està format per muntanyes mitjanes, altiplans, pujols i depressions. No obstant això, es poden distingir diversos subconjunts sovint compartimentats.\nAl nord de la Gran Muralla Xinesa està l'altiplà de Mongòlia a una altitud mitjana de 1.000 metres; està travessada d'est a oest per les muntanyes Yin del voltant de 1.400 metres d'altitud. Al sud es troba l'altiplà més gran de loess del món, amb una superfície de 600.000 km² a cavall entre les províncies de Shaanxi, Gansu i Shanxi, així com una part de la regió autònoma de Ningxia.\nAl sud de les muntanyes Qinling es troben les regions densament poblades i altament industrialitzades de les planes del Yangtze, així com aigües amunt la conca de Sichuan.\nSecundària a les muntanyes Qinling, mentre que és una frontera interior, la cadena de Nanling és la més meridional de totes les cadenes que travessen el país d'est a oest. Al sud de Nanling, el clima tropical permet dues collites d'arròs a l'any. Al sud es troba la conca del riu Perla. A l'oest, l'altiplà de Yunnan-Guizhou s'eleva en dues fases, arribant respectivament a 1.200 i a 1.800 metres sobre el nivell del mar, en direcció a les muntanyes que marquen la frontera oriental de l'altiplà tibetà.\nLa part sud d'aquest conjunt es caracteritza per la seva altitud: Yunnan es caracteritza per la seva topografia càrstica i les seves valls encaixonades.\nL'Est de poca altitudModifica\nA banda de la mitja muntanya del sud-est (Fujian), les regions costaneres consisteixen en planes i pujols baixos, aptes per a l'agricultura i amb una alta densitat humana. És en aquesta regió on els tres principals rius xinesos desemboquen en el mar, formant deltes. La costa sud és més retallada que la nord.\nVista de les dunes del desert de Kumtag.\nL'àrea ocupada per deserts és d'1.095.000 km², l'11,4% del país, amb 637.000 km² de deserts de sorra i 458.000 km² de deserts pedregosos. Els deserts es troben principalment al nord-oest i al nord, a les províncies de Xinjiang, Qinghai, Gansu, Mongòlia Interior i Shaanxi. La zona de desert a Xinjiang és la més gran, amb deserts de sorra i pedra, que suposen al voltant del 60% de la superfície del desert de tot el país. Aquestes zones estan situades lluny de la costa i tenen un típic clima continental, caracteritzat per la sequera, l'escassetat de precipitacions, la llum del sol constant, les fluctuacions extremes de temperatura i la freqüència de forts vents. Els principals deserts són:\nDesert de Taklamakan, situat al sud de les muntanyes Tian Shan i al centre de la conca del Tarim, a Xinjiang. La seva longitud és de 1.000 km, la seva amplària de 400 km i la seva superfície de 327.000 km². No només és el desert més gran de la Xina, sinó també un dels més grans del món.\nDesert de Lop Nor, situat també al sud de les Tianshan i a l'extrem oriental de la conca del Tarim, a Xinjiang. Té una superfície d'uns 50.000 km².\nDesert de Gurbantunggut, situat en el centre de la conca de Junggar, al nord de Xinjiang, amb una superfície de 47.300 km². La seva precipitació anual aconsegueix 70–150 mm, per la qual cosa no és tan sec com el desert de Taklimakan.\nDesert de Badain Jaran, situat a la part sud-oest de les banderes d'Alxa, a l'oest de la regió autònoma de Mongòlia Interior, al centre de la zona del desert d'Alxa, amb una superfície de 47.100 km². Les dunes formen el 83% de la superfície total. Hi ha 144 petits llacs, es troben dispersos per les grans planes entre les muntanyes de sorra. L'aigua és molt salada i el seu contingut mineral és alt. No obstant això, a la vora d'algunes d'aquestes conques es produeix aigua dolça potable.\nDesert de Tengger, situat a la regió sud-est de Mongòlia Interior, amb una superfície de 36.700 km². A la seva conca es troben dispersos pantans, que representen el 7% de la seva superfície total, així com pujols, valls, i planes. Hi ha 422 conques de llacs, grans i petits, dels quals 251 tenen aigua que pot ser utilitzada per a la transformació del desert.\nDesert de Mu-Us, situat a la part nord de la província de Shaanxi, al nord de la Gran Muralla Xinesa i a la part sud de Mongòlia Interior. La seva superfície és de 25.000 km². La precipitació anual arriba a 250–440 mm aquí, per la qual cosa aquesta zona és rica en aigües superficials i subterrànies, que preveu una bona i variada vegetació.\nHi ha altres deserts importants, com el desert de Horqin, de 24.600 km², a la part oriental de Mongòlia Interior; el desert de Kumtag, de 19.500 km², al sud-est del desert de Lop Nor, a Xinjiang; el desert d'Ulanbuh, de 10.300 km², a la part oriental del desert d'Alxa, a Mongòlia Interior i limita a l'est amb el riu Groc; o la zona desèrtica de la conca de Qaidam, a la província de Qinghai, que cobreix una àrea de 33.100 km².\nEl territori xinès es divideix en dues zones. A l'oest una zona endorreica, que abasta 1/3 del territori xinès, amb una hidrografia que no desemboca en el mar, i una zona exorreica, a l'est, que abasta els 2/3 del territori. Hi ha a la Xina prop de 50.000 rius amb una conca de més de 100 km² i més de 2.800 llacs de més d'1 km².\nA la zona endorreica hi ha 3 grans conques principals. La conca de l'alt Tibet amb 1.000.000 de km² que comprèn el 0,1% del cabal xinès. La conca de Xinjiang, de 2.000.000 km² i el 0,3% del cabal de la Xina. Finalment, la zona occidental de Mongòlia, amb 400.000 km², és el desert de Gobi i no existeixen corrents permanents.\nL'àrea exorreica té diverses conques principals. Es troba la conca del riu Amur, que abasta una àrea d'1.000.000 km² i drena el 7% de tot el cabal xinès, té 3 afluents principals. La Xina del Nord té 650.000 km². Amb uns cabals febles, però amb crescudes extremadament brutals degudes a la concentració de les precipitacions que es produeixen en només dos mesos. Rècord del món de turbidesa. La xarxa del Sud-est de 200.000 km². Els cursos dels rius són forts, però són curts. Amb gran alimentació (monsons, tifons) tenen un considerable cabal però amb una turbidesa menor que al nord. La xarxa del sud, té un gran riu, el Xi Jiang, que neix a Yunnan i va a desembocar al riu Perla. Amb una conca 2 vegades menor que la del riu Groc, però que té un cabal 5 vegades major, a l'estiu el cabal pot arribar als 50.000 m³/s. Aquest és un dels rius menys perillosos de la Xina. La xarxa del sud-oest es compon dels rius que neixen al Tibet i que, a continuació, flueixen cap a l'Índia i cap a la península de la Indoxina. Els rius discorren encaixonats i són alimentats pel monsó de Bengala i el desglaç.\nEl riu Groc a Landzhou.\nEl Yangtze és el riu més llarg de la Xina, el tercer riu més llarg del món després del Nil i del riu Amazones. És navegable a la major part del seu recorregut i en ell es troba la presa de les Tres Gorges. Neix al Tibet i recorre 6.300 km travessant el centre de la Xina, drena una conca d'1,8 milions de quilòmetres quadrats abans de desembocar al mar de la Xina. La conca de Sichuan, té un clima temperat i humit i una llarga temporada de creixement, per la qual cosa és propici per a nombrosos cultius. La província és una important productora de seda i una important regió minera i industrial.\nEl riu Groc (Huang He) té el seu origen a l'altiplà tibetà, de seguida flueix a través de les planes del nord de la Xina, centre històric de l'expansió de la cultura xinesa. Els seus sòls al·luvials molt rics han estat conreats des de la prehistòria. La plana és una continuació de la plana de Manxúria cap al sud-oest, malgrat que està separada pel Mar de Bohai.\nEl riu Hai com el riu Perla i altres grans rius, corre d'oest a est. El seu curs, aigües amunt, es forma amb fins a cinc rius que conflueixen a Tianjin. A continuació, recorre 70 km abans de desembocar al mar de Bohai. El riu Huai neix a la província de Henan i alimenta diversos llacs abans de desembocar al Yangtze, a prop de Yangzhou.\nLes aigües territorials xineses són principalment els mars de l'Oceà Pacífic que banyen al voltant de 5.000 illes al llarg dels 14.000 km de costa. La costa és rocosa, principalment al sud de la Badia de Hangzhou, més sorrenca al nord.\nMapa de precipitacions anuals de la Xina.\nEl clima de la Xina és molt variat, clima subtropical (de vegades anomenat «clima xinès») a la part sud (de l'illa de Hainan a Shanghai) fins al subàrtic del nord (província de Heilongjiang), i marcat pel monsó. És el monsó el responsable d'una gran part de la pluja rebuda per les diferents regions del país. La distribució de la població de la Xina està relacionada amb les zones climàtiques.\nSi la diferència de temperatura entre el nord i el sud és molt elevada a l'hivern, és molt menor a l'estiu. Així doncs, la màxima mitjana al gener és inferior a 0 ° al nord de Heilongjiang i la temperatura pot baixar fins a - 30 °C. Les mitjanes del mes de juliol superen els 20 °C. En comparació, la mitjana de gener és superior a 10 °C en el centre i al sud de Canton arriben a 28 °C al juliol. La costa sud-est està molt exposada a risc d'huracans de juliol a setembre. Aquestes tempestes tropicals provoquen cada any importants desastres causats per violents vents i per inundacions.\nLes variacions regionals de les precipitacions són més importants que les de les temperatures. Al sud de les muntanyes Qinling, les precipitacions són abundants, especialment durant el monsó d'estiu. El nord-est, no obstant això, és molt més sec a causa de la presència d'un anticicló a l'hivern. En el centre-nord, el desert de Gobi és considerat un desert fred i sotmès a tempestes de sorra. Al nord-oest, el desert de Taklamakan és un desert on l'agricultura és possible només als oasis. Al sud-oest, les terres altes del Tibet també són bastant seques, a causa de la barrera de l'Himàlaia que bloqueja l'aire humit procedent del sud.\nMapa de la superfície conreada de la Xina.\nEls principals recursos naturals de la Xina són: carbó, mineral de ferro, petroli, gas natural, mercuri, estany, tungstè, antimoni, manganès, molibdè vanadi, magnetita, alumini, plom, zinc, urani, energia hidroelèctrica.\nL'explotació de la terra:\nLes terres cultivables: 14%;\nCultius permanents: 0%;\nPastures permanents: 43%;\nEls boscos: 14% (est. 1993).\nEls recursos d'aigua ascendeixen a 2.711,5 milions de metres cúbics en els rius i 828,8 milions extrets de les capes subterrànies. El total de recursos disponibles és de 2.821,4 milions de metres cúbics dels quals el 80,9% es troben a la conca del Riu Yangtze. El 1993, 498.720 km² eren terres de regadiu.\nEls huracans són freqüents, cinc cada any, de mitjana, al llarg de les costes orientals i meridionals, i causen inundacions en combinació amb les pluges del monsó.\nLa Xina s'enfronta a un massiu èxode rural provocat per la industrialització de l'agricultura, aquest èxode ha augmentat el nombre d'habitants de les ciutats dels 77 milions el 1953 a 190 milions el 1980 i 470 milions el 2000 a uns 650 milions el 2008 (inclosa una «població flotant» de 150 milions de treballadors emigrants).\nS'han creat 246 nous pobles a partir de 1990 fins al 2008, i estan previstes 400 noves ciutats abans de l'any 2020 per acollir als nous camperols arribats a la ciutat. Antigues ciutats, com Shenzhen o Chongqing han superat els 10 milions d'habitants. Entre les 89 ciutats xineses de més d'un milió d'habitants, 49 han estat creades entre finals del decenni de 1980 i el 2008. Només el 45% dels ciutadans xinesos vivien en ciutats el 2008, però aquesta taxa serà del 60% el 2020, d'acord amb els estudiosos que creuen que l'èxode rural arribarà als 300 milions d'habitants a les ciutats. Està en desenvolupament un primer projecte de ciutat ecològica per un milió d'habitants.\nAquests fenòmens de periurbanització i d'urbanització s'acompanyen d'un gran desenvolupament automobilístic i de la xarxa de carreteres, fonts de contaminació, de pèrdua d'àrees naturals i agrícoles, així com de fragmentació ecològica del territori.\nReclamacions de terres i zones administratives especialsModifica\nLa Xina també té fronteres comunes amb dues zones administratives especials: Hong Kong (30 km) i Macau (0,34 km).\nIlles Diaoyu (Illes Senkaku en japonès), reclamades pel Japó i la Xina;\nIlles del Mar de la Xina Meridional (illes Spratly i illes Paracel).\n↑ I. Germond, Xina, 2007, p.26\n↑ article de la revista ixi Monde 05.11.08.\nChun Lin, Hans Hendrischke, The Territories of the People's Republic of China. Europa Publications, First edition, 2002, London. 264 pages. * ISBN 1-85743-149-9 (After an overview, each region is presented in 5-8 pages, with : physical Geography, History, Economy, Directory).\n« Ecología. China se alarma por fin ! », en Courrier international n°853, du 8 au 14 mars 2007, dossier pp. 32–38\nChun Lin, Hans Hendrischke, The Territories of the People's Republic of China. Europa Publications, First edition, 2002, London. 264 pages. ISBN 1-85743-149-9 (Cada regió presentada en 5-8 pàgines, amb : Geografia física, Història, Economia).\nIl·lustracions de muntanyes famoses\nCoord.: 40° N, 110° E / 40°N,110°E / 40; 110\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Geografia_de_la_Xina&oldid=25039641»\nDarrera modificació: 25 set 2020 a les 12:08\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 set 2020 a les 12:08.


Revisió del 08:46, 8 juny 2014\nCorregit: en el que tarda > en què tarda\nAquests són els nou destinacions en què l'ànima pot caure després de despistar del camí dels déus. Aquest distracció es deu a la diferència que hi ha entre els cavalls i l'auriga de l'ànima i el dels déus.\nL'ànima és alada i al caure del camí perd aquestes ales. En fer una vida filosòfica durant tres vides això farà que l'ànima torni a ser alada i no es quedi a la terra pel període de 10.000 anys que és el temps en el quequè tarda a sortir novament les ales.\nEn el decurs del diàleg es parla també de la retòrica i es busca la seva definició. Aquesta a la vegada és comparada amb els supòsits mestres de l'època en retòrica com [[Gòrgies de Leontins]], Lísies, i alguns sofistes. També es fa al·lusió a [[Pèricles]] que va aprendre per [[Anaxàgores]] la naturalesa de les coses. Segons el Sòcrates platònic això és fonamental perquè Pèricles va desenvolupar la seva retòrica a partir d'un coneixement de l'universal encara que no prengués bones decisions segons el parer de Sòcrates, era perdonat per exercir la retòrica amb fins naturals. Finalment parla sobre l'escriptura a això ens hem de remuntar al mite de Thamus i Theuts que eren el rei d'Egipte i una divinitat, coneixedor d'un gran nombre d'arts però sobretot de les lletres, respectivament. El mite dóna a entendre que el rei d'Egipte reclama a Theust que l'escriptura no és la veritable saviesa de l'home sinó més aviat el record que un té a través de la paraula ([[Anamnesi (filosofia)|anamnesi]]).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/13540013»


Programació del XLIII Concurs de Teatre faller dia 25 de setembre ''Curta B'' - Hablemos de Fallas\nProgramació del XLIII Concurs de Teatre faller dia 25 de setembre ”Curta B”\n21,30 h. PRONÓSTIC RESERVAT – Falla Poeta García Lorca – Oltà\nOBRA de : Jean Pierre Martinez DIRIGIDA per : Francisco Albert Pastor\nPaco es troba profund després d’un accidente de bicicleta. L’hospital avisa els seus familiars, que fa temps l’ignoren, perquè decidisquen la seua sort a fi d’evitar mantindre’l artificialment amb vida. Pero la decisióés dificil de pendre, ja que el pacient pareix no ser exactament qui pareixia ser i guarda un secret que podria ocasionar grans….\nA continuación: EL CÀSTING – Falla Borrull – Túria\nOBRA Inedita de : Santiago Nácher Alpuente DIRIGIDA per: Elena Cabañes Martinez\nTrini, Gus I Colás són tres actors aficionats que es van presentar al càsting de presentadors per a la gala de la cultura 2017 i els tres han superat totes les proves eliminatòries. Ara en l’ultima fase, un exigent director i el seu peculiar ajudant avaluaran les seues habilitats artístiques que per mitjà de les més sorprenents proves. Algun dels finalistes passará les proves? Hi haura algun seleccionat?\nCategorías:\tSeptiembre 2016\t/ Sin respuestas / por hablemosdefallas 25/09/2016