Apple Pay vs. Samsung Pay vs. Google Pay: Quin és el millor? - Consells Tècnics | Maig 2022\nLa tecnologia ha substituït moltes coses que solíem donar per fet, com ara telèfons fixos, màquines d'escriure i mapes de paper. Però molta gent continua transportant alguna cosa que les empreses de tecnologia voldrien transmetre a la història: les carteres.\nLa majoria de nosaltres ara té accés a una alternativa a una cartera antiga. Les tres opcions més importants per als sistemes de pagament per a mòbils són Apple Pay, Google Pay i Samsung Pay. Tots converteixen el vostre telèfon intel·ligent (o determinats rellotges intel·ligents) en una cartera mòbil, permetent-vos pagar les compres sense haver de desembossar en una targeta de crèdit ni en efectiu.\nÉs interessant triar amb quin sistema de pagament mòbil acudir. Mirem com s’apilen els uns contra els altres i, a continuació, mirem la manera més fàcil de decidir amb quina raó has de provar.\nIntroducció a carteres mòbils\nLes plataformes de pagament per a mòbils permeten fer pagaments sense targeta als comerciants de suport. Normalment veureu un cartell en un registre que us indica quins sistemes són compatibles. No està disponible a tot arreu, però molts minoristes principals donen suport a aquests nous sistemes.\nComença baixant una aplicació (o pot ser que ja es pot carregar prèviament l'aplicació al telèfon) i, a continuació, registra les targetes de crèdit o de dèbit amb aquesta aplicació. A continuació, toqueu el telèfon o el manteniu proper a un lector sense targeta en un terminal de caixa compatible i comprimint-lo a la dreta a través del procés de pagament.\nestafes d’enviament a Amazon\nVoleu canviar les factures del vostre telèfon intel·ligent? A continuació us mostrem com podeu fer-ho.\nCom es pot sospitar que es basa en els noms, Google Pay està dissenyat per a telèfons Android, Apple Pay funciona amb iPhones i iPads, i Samsung Pay està orientat a dispositius Samsung de gamma alta com la línia Galaxy. Els tres serveis funcionen als Estats Units, així com en algunes destinacions internacionals.\nLa màgia sense fils es produeix gràcies a una tecnologia anomenada comunicacions de camp proper (NFC). Els sistemes de pagament són compatibles amb els terminals comerciants que admeten NFC. També es poden utilitzar per a compres integrades a l'aplicació.\nQuan es tracta d’autentificar un pagament, totes les aplicacions de pagament us permeten utilitzar un dels mètodes de desbloqueig normal del telèfon. Així, per a Samsung Pay, podeu autenticar-vos amb un dit, un PIN o mitjançant l'escàner iris en dispositius compatibles. Per a Apple Pay, podeu utilitzar la vostra empremta digital, una contrasenya o FaceID amb l'iPhone X. Google Pay funciona quan es desbloqueja el telèfon amb una empremta digital, una contrasenya, un PIN o un patró.\nApple Pay també admet compres en línia a través del navegador Safari, la qual cosa és molt atractiu. Només heu de buscar l’opció d’Apple Pay al final de la compra mitjançant els minoristes participants. Encara haureu d’autenticar la vostra compra amb una empremta digital, una contrasenya o FaceID. Aquesta funció no es limita només a telèfons intel·ligents i tauletes Apple. Podeu utilitzar Apple Pay amb un MacBook Pro equipat amb TouchID.\nTot i que Samsung Pay està restringit als dispositius Samsung, però ofereix un avantatge convincent sobre Apple Pay i Google Pay. El sistema Samsung permet utilitzar el telèfon intel·ligent per pagar en terminals més antics que encara utilitzin lectors de targetes de banda magnètica.\nAquesta tecnologia meravellosa funciona quan subjecteu el telèfon de Samsung contra el registre. El telèfon emet un senyal que imita la franja magnètica d’una targeta de crèdit. Tingueu en compte que això no funcionarà amb els lectors de targetes als quals heu d'introduir la targeta completament, com es solen trobar a les benzineres.\nSi sou un gran aficionat a utilitzar PayPal, us agradarà bé Google Pay o Samsung Pay, però Apple Pay no ho admet.\nMillora la teva experiència amb Android amb aquests 5 consells intel·ligents.\nQuin sistema de pagament és adequat per a vostè?\nLa decisió entre Apple Pay, Google Pay i Samsung Pay no hauria de ser una decisió complicada. Aneu amb el sistema on ja heu invertit. Això vol dir que Apple Pay si teniu un iPhone o Google Pay si teniu un dispositiu Android.\nSi teniu un dispositiu Samsung compatible, podeu triar entre Samsung Pay i Google Pay. Podeu tenir totes dues aplicacions, però caldrà definir-lo com a mètode de pagament predeterminat sense targeta. El suport de lector magnètic de Samsung Pay pot suposar un avantatge sobre Google Pay per a la majoria dels usuaris.\nllista de cotxes barrett jackson 2017\nSi bé el sistema de pagament pot ser una consideració a l’hora d’escollir un telèfon nou, les tres opcions competidores no són prou radicalment diferents per empènyer-vos a comprar una marca sobre una altra. Aneu amb el telèfon intel·ligent que us resulti millor i utilitzeu l’opció de pagament com a comoditat addicional.\ndesconnecteu les aplicacions de Google\nconcurs de fotos de poma\narreglar la meva eina de PC\ncercador d'articles de farciment amazon\nsuprimiu l'historial de compres de Google


Viu La Llar- Serveis immobiliaris – APARTAMENTO CERCA DEL CENTRO\nTipo Piso\tEstado Venta\tUbicación Mataro Sub Ubicación Peramás Precio 156.000€ Superficie (m)68Dormitorios1Baños1ReferenciaPE156Calificación energética3Consumo de energía159Emisiones27Calificación energética EmisionesE\nSe trata de un primer piso con ascensor, de 68 m2 construidos (según catastro) en una finca de reciente construcción, puesto que data del año 2004.\nAl entrar nos encontramos con el amplio salón con cocina americana desde el que accedemos a una pequeña habitación perfecta para ubicar la zona de lavadero y a un pequeño distribuidor que nos da acceso al dormitorio doble y al baño de tres piezas equipado con plato de ducha.\nPor si todo esto fuera poco cuenta con aire acondicionado y calefacción y ¡PLAZA DE PARKING opcional! (no incluida en el precio)\n¡Es la vivienda perfecta para solteros/as o pareja!\nMATARÓ – PERAMÀS -. Aquest bonic immoble es troba situat en un dels barris millor comunicats i més comercials de Mataró, a prop d´escoles, zones verdes i amb fàcil accés a l´autopista.\nEs tracta d’un primer pis amb ascensor, de 68 m2 construïts en una finca de recent construcció, posat que data de l’any 2004.\nA l’entrar ens trobem amb l’ampli saló menjador amb cuina americana des del que accedim a una petita habitació perfecta per a ubicar la zona de safareig i a un petit distribuïdor que ens dóna accés al dormitori doble i al bany de tres peces equipat amb plat de dutxa.\nPer si tot això fos poc, compta amb aire condicionar i calefacció i PLAÇA DE PARKING opcional! (no inclosa al preu)\nÉs l’habitatge perfecte per a solters/eres o parelles!\nOPORUNIDAD POR UBICACION Y ESTADO


Haris Studios Palaiochora Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Haris Studios\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Palaiochora, no busqui més enllà de Haris Studios. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHaris Studios ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos magatzem d'equipatge, habitació familiar, bar.\nL'ambient de Haris Studios es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Haris Studios la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Palaiochora.\nPalaiochora Hotels apartament


Els comuns reclamen al PSOE que reformi el delicte de sedició abans de finals d'any | NacióDigital\nper Sara González , 30 de novembre de 2020 a les 12:04 |\nEls comuns censuren que el ministre de Justícia, Juan Carlos Campo, hagi refredat aquest dilluns la possibilitat d'aprovar abans de finals d'any la reforma dels delictes de sedició i rebel·lió per facilitar la sortida dels presos independentistes. "Discrepem, ens preocupa que continuïn una hora més empresonades quan és viable que puguin sortir", ha assegurat el portaveu de Catalunya en Comú i diputat al Congrés, Joan Mena.\nEl dirigent dels comuns ha assegurat que, per molt que els ministres del PSOE posin el fre, la seva formació manté el "compromís intacte" amb la llibertat dels presos i que, per tant, continua sent "optimista" que es podrà complir amb el calendari previst. I és que el mateix Mena va dir fa 15 dies que considerava que els líders independentistes podrien estar fora de la presó abans de la campanya electoral del 14-F gràcies a la reforma del codi penal o els indults.\nPerò en un esmorzar informatiu a Madrid, el ministre Campo ha admès que el compromís del seu govern és donar llum verda a la reforma abans del 31 de desembre però que no se sentirà "en absolut incomplidor si aquest termini no es compleix i d'aquí poc es fa". A principis de novembre el mateix ministre assegurava que el govern espanyol aprovaria tal reforma.\n"És un compromís de legislatura i es farà", ha promès. Pel que fa als indults ha apuntat que no sap quan estaran resolts, perquè el Ministeri de Justícia "és un mer impulsor" de l'expedient i el Tribunal Suprem té ara sobre la taula l'obligació d'emetre un informe que el seu govern estudiarà. Respecte als indults el ministre ha evitat donar cap detall. "Quan arribi el moment considerarem un a un si són creditors del dret de gràcia", ha dit.\nDesprés que ERC hagi anunciat l'acord amb el PSOE per aprovar els pressupostos, els comuns han assenyalat que "no quadra" el paper "responsable" que els republicans estan tenint a escala estatal amb la seva actuació a la Generalitat. És per això que ha emplaçat el partit d'Oriol Junqueras a "emancipar-se de la post-Convergència" perquè aquesta vol "continuar transitant" per la via del bloqueig, que "no porta enlloc".\nMena ha defensat que cal avançar cap a acords "progressistes i plurinacionals" i ha tornat a posar sobre la taula que els comuns tenen visions oposades a la de Junts i que, per tant, no podran compartir Govern mai amb ells. Després que el vicepresident Pere Aragonès i que l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell hagin defensat una fórmula de govern amb JxCat, comuns i CUP, Mena no ha volgut pronunciar-se sobre cap fórmula electoral concreta però ha insistit que el seu objectiu és "deixar enrere l'etapa fosca de Convergència".\nPolítica, Joan Mena, comuns, Juan Carlos Campo, presos, govern espanyol, ministre, refreda, abans, acabi any, reformar, delicte sedició\nHo diré en castellà.\nPer La comuna el 30 de novembre de 2020 a les 13:39\nY una m... pinchá en un palo. In útils !\nno enganyen ni a un nen de pàrvuls\nPer anònim el 30 de novembre de 2020 a les 13:36\nNo tenen cap credibilitat, si no vinguessin les eleccions segur que seguirien callant, tal i com porten fent des que varen néixer (políticament). La pastanaga ja no "cola"!


TOT QUEDA EN FAMÍLIA *. D'APRIX SWEENEY, CYNTHIA. 9788416743148 Llibrería Horitzons\nTOT QUEDA EN FAMÍLIA *\nAMSTERDAM (ARA LLIBRES)\nCarregat d?humor i de deliciosa ironia, el debut de Cynthia D?Aprix Sweeney és una novel·la addictiva i embriagadora que descriu una apassionant foguera de les vanitats a l?epicentre d?una disfuncional família nord-americana. Un retrat generacional implacable.\nEls germans Plumb esperen amb delit el moment en què podran fer ús de l?herència familiar, aquella inversió paterna que anomenen el Niu i que ha de servir per tapar tots els forats acumulats, i començar-ne de nous.\nPerò tots els seus plans salten pels aires quan en Leo, el germà gran, estavella de matinada el seu flamant Porsche acompanyat d?una cambrera mexicana trenta anys més jove que la seva dona i una bona dosi de droga al cos i cal recórrer al Niu per fer front a l?escàndol. Retrets, enveges, mentides, ambicions frustrades... Totes les famílies tenen els seus problemes, però fins i tot les més hilarants es queden lluny de la família Plumb. Cynthia D?Aprix Sweeney dóna vida a uns personatges extraordinaris que ens mostraran com els diners afecten les relacions, fins i tot aquelles que semblaven indestructibles.\n«El fet que en Leo l?hagués emmerdat tan bestialment era alarmant, però, tal com els seus germans compartien a contracor, no era estrany. Ara bé, el fet que la cagada d?en Leo hagués empès la seva indiferent mare a exercir els seus poders notarials i gairebé esgotar el Niu era sorprenent. Era l?única amenaça al Niu que cap d?ells hauria pogut imaginar. Era, senzillament, impensable.»


Mercabarna duplicarà el reaprofitament d'aliments gràcies al nou Foodback\nEntitats com el Banc dels Aliments i la Creu Roja seran beneficiàries del Foodback. ©TNBP\nAmb una inversió d'un milió d'euros, es tracte d'un centre pioner de bio-economia circular que permet lluitar contra el malbaratament alimentari i l'emergència climàtica i incrementar el volum de donacions a les entitats socials de productes aptes pel consum\nÉs important per Barcelona celebrar en una mateixa setmana l’atracció d’un esdeveniment mundial com la Copa Amèrica de Vela i també la inauguració d’un centre de referència en la lluita contra el malbaratament alimentari i el foment de l’economia circular. Amb la posada en funcionament del centre d’aprofitament alimentari Foodback, en cinc anys Mercabarna pretén multiplicar per 2,5 el nombre de tones de fruites i verdures que es salven d’acabar a la brossa i que cobraran una nova vida en repartir-se entre centenars de famílies beneficiàries del Banc dels Aliments i d’altres entitats socials com Creu Roja, Càritas i la Fundació La Caixa.\nAquest centre, absolutament pioner en el sector dels grans mercats centrals d’aliments, és la peça central d’un nou model de gestió dels residus orgànics a Mercabarna que vol minimitzar el volum de brossa en consonància amb la lluita contra el canvi climàtic i, en paral·lel, evitar que qualsevol aliment no comercialitzable, però sí apte per al consum humà acabi destruït. Es calcula que el malbaratament és la segona causa a què es poden associar les emissions de gasos d’efecte hivernacle derivades del sistema alimentari, que suposa en conjunt un terç de les emissions globals.\nEn els últims cinc anys, Mercabarna ha reduït en un 69% el malbaratament alimentari, ja que l’any 2015 acabaven a la brossa 9.400 tones d’aliments, mentre que el 2021 s’ha tancat amb la destrucció de 3.000 tones. Gràcies a la posada en funcionament del Foodback, l’objectiu és que l’any 2026 ja no es malbarati ni una tona de menjar apte pel consum, ja que el repte és tendir cap a un residu zero.\nLa idea és recuperar totes aquestes tones que ara van al rebuig per no ser comercialitzables i reaprofitar-les, és a dir, fer-les arribar a aquells ciutadans que viuen en la pobresa i que moltes vegades pateixen greus dèficits nutricionals. “El 20% de la població té una dieta desequilibrada i hipercalòrica, on falten productes d’origen vegetal essencials en la dieta”, destaca el president del Banc dels aliments, Lluís Fatjó-Vilas. Segons denuncia, aquest 20% de població amb menys renda té una despesa alimentària de només 2,80 euros per dia, lluny dels 4 euros/dia que es consideren necessaris per aconseguir una dieta saludable. Per aquest motiu, és imprescindible que aquestes fruites i verdures no es perdin i que es facin arribar als ciutadans que presenten aquests dèficits.\nL’any 2015, Mercabarna reaprofitava unes 1.000 tones a l’any d’aliments, xifra que actualment arriba fins a unes 1.500 tones. Amb el Foodback, l’objectiu és més que duplicar aquest volum i arribar a recuperar entre 3.000 i 4.000 tones l’any 2026. “El Foodback és un projecte molt rodó del que hem d’estar molt orgullosos, ja que ajuntem la lluita contra l’emergència climàtica, el dret a l’alimentació i la justícia social”, ha subratllat aquest dijous l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que ha agraït el grau d’implicació i sensibilitat dels empresaris de Mercabarna.\nSegons la presidenta del gran mercat central de Barcelona, Montserrat Ballarín, “el desaprofitament alimentari és una vergonya col·lectiva” i, per això, el Foodback és un projecte estratègic per Mercabarna i un exemple d’unitat, “de suma d’esforços” i de col·laboració entre les Administracions, les entitats socials i les empreses privades. Així, aquesta iniciativa és fruit de la col·laboració de les gairebé 600 empreses que treballen a Mercabarna i la implicació de deu entitats com el programa Alimenta de l’Ajuntament de Barcelona, el Banc dels Aliments, Càritas Diocesana, Creu Roja Barcelona, Formació i Treball, Fundació La Caixa i Assocome, l’associació d’empreses majoristes.\nTotes les fruites i verdures que no tenen valor comercial han de passar pel Foodback, on es decideix si es destrueixen o es donen.\nEl nou centre de reaprofitament de fruites i hortalisses no comercialitzables ocupa una nau de nova construcció de 900 metres quadrats situada al costat del Punt Verd de Mercabarna, és a dir, de l’àrea de gestió i reciclatge de residus del complex alimentari. Ha suposat una inversió d’un milió d’euros i el seu disseny ha comptat amb la participació de voluntaris del Col·legi d’Enginyers. A més a més de fomentar la bio economia circular i l’aprofitament alimentari, el Foodback és també un centre d’inserció laboral, ja que gràcies a la col·laboració amb la fundació Formació i Treball per ara s’han creat cinc llocs de feina per persones en situació de vulnerabilitat.\nEs calcula que el Foodback tindrà unes despeses anuals d’explotació de 400.000 euros, xifra que serà assumida per la Fundació La Caixa, el Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural de la Generalitat i Mercabarna. Segons la consellera Teresa Jordà, aquest centre “l’ha de copiar ràpidament tothom”, ja que permet “convertir els residus en recursos” i evita el malbaratament d’uns productes que han requerit molt d’esforç als pagesos que els han produït.\nL’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau; la presidenta de Mercabarna, Montserrat Ballarín; la consellera d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural, Teresa Jordà, i Lluís Fatjó-Vilas, president del Banc dels Aliments.\nQUÈ CANVIA AMB EL FOODBACK?\nFins ara, qualsevol majorista de fruites i verdures de Mercabarna tenia dues opcions per fer front als excedents no comercialitzables: portar-los al magatzem que el Banc dels Aliments té al mateix recinte des de l’any 2002 o destruir-los, abocant-los dins d’un contenidor compactador o portant-los al Punt Verd. Era una qüestió totalment voluntarista triar una de les dues opcions, amb el hàndicap de què el Punt Verd queda més a prop del mercat central de la fruita que no pas el Banc dels aliments.\nAra, aquest sistema canvia totalment, ja que no es pot abocar directament al Punt Verd i l’ús dels contenidors compactadors queda molt limitat, perquè, gràcies a una inversió de 700.000 euros, aquest febrer s’han instal·lat uns nous contenidors intel·ligents que permeten tenir un control exhaustiu de tota la matèria orgànica que hi dipositen els paradistes. Cada empresa majorista ara només pot tirar al contenidor un màxim de 400 quilos al dia i 2.000 quilos a la setmana, sempre que siguin fruites o verdures fetes mal bé i que ja no siguin aptes pel consum.\nEn quedar molt limitat l’ús d’aquests contenidors, ara els operadors han de portar totes les mercaderies que no puguin vendre al Foodback, on uns tècnics decideixen de forma centralitzada quins productes han d’anar al Punt Verd i quins han d’entrar dins del centre de reaprofitament perquè encara són aptes per consumir. Un cop dins del Foodback aquests aliments són sotmesos a un procés de triatge per assegurar el seu estat òptim i, gràcies a la coordinació del Banc dels Aliments, es reparteixen entre les diferents entitats socials.\nUn cop inaugurat el Foodback, Mercabarna té ara pendent la renovació del Punt Verd, que es va posar en marxa l’any 2002 i que recicla el 75% dels residus generats per totes les empreses. Aquestes obres de modernització, ja iniciades, suposaran una inversió de 3,5 milions d’euros i acabaran a finals de 2023.\nRepresentants de Mercabarna, de les Administracions i de les entitats socials durant l’acte d’inauguració del Foodback.


LA MORT

Alexandra Bosch

Júlia Capdevila

Lidia Guerrero

Andrea Illa

Beatriz Lainez

Mònica Salazar

Sònia Triguero

\nIntroducció

Tema tabú pels adults -> cal tractar més amb els nens

Genera qüestions als infants sobre l’existència i és font d’ansietats -> Ens quedem perplexos i emmudits

Els infants també poden arribar a fer afirmacions categòriques com: “No em vull morir mai”.

La concepció de la mort serà molt diferent segons l’edat dels nens.

\n

Cal tractar el tema de la mort degut a què:

Tenen poca consciència sobre què és la mort; saben que existeix però no ho arriben a comprendre ni emocionalment ni mentalment.

La primera mort pròxima a ells els hi genera un gran impacte emocional.

Coneixen i els preocupa, més del que els adults ens pensem, la mort i el fet de morir.

\nPer què parlar de la mort a l’escola?

• Vivim d’esquenes a la mort. Crea -> inseguretat

 -> desconeixement

 -> por

• Pedagogia de la infinitud -> no integració als infants -> al fracàs

 -> al patiment

 -> al tema de la mort

• Parlar de la mort per :

Donar instruments i recolzament a la persona que s’hi troba en aquest moment de dol, com també a tot el seu entorn.

Preparar-los perquè puguin superar millor situacions de dolor, frustracions.

Reflexionar i conscienciar que -> la mort no és només qüestió d’edat (també per malalties o accidents).

 -> que a tots, ens arriba aquest moment. Per això, hem d’aprofitar molt bé la vida i ser el màxim de feliços.

\nPedagogia de la vida i de la mort

Educar per a la vida contemplant la mort.

Educar per la mort és educar per la vida

Ajuda a donar sentit a la vida

Integrar la mort d’una manera positiva en les pròpies vivències

Abasta l’educació emocional

OBJECTIUS :

Ajudar a créixer amb el mínim possible d’angoixa en relació la mort

Donar eines als infants per preparar-se per la mort d’algú proper (maduresa personal per acceptar-ho)

Expressar els sentiments i respectar els dels altres.

\n

Tipus d’actuacions

Quan hi ha algun cas (alleugerir la pèrdua -paliativa-)

Deixar que facin preguntes

Respondre-les adaptant-se al llenguatge del nen

No deixar-los sols, acompanyar-los

Animar a que s’expressin

Donar consells i recursos (famílies)

Sense un motiu explícit (preventiva)

Aprendre a conviure amb la tristesa

Parlar-ne des de la naturalitat

Oferir una base de valors i actituds positives com a prevenció

Al tractar el tema tenir en compte:

Les característiques personals de cada nen

La psicologia evolutiva del concepte de mort

\nPsicologia evolutiva del concepte de mort

Fases del descobriment de la mort

Desconeixement absolut de la mort

Descobriment real de la mort dels altres (aquella persona ja no hi és)

Descobriment de la pròpia mort (jo també he de morir algun dia)

Hi ha molts autors que diferencien segons:

L’edat

Etapes (sense especificar l’edat)

\n

Animar-los a fer preguntes, ells sol·licitaran només la informació que entenguin

Resposta directa i amb paraules que entenguin

Deixar interrogants oberts davant del que es desconeix

Adoptar la màxima proximitat física i emocional que es pugui

3-4 anys

No entenen que la mort és irreversible

4-5 anys

S’interessen i pregunten pel tema per curiositat, però no els angoixa

Davant d’una pèrdua, intentar no trencar les rutines perquè aquestes ajuden a entendre que hi ha aspectes que continuen estables

Propiciar que comparteixin les emocions, facin preguntes i participin en les converses familiars

5-9 anys

Van entenen més coses.

Ja coneixen el cicle vital comú a tots els éssers vius (el cicle sempre acaba amb la mort)

Moment de parlar de les pors, creences, religions…

Deixar que parlin, escoltar-los i respondre oferint tranquilitat i seguretat

10-12 anys

Es plantegen la pròpia mort i l’accepten

En parlen a través de l’humor, jocs, històries de por…

Entenen el significat dels rituals i poden tenir dubtes religiosos o espirituals

KROEN\nEl procés de dol

És una reacció normal després d’una pèrdua

Paper central -> adaptació a la pèrdua

 -> reconstrucció del significat

Segons Elisabeth Kübler-Ross les etapes d’elaboració del dol són: 1. Negació-aïllament 2. Ràbia 3. Recerca de pactes o negociació 4. Estat de depressió 5. Acceptació

\nRecursos

CONTES

- BERROCAL, M., Ens ho passem molt bé, l’àvia i jo. Barcelona, Baula, 1997.

- PRIM, E., L’àvia Pepa se’n va. Barcelona, Abadia de Montserrat, 1998.

- SOMERS, P., El nen dels estels. Barcelona, ING Edicions, 2005.

AUDICIONS

- Verdi, Guiseppe. Requiem, 1874

- Mozart, Wolfgang Amadeus. Requiem, 1791

PEL·LÍCULES

- Rei lleó, de Walt Disney.

- Bambi, de Walt Disney.

Un cop s’ha treballat amb aquests recursos (lectura d’un conte, audició de

música…) és adequat fomentar un clima afectiu i de confiança, perquè els

nens expressin el que han sentit, en parlin, etc.

\nCom ho podem relacionar amb l’assignatura

Amb la intel·ligència emocional:

Entendre als altres (empatia)

Reconèixer i expressar les pròpies emocions

Ser capaç de controlar els sentiments i les emocions

Relació família – escola: important tenir una bona relació (entrevista) per coincidir en la manera d’explicar-ho a l’infant i donar suport i recursos a la família.

Crear sempre un clima adient a l’aula per tal de que l’infant es senti segur

Paper del mestre; saber tractar-ho i recolzar a l’infant donant-li seguretat i confiança.

Relació amb el vídeo “Pensant en els altres”, ja que el mestre tracta les emocions i els sentiments relacionats amb la mort d’un familiar en varies ocasions de la pel·lícula.

\nFONTS DE DOCUMENTACIÓ

PLAXATS, M.A., POCH, C. “Els infants també parlem de la pèrdua, el sofriment i la mort.”. Infància (1998), núm. 104, p.33-37.

POCH, C. De la vida i de la mort. 1a ed. Barcelona: Claret, 1996. (Pàgina 93)

POCH, C.; HERRERO, O. La muerte y el duelo en el contexto educativo, reflexiones, testimonios y actividades. 1a ed. Barcelona: Paidós, 2003. (Pàgines: de la 25 a la 29 i de la 32 a la 34.)

Centre de Recursos Pedagògics del Vallès Occidental IV - Sant Cugat [en línia]. Maleta didàctica: la mort i el dol. Disponible a: http://www.xtec.cat/crp-santcugat/maletadidacticadolcontingut.htm

Centre de recursos pedagògics de Badalona [en línia]. Disponible a: www.xtec.cat/crp-badalona/recursos/dol/

Centre de recursos pedagògics de l’Anoia [en línia]. Disponible a: www.xtec.es/serveis/crp/a8903082/lamort/iaraones.html

\nLa música a l’etapa d'educació infantil\nEls infants amb deficiènces auditives


cegesqui: Cap d'Estanhs 2082m i Tuc deth Plan der Òme 2192m des d'Artiga - 26/02/2011\nEnhorabona companys per la bonica sortida, amb una neu que no convidava gens a esquiar-la.\nI espero que poguem gaudir de la propera visita per terres occitanes tots junts i amb millors condicions de neu!\n28 de febr. 2011, 17:46:00\nUna salida un poco peculiar pero me lo he pasado muy bien ! Excepto quizas en la 1ª bajada :) ... pero la vista sobre el Aneto y las Maladetas son inolvidables\n28 de febr. 2011, 22:15:00


L’Alt Urgell, 11 de juliol: ASSESSORAMENT SEXUAL VIA WHATSAPP\n11 de juliol de 2014 /a Alt Urgell, Catalunya /per Pirineus TV\nAquest estiu els joves de la comarca es podran assessorar sobre conductes sexuals de risc a través de WhatsApp.\nEl nou servei Assexorem estarà disponible les nits de Festa Major de la comarca de mitjanit a 4 de la matinada.\nEnviant un WhatsApp al 637 426 903 es podran fer consultes sobre temes de sexualitat i conductes de risc just quan hagin succeït, el que implicarà que les persones que busquin assessorament puguin reaccionar el més ràpidament possible.\nEl projecte Assexorem ha editat un video que ja es pot consultar a les xarxes socials i que és aquest que estàn veient on s’explica com funciona el servei. Aquest tipus d’assessorament s’ha decidit implantar després de l’èxit que ha tingut a Astúries.\nD’altra banda, l’Oficina Jove de l’Alt Urgell ha estrenat avui nova imatge corporativa. El nou logo és unificat amb totes les oficines joves de Catalunya per d’aquesta manera poder donar un millor servei i ser més visibles per joves d’altres punts de Catalunya.\nParlen al vídeo: MERI PLANES, regidora de joventut de La Seu d’Urgell\nhttp://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg 0 0 Pirineus TV http://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg Pirineus TV2014-07-11 17:16:262014-07-11 17:16:26L'Alt Urgell, 11 de juliol: ASSESSORAMENT SEXUAL VIA WHATSAPP\nL’Alt Urgell, 10 de juliol: EXPOSICIÓ: “50 ANYS DE PIRAGÜISME”\n10 de juliol de 2014 /a Alt Urgell, Catalunya /per Pirineus TV\nL’Arxiu Comarcal de l’Alt Urgell acull fins al 31 d’agost l’exposició “50 anys de Piragüisme” que recull la història del mig segle de vida del Cadí Canoe Kayak.\nA l’exposició es pot veure com ha evolucionat el material que han portat els palistes en l’últim mig segle, així com pòsters de competicions de l’època i actes de resultats de curses.\nUn dels motius perquè l’Arxiu Comarcal de l’Alt Urgell acull aquesta exposició és el fet que l’arxiu hagi rebut del Cadí Canoe Kayak el fons històric del club, amb les dades esportives, actes de reunions i fitxes esportives, a més d’una gran quantitat de material gràfic.\nL’exposició 50 anys de Piragüisme és només un dels moltíssims actes que té previst el Cadí Canoe Kayak per celebrar el seu aniversari, al llarg dels pròxims dies presentarà un llibre de l’efemèride, acollirà els campionats d’Espanya i la Copa del Món i farà una exposició de barques clàssiques al Parc del Segre.\nParlen al vídeo: JOSE MANUEL COUSILLAS, Membre directiva Cadí Canoe Kayak – JULIO QUÍLEZ, Director Arxiu Comarcal Alt Urgell\nhttp://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg 0 0 Pirineus TV http://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg Pirineus TV2014-07-10 18:29:102014-07-10 18:29:10L'Alt Urgell, 10 de juliol: EXPOSICIÓ: “50 ANYS DE PIRAGÜISME”\nL’Alt Urgell, 10 de juliol: POTENCIAR EL CREIXEMENT D’EMPRESES INNOVADORES\nEl CETAP acollirà el pròxim 14 de juliol, a la 1 del migida, la presentació d’”Start-Up Catalonia”, una xarxa d’acceleradores que proporciona l’acompanyament d’experts a empreses amb menys de cinc anys de vida per tal d’afavorir-ne el creixement.\nEs tracta d’una iniciativa del Departament d’Empresa i Ocupació de la Generalitat a través de l’Agència per a la Competitivitat de l’Empresa.\nGairebé el 50% d’empreses no arriben a superar els 4 anys de vida, per la qual cosa els promotors d’Start-Up Catalonia busquen donar suport ja des del principi per tal d’aconseguir superar en èxit aquesta etapa inicial i consolidar el creixement de l’empresa.\nEl programa té com objectiu maximitzar les possibilitats de l’empresa i professionalitzar els equips promotors, per tal que una bona idea innovadora pugui ser una realitat pels seus creadors.\nLes persones interessades en assistir a la presentació d’Start-Up Catalonia a La Seu d’Urgell es poden inscriure a accio.gencat.cat\nhttp://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg 0 0 Pirineus TV http://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg Pirineus TV2014-07-10 18:29:062014-07-10 18:29:06L'Alt Urgell, 10 de juliol: POTENCIAR EL CREIXEMENT D’EMPRESES INNOVADORES\nL’Alt Urgell, 8 de juliol: LA CADÍ TRAIL JA TÉ 250 INSCRITS\n8 de juliol de 2014 /a Alt Urgell, Catalunya /per Pirineus TV\nLa Cadí Trail i Ultratrail encara la segona edició amb bones notícies i és que ja hi ha prop de 250 inscrits entre les dues curses, el que vol dir que s’està molt a prop del màxim de corredors que ha establert l’organització que són 300.\nLes curses de 42 i 80km es disputaran dissabte 26 de juliol, tindran sortida i arribada a la Seu d’Urgell i transcorreran en gran part pel Parc Natural del Cadí Moixeró. Per l’edició d’enguany, els organitzadors han variat el traçat perquè recorri més quilòmetres per corriols i tots els corredors de la ultratrail disposaran de xip geolocalitzador.\nD’altra banda, la Cadí Trail també té un vessant solidari. Actualment, el sobrecost de de la inscripció per fer-ho els últims dies es destina a comprar aliments.\nPer fer una cursa d’aquestes característiques cal un gran nombre de voluntaris, des de l’Unió Excursionista Urgellenca, ja tenen prop de 70 persones disposades a ajudar en els avituallaments i zones d’arribada.\nParlen al vídeo: ALBERT VILANA, Organtizador CADÍ TRAIL\nhttp://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg 0 0 Pirineus TV http://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg Pirineus TV2014-07-08 21:10:202014-07-08 21:10:20L'Alt Urgell, 8 de juliol: LA CADÍ TRAIL JA TÉ 250 INSCRITS\nL’Alt Urgell, 7 de juliol: AVANCEN LES OBRES DEL PÀRQUING DEL CAMP DE CODINA\nLes obres de les 30 places de pàrquing del Camp de Codina avancen amb bon ritme i estaran enllestides aquest estiu.\nTot i això, la urbanització d’aquesta zona de la Seu d’Urgell acumula més d’un any de retard. Ja durant l’any 2013, al mes de març, des del consistori s’anunciava que les obres per disposar de noves places de pàrquing estarien enllestides en dos o tres mesos, el que teòricament volia dir que les places haurien d’estar funcionant des del juny de l’any passat.\nAra però, les obres, que tenen un cost de 100.000€, ja estan entrant en la recta final i els veïns de la plaça Camp de Codina podran aparcar en breu a les 30 places de pàrquing que s’estan acabant d’arrenjar i podran gaudir d’una nova zona ajardinada amb la que s’embellirà aquest nou espai.\nhttp://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg 0 0 Pirineus TV http://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2018/09/pirineusTV-170-95-blanc.jpg Pirineus TV2014-07-07 21:03:202014-07-07 21:03:20L'Alt Urgell, 7 de juliol: AVANCEN LES OBRES DEL PÀRQUING DEL CAMP DE CODINA\nPag. 283 de 337«‹281282283284285›»


L'autora de la saga de Harry Potter publicarà la seva primera novel·la per a adults\nEl títol i la data de publicació es donaran a conèixer al novembre\nEFE Nova York Actualitzada el 24/02/2012 11:09\n260x366 L'escriptora J.K. Rowling, en una trobada amb lectors L'escriptora J.K. Rowling, en una trobada amb lectors\nJ.K Rowling, autora de la popular saga de Harry Potter, ha arribat a un acord per publicar la seva primera novel·la per a adults, que ha anticipat que serà "molt diferent" de les aventures del jove mag que la van portar a la fama. "La llibertat d'explorar un nou territori és un regal que m'ha proporcionat l'èxit de Harry Potter", assegura Rowling en un comunicat en el qual va anunciar que es podran conèixer més detalls del llibre, com ara el títol i la publicació, al novembre.\n"Encara que he gaudit d'escriure'l cada segon, el meu pròxim llibre serà molt diferent de la sèrie de Harry Potter", assegura l'autora de les exitoses aventures del jove mag, recollides en set novel·les que van ser portades al cinema en una saga taquillera de vuit pel·lícules.\nLittle Brown i la seva empresa matriu, Hachette, publicaran la versió impresa i digital de la novel·la als Estats Units, el Regne Unit, Austràlia i Nova Zelanda, i arribaran a acords amb editorials i agents per publicar-la en altres mercats de parla anglesa.\nDavid Shelley, que s'encarregarà de la novel·la i serà el responsable de la publicació al Regne Unit, va afirmar que tot l'equip de l'editorial Little Brown està "emocionat, honrat o orgullós" de ser al darrere del llibre. "Per a mi, senzillament, treballar amb J.K. Rowling és un somni tan personal com professional que s'ha fet realitat", va dir Shelley just abans de qualificar l'autora com "una de les millors narradores del món".\nRowling, que ha venut prop de 450 milions d'exemplars dels set llibres de la saga infantil, va llançar, el passat juny, el web 'Pottermore.com', un web on compateix material inèdit amb els seguidors de la seva obra, que, a més, poden participar en una aventura virtual. L'autora, que va publicar totes les aventures de Potter a l'editorial Bloomsbury, ha admès que és possible que s'arribi a publicar una enciclopèdia de Harry Potter, però que no es publicarà cap més entrega de la saga.


aaapibadmin | Associació d'actors i actrius professionals de les Illes Balears\nConvenis i tarifes\nHome » Posts by aaapibadmin\nPosts by aaapibadmin\nII cicle de lectures dramatitzades\nPosted by aaapibadmin on abr. 4, 2014 in General | 0 comments\nL’AAAPIB organitza, per segon any, el II cicle de lectures dramatitzades a la Llibreria Drac Màgic. Sota el títol “de poder i violència”, es durà en escena la lectura de les obres seleccionades per part dels socis de l’AAAPIB i estudiants de l’ESADIB. Totes les lectures es faran a les 20.00 hores a la Llibreria Drac Màgic, i compten amb el suport de les Bodegues Jaume de Puntiró, qui ens oferirà un tast de vins. Així mateix, després de cada lectura hi haurà un col·loqui per tal de debatre amb els actors i actrius sobre l’obra. La...\nPosted by aaapibadmin on abr. 2, 2013 in General | 0 comments\ncicle de LECTURES DRAMATITZADES clàssics universals del segle XX 05 d’abril EL PELICÀ 19 d’abril EL MARINER 03 de maig UN HOME ÉS UN HOME 17 de maig EL MALENTÈS 31 de maig FI DE PARTIDA 07 de juny LA TRAÏCIÓ 14 de juny ROBERTO ZUCCO\nMANIFEST de l’AAAPIB pel DIA MUNDIAL DEL TEATRE 2013\nPosted by aaapibadmin on març 26, 2013 in General | 0 comments\nMANIFEST DIA MUNDIAL DEL TEATRE 2013 Noruega 0, Suissa 2’5, França 5’5, Bèlgica 6, Holanda 6, Grècia 6’5, Alemanya 7, Finlàndia 10, Irlanda 9, Itàlia 10, Portugal 13, Espanya 21. Sembla la classificació d’alguna competició esportiva, però no ho és. És el percentatge de l’impost de l’IVA cultural de tots aquests països europeus. El teatre, estimades, no és un número. No és un percentatge. Un dia com aquest, 27 de març, Dia Mundial del Teatre, és un dia propici per replantejar-nos QUÈ ÉS el teatre. I també, i sobretot, el QUÈ NO ÉS. És doncs, avui, un dia oportú per recordar una vegada més a...\nCOMUNICAT ERO IB3\nPosted by aaapibadmin on des. 12, 2012 in General | 0 comments\nL’Associació d’Actors i d’Actrius Professionals de les Illes Balears (AAAPIB), en referència a l’ERO que han patit treballadors de CBM i Videoreport (Informatius i Tècnics d’IB3) i que, probablement, patiran altres treballadors de subcontractes de la televisió pública autonòmica IB3 si tot segueix el curs marcat, vol manifestar el seu màxim suport amb les persones que se’n veuran afectades i el refús total cap aquesta mesura, que entenem que és innecessària i econòmicament injustificada. Diem això perquè l’Ens púbic continua amb el mateix pressupost que l’any anterior i, sobretot, perquè els...\nFalca publicitària pels teatres sobre la pujada de l’IVA\nPosted by aaapibadmin on oct. 12, 2012 in General | 0 comments\nVos animan a descarregar i escoltar la falca publicitària dels nostres companys del sindicat d’Aragó sobre la pujada de l’IVA cultural i recomanam, en la mesura del possible, posar-la a l’inici dels vostres espectacles. Falca IVA Cultural\nLOS MATERIALES. Taller de entrenamiento para la escena. Pablo Messiez\nComunicat de Premsa AAAPIB-ConArte 27/03/2020\nMesures d’urgència – ConArte\nComunicat AAAPIB-ConArte 18/03/2020\nCàstings i Ofertes\nAAAPIB Audio Campanyes Cursos Càsting Dia Mundial del Teatre IVA Manifest Teatre Principal


dimarts 21 d'octubre de 2008 , per S Comunicació CGT Catalunya\nEls companys de l’Ateneu Columna Terra i Llibertat i del Centre d’Estudis Josep Ester Borràs ja tenen enllestida la agenda llibertària 2009. El preu de venta de l’AGENDA és de 7 euros. •\tD’1 a 4 agendes: 7 euros/unitat + despeses d’enviament. •\tDe 5 a 10 agendes (només col•lectius i distris): 5 euros/unitat + despeses d’enviament. •\tMés de 10 agendes (només col•lectius i distris): 5 euros/unitat (...)\ndilluns 1 de setembre de 2008 , per S Comunicació CGT Catalunya\nComunicat del grup Porno Para Ricardo agraint la solidaritat rebuda\nGorki en llibertat Després d’una llarga espera, de més de vuit hores, per fi es va realitzar el judici en contra de Gorki Águila, amb la resolució de llibertat amb 600 pesos de multa, pagables en 300 pagaments de 2 pesos; se li van retirar els càrrecs de perillositat pre-delictiva, acusant-lo de desobediència civil. Per mitjà d’aquest comunicat volem agrair infinitament a tots/es aquells/es que es (...)\nCampanya internacional per la llibertat de Gorki Àguila i el cessament a l’assetjament i repressió contra el moviment contracultural cubà\nJa des del mes d’abril del present any, fèiem un cridat a la “Solidaritat urgent amb els joves contestataris i el moviment anarco-punk a Cuba”, centrant la nostra atenció en l’assetjament permanent per part de les autoritats castristes contra la banda Porno Para Ricardo i, en particular, contra Gorki Àguila; reclamant dels “homes i dones del món amants de la Llibertat, la més viva solidaritat amb (...)\ndivendres 1 d'agost de 2008 , per Coordinació del Catalunya\nEn resposta a l’espanyolista "Manifiesto por la lengua común"\nCrida poderosament l’atenció que les mateixes persones que afirmen amb particular insistència —i enfront de tota evidència, tal com ho revelen les lleis que afecten entre nosaltres a les llengües— que els drets no acompanyen ni a aquestes ni als territoris, sinó a les persones, no apreciïn problema algun en l’enunciat que s’ha convertit en guia principal del "Manifiesto por la lengua común": el que, (...)\ndilluns 28 de juliol de 2008 , per Coordinació del Catalunya\n"Queremos Libertad. Una vida en los Panteras Negras": nou llibre de Mumia Abu Jamal\nNou llibre del periodista, escriptor, activista i exmembre dels Black Panthers empressonat als EEUU\nEl resultat és una vívida i completa visió del Partit Pantera Negra. La història del BPP és difícil de sintetitzar, ja que no és la història del típic partit d’avantguarda, sinó l’intent de construir des del comunitarisme una forma de contrapoder que signifiqués des de ja una forma d’alliberament. Això es reflecteix tant en les patrulles de control de l’activitat repressiva de la policia com en els (...)\nLa seva confecció i distribució passa als col·lectius llibertaris de Berga\nCom potser ja sabeu des de fa una pila d’anys es fa l’Agenda Llibertària (Molts anys a càrrec de l’Ateneu Llibertari del Poble Sec i aquests darrers 5 anys des de l’Ateneu Llibertari d’Igualada). Durant aquest mes ens podeu enviar textos o dibuixos a: agenda(arroba)berguedallibertari.org A més, una de les feines principals és actualitzar el directori. Hem actualitzat algunes dades de València, Ponent (...)\nSurt al carrer el llibre "Ni Nadal ni Setmana Santa"\nEscrit per Jordi Martí, coordinador del "Catalunya", publicació de la CGT de Catalunya\nDe moment el podeu comprar als locals de CGT a Reus i Tarragona, al Bar Campus de Reus, a la Llibreria El Llapis de Falset, al Casal Sageta de Foc de Tarragona, a la Llibreria Gaudí de Reus, a les llibreries La Rambla, Adserà i La Capona de Tarragona, a les parades del Col·lectiu Independentista del Priorat, a la Ciutat Invisible de Sants (Bcn), a la Llibreria La Sirga de Gràcia (Bcn), per (...)


Torpede - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1.1.1Torpede de perxa\n1.2.6Torpede Tipus 93\n1.3Tub de torpede aeri de defensa costanera\n2Diàmetres utilitzats en torpedes\narma a distància, arma subaquàtica i arma explosiva\nLlançament d'un torpede lleuger Mk 46 des d'un tub llançatorpedes d'un vaixell de guerra.\nEl torpede és una arma explosiva submarina autopropulsada dissenyada per explotar i destruir objectius navals (vaixells o submarins) i que pot ser disparat per naus militars o aeroanus. El terme torpede es va fer servir per referir-se a altres artefactes explosius com les mines marines però des de principis del segle XX es refereix exclusivament als projectils amb propulsió pròpia.\nEls torpedes tenen una forma cilíndrica i allargada la qual cosa permet el seu llançament mitjançant tubs i alhora és un disseny amb bona hidrodinàmica (forma que permet moure’s ràpidament sota l'aigua). En el seu extrem posterior s'hi troben les hèlices i aletes d'estabilització i guia, el cos central està ocupat pel combustible i la càrrega explosiva, mentre que a l'extrem anterior s'hi troben l'espoleta i els sensors si en té.\nL'ús de torpedes va suposar un canvi radical en la guerra naval, ja que suposava que vaixells lleugers com ara llanxes llançatorpedes o destructors disposaven d'una arma prou potent com per danyar i enfonsar els cuirassats i altres vaixells de guerra de grans dimensions. Però van ser els submarins i, més tard, els avions i helicòpters de combat els que han tret un major rendiment d'aquesta potent arma.\nFoto datada el 1888 on es veuen mariners de guerra i al davant un torpede Whitehead, un dels models més avançats de l'època.\nInicialment s'anomenaren torpedes a qualsevol aparell explosiu submergit dissenyat per a danyar embarcacions, es diferenciaven tres: submergits, a la deriva o mòbils. Els dos primers tipus serien sinònims de mines marines, mentre que els mòbils serien als que ens referim habitualment com a torpedes.\nAixí doncs pel que fa als orígens del desenvolupament i ús dels torpedes ens referim a dissenys sense propulsió ni guiatge propi, consistents bàsicament en una càrrega explosiva i un sistema de detonació. Aquests es començaren a utilitzar amb èxit durant la Guerra Civil Americana a partir de 1861, emprant-se torpedes "llança" (fixats a embarcacions) i destacant el primer ús d'un submarí, el "Turtle", per a fixar un "torpede" al buc d'un vaixell enemic. Veient la dificultat d'aquests procediments s'inicià el desenvolupament de sistemes autopropulsats. Primer es desenvoluparen petites embarcacions carregades d'explosius però poc després ja es dissenyaren torpedes mòbils semblants als actuals. Un dels primers dissenys reeixits foren els torpedes Whitehead, amb càrrega explosiva a la punta, sistema per mantenir la profunditat i amb propulsió per hèlix activada amb aire comprimit.\nEls alemanys utilitzaran amb gran efectivitat torpedes disparats des de submarins durant la Primera Guerra Mundial. Aconseguiren enfonsar un gran nombre de vaixells mercants que aprovisionaven el Regne Unit. Així mateix també enfonsaren vaixells de passatgers com el transatlàntic RMS Lusitania.\nCarregant torpedes en un bombarder britànic Vickers Wellington, maig de 1942.\nAl segle XIX, es denominava torpede a qualsevol artefacte explosiu marí, destinat a enfonsar un vaixell; eren càrregues explosives estàtiques. Actualment, aquestes són les mines marines i van ser molt utilitzades a partir de la Guerra de Secessió. L'aplicació de torpedes va incentivar el desenvolupament d'un nou tipus d'embarcació lleugera per al seu ús, sent coneguda com a llanxes torpederes.\nTorpede de perxa[modifica]\nLlanxa torpedera. Es pot apreciar la perxa, amb la càrrega explosiva en el seu extrem.\nTambé anomenat torpede spar o torpede de botànic, era un torpede utilitzat en embarcacions de guerra, principalment llanxes o bots com el Cástor i el Pólux de l'Armada Espanyola, encara que també es va instal·lar en alguns bucs, com en els monitors Classe Trenco.\nConsistia en una perxa o botànic llarg col·locat en la proa de l'embarcació, tenint una càrrega explosiva (torpede) en l'extrem. El seu ús consistia a colpejar el buc enemic amb la perxa i es detonava el torpede mitjançant electricitat, foc o una espoleta d'impacte. El primer ús reeixit del torpede de perxa va ser l'enfonsament del blindat CSS Albemarle durant la Guerra de Secessió.\nEl perill consistia que l'explosió podia ser tan forta que fins i tot podia enfonsar la pròpia embarcació portadora del torpede.\nVa tenir molt poca aplicació pràctica, perquè per enfonsar els bucs enemics s'havien d'apropar molt a aquests i en ser descoberts, el buc enemic podria fugir o evitar-ho. Una aplicació reeixida va ser l'enfonsament del monitor turc Seyfi durant la Guerra Russo-Turca (1877-1878). Aquest buc poc maniobrable i lent, no va poder evitar l'atac conjunt de les llanxes torpederes russes.\nEl sistema més popular va ser el torpede d'encès elèctric McEvoy.\nEren coneguts també com a torpedes d'arrossegament o remolc. El primer país que ho va adoptar va ser Rússia en 1869 i després Anglaterra l'any següent. En la dècada de 1870, va sorgir en el Regne Unit una classe de llanxes torpederes que portaven una càrrega explosiva a remolc, sent la més coneguda el sistema Harvey. Les llanxes tenien un cable llarg que remolcava el torpede, i construït de tal manera per desviar-se, divergir del rumb de la llanxa que el remolcava en aproximar-se al navili enemic, la llanxa torpedera viraba, allunyant-se, permetent així que el torpede remolcat en forma asimètrica pel que fa al curs seguit per la llanxa, i amb un cable de remolc una miqueta llarg, s'estavellés contra el buc objectiu. Mai va tenir aplicació reeixida.\nA partir de gener de 1880 va començar a ser retirat de les embarcacions de guerra britàniques.\nTots aquests tipus de torpedes van caure en desús quan es van emprar massivament els torpedes mòbils.\nEls torpedes com els que coneixen actualment, eren anomenats torpedes mòbils o fish, per la seva aparença de peix, es van començar a utilitzar en la dècada de 1860. En aquesta època es van desenvolupar els següents:\nVa ser inventat per Brennan, un científic de Melbourne.\nTenia una llargada de 6 metres i un diàmetre de mig metre. Es dirigia des de l'embarcació d'on s'havia llançat gràcies a un cable. Tenia un abast de 1.800 metres. La seva patent va ser comprada pel Regne Unit en 1882, perquè era una versió britànica del Torpede Lay utilitzat pels Estats Units, però mai va tenir aplicació pràctica pel seu difícil control de direcció en l'aigua.\nDissenyat pel contraalmirall J. A. Howell, el seu desenvolupament va començar en 1870 i va ser completat en 1889. Va ser el primer torpede mòbil reeixit dels Estats Units, doncs tenia un pèndol que guiava el curs del torpede perquè tingués bona direcció en la superfície.\nVa ser rebutjat quan els Estats Units van adoptar el Torpede Whitehead en 1898.\nTorpede dirigit Lay.\nInventat pel nord-americà John Louis Lay, creador de diversos torpedes en la Guerra de Secessió, un dels quals va enfonsar el blindat CSS Albermale.\nTenia una llargada de 7,6 metres i un diàmetre de 600 mil·límetres. Era propulsat per diòxid de carboni pressuritzat i dirigit per dos cables elèctrics des de l'embarcació o estació des d'on es llançava. Va ser adoptat per la marina dels Estats Units, renocent a utilitzar els torpedes Whitehead, en 1872.\nEn 1880, va sortir l'anomenat torpede Lay Haight, una versió millorada de l'anterior, amb un abast de 2.300 metres, en el qual, per incrementar la seva velocitat, es va utilitzar una barreja d'àcid carbònic i calci.\nMai va tenir aplicació reeixida i va ser només utilitzat pels Estats Units i pel Perú durant la Guerra del Pacífic.\nEn 1873, l'empresa de L. Schwartzkopff, després coneguda com Berliner Maschineubau A. G., va començar la fabricació de torpedes basats en el disseny del Torpede Whitehead. Les seves característiques van ser:\nLlargada, 4,5 m; diàmetre, 35 cm; velocitat, 43-45 Km/h per 200 m, 40-42 km/h per 400 m; pes, 280 kg; pressió d'aire, 10,3 MPa; càrrega explosiva, 20 kg.\nSchwartzkopff va ser autoritzada a vendre a països aprovats per Alemanya: Rússia, Japó i Espanya. El seu avantatge sobre els Torpedes Whitehead va ser la resistència a la corrosió, doncs estaven fets de llautó.\nLa seva primera aplicació reeixida va ser quan dues llanxes van enfonsar el cuirassat rebel brasiler Javary en 1893 durant el bombardeig de Rio de Janeiro.\nEl torpede Whitehead és l'antecessor dels torpedes que es coneixen actualment.\nMarins argentins amb un torpede "Whitehead" a finals del Segle XIX.\nA mitjan segle XIX, un oficial austríac va concebre la idea d'emprar una llanxa, carregada amb explosius impulsats per vapor o pressió d'aire i dirigits per cables contra bucs enemics. Després de morir i abans si es fes pública la seva invenció, l'anònim treball va arribar a les mans del capità Giovanni Luppis de l'Armada Austrohungara. Luppis havia dissenyat una llanxa conduïda mecànicament i dirigida per cables. En 1864, Luppis li va encarregar el treball a Robert Whitehead, un enginyer anglès que per aquell temps era gerent del Stabilimento Técnico Fiumano, una fàbrica a Fiume, Imperi austrohongarès (avui en dia Rijeka, Croàcia). Whitehead va quedar impressionat pel potencial d'aquesta arma i es va determinar a dissenyar i construir un torpede, capaç de recórrer una raonable distància sota l'aigua.\nA l'octubre de 1866 va estar llest el primer model, que la seva patent de fabricació va ser venuda a Àustria en 1867. Aquest model, realitzat en acer, tenia una velocitat d'11 a 22 km/h per a una distància de 183 m, impulsat per aire comprimit a una pressió de 2.400 KPa. Paral·lelament, l'inventor rus I. F. Aleksandrovskiy havia dissenyat també un torpede mòbil impulsat per aire, però Rússia va preferir el model Whitehead.\nWhitehead va seguir desenvolupant el seu invent i va oferir dos models més en 1868:\nLlargada, 11 peus 7 polzades; diàmetre, 14 polzades; pes, 346 lliures; càrrega explosiva, 40 lliures.\nLlargada, 14 peus; diàmetre, 16 polzades; pes, 650 lliures; càrrega explosiva, 60 lliures.\nEn tots dos, la velocitat era de 8-10 nusos i abast de 200 iardes. El preu era de 150 lliures esterlines per al petit i de 250 lliures esterlines per al model gran.\nEn 1877, Whitehead havia desenvolupat models amb velocitats de 18 nusos per a abast de 830 iardes i de 22 nusos per a un abast de 200 iardes, amb una pressió d'aire de 1100 psi.\nEl Regne Unit va comprar torpedes Whitehead en 1870 i a l'any següent va comprar els drets de fabricació. França, Alemanya, Itàlia i Rússia van ser els següents països que van comprar aquests torpedes, sent Xile en 1877 i Argentina en 1878, els primers a comprar-los a Amèrica. Whitehead va oferir al govern dels Estats Units la venda de la seva patent en 1869 per 75.000 dòlars i després en 1873 per 40.000 dòlars, rebutjant-les en ambdues ocasions perquè es confiava més en els torpedes que desenvolupava dins del país, encara que en 1892 es va arribar a un acord per fabricar cent torpedes Whitehead Mk 1 a un preu de 2.000 dòlars cadascun.\nWhitehead va confessar haver venut 1.500 torpedes en 1880 als següents països: Regne Unit, 254; Rússia, 250; França, 218; Alemanya, 203; Àustria, 100; Dinamarca, 83; Grècia, 70; Itàlia, 70; Portugal, 50; Argentina, 40; Bèlgica, 40; Xile, 26; Noruega, 26 i Suècia, 26.\nEl primer ús d'aquest torpede va ser en 1877 durant el Combat de Pacocha. Aquest mateix any, durant la Guerra Russo-Turca, dues llanxes van torpedinar al vapor turc Intibakh, però el primer atac realitzat amb èxit a una unitat de guerra va ser durant la Guerra Civil Xilena de 1891, quan va ser enfonsada en Caldera la fragata blindada Blanco Encalada de les forces congressistes, per part del caçatorpeder Almirante Lynch que estava del bàndol balmacedista.\nTorpede Tipus 93[modifica]\nEls torpedes més letals de la Segona Guerra Mundial eren els Tipus 93 japonesos, amb un diàmetre de 610 mil·límetres, capaços de partir en dos un destructor de l'època. Va resultar ser un dels més efectius durant la guerra, tenia una càrrega de 450 kg de TNT i un abast d'uns 32 km a més va ser el més ràpid de tots ja que podia arribar a 65 nusos a 2,5 metres de profunditat.\nEn utilitzar oxigen pur en lloc d'aire comprimit, es distingia per no deixar un rastre de bombolles de gasos no cremats, principalment nitrogen, en la seva trajectòria.\nTub de torpede aeri de defensa costanera[modifica]\nPosició de les quatre bateries d'artilleria costanera de la fortalesa d'Oscarsborg en relació amb el curs de Blücher (1939), durant la batalla de l'estret de Drøbak, inclosa una bateria de llançador de torpede aeri\nBateria de torpedes de defensa costanera\nPlataforma de llançament de torpedes de defensa costanera de la ciutat de Londres\nEl tub de llançament de torpede aeri de defensa costanera, va estar en ús durant la Segona Guerra Mundial, principalment per defensar els estrets o certes illes. Entre els seus assoliments, l'episodi més conegut és el cas del vaixell alemany Blücher (1939) enfonsat el 9 d'abril de 1940 durant la Batalla de l'estret de Drøbak a Noruega.\nEl seu ús ara està parcialment obsolet després de la generalització dels míssils antibuc, inclosos els de defensa costanera. No obstant això, el seu ús segueix sent rellevant en la defensa costanera d'illes o estrets. En tecnologia recent, el fabricant de torpedes DM2A4 també ha desenvolupat una llançador de torpedes mòbil (en remolc), després està equipat amb un masteler/antena de guia perquè normalment és guiat per cable.\nUn torpede actual, com el Mark-48, conté l'equivalent a 550 kg de TNT. Aquest explosiu veu maximitzat el seu efecte quan l'artefacte esclata sota la quilla de l'objectiu, en lloc de colpejar-lo lateralment. Quan la detonació ocorre sota la quilla, l'ona de pressió resultant eleva al navili, i pot trencar la seva quilla en el procés. Quan el navili descendeix novament, rep nous efectes destructius quan l'explosió en si mateixa travessa l'àrea prèviament danyada. L'efecte destructor combinat sol partir per la meitat objectius petits, i danyar severament navilis de més desplaçament. Com a exemple, el destructor Torrens de la imatge desplaçava 2.700 t.\nDiàmetres utilitzats en torpedes[modifica]\nEl diàmetre és la mesura bàsica per a distingir els torpedes, ja que ve determinada pel tipus de tub de llançament necessari. Tot i això és cert que torpedes amb el mateix diàmetre poden tenir una longitud i càrregues explosives (per tant un pes) molt diferents.\nAlguns dels diàmetres més utilitzats en la història de la guerra naval moderna són:\n324 mm (12,75 polzades) és el diàmetre més utilitzat en els torpedes lleugers (sovint des d'avions o destructors).\n450 mm era el diàmetre estàndard del torpedes lleugers de la Marina Imperial Japonesa, tot i que també fou utilitzat per la Marina Italiana.\n533 mm (21 polzades) és el diàmetre més utilitzat per a torpedes pesats per exemple:\nEls torpedes aliats de la Segona Guerra Mundial\nEls torpedes de la Kriegsmarine\nEls torpedes llançats pels submarins de la Marina Imperial Japonesa\nTorpedes moderns que segueixen l'estàndard de l'OTAN.\nAlguns torpedes soviètics i russos com els dissenys actuals antisubmarins.\n610 mm utilitzat en els famosos torpedes japonesos Tipus 93, torpedes de llarg abast i gran càrrega explosiva utilitzat en els creuers i alguns destructors japonesos de la Segona Guerra Mundial.\n650 mm és el diàmetre més gran utilitzat en els submarins nuclears de la Marina Russa.\n↑ «torpede». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.\n↑ CHANDLER B. BEACH. STUDENT'S REFERENCE WORK. Chicago: F. E. COMPTON AND COMPANY, 1914 [Consulta: 18 abril 2015].\n↑ 3,0 3,1 «Submarine Warfare». A: Hugh Chisholm. Encyclopædia Britannica (en anglès). 11a ed. Cambridge University Press, 1911.\n↑ «Cent anys de la Primera Guerra Mundial». número 143 de la revista SÀPIENS. Sàpiens. [Consulta: 18 abril 2015].\n↑ «Germany Torpedoes of World War II». http://navweaps.com.+[Consulta: 15 gener 2014].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Torpede\nPàgina web amb dades sobre armes navals, incloent torpedes de diverses nacions des dels seus inicis fins ara.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Torpede&oldid=30392047»


Realitat paral·lela (Joan-Marc Miralles)\nNo hem de deixar i no deixarem que el pensament únic de la realitat paral·lela de DA ens desanimi\n4 min. 16/03/2016 23:30\nSerà veritat que existeix una realitat paral·lela a Andorra? Des de dilluns passat em faig aquesta pregunta arran del discurs que va fer Vicenç Mateu. Havia de ser un discurs institucional, fet pel síndic general, exercint com a representant de TOTS els ciutadans i ciutadanes, en un dia en què se celebra la unitat nacional al voltant de la nostra Carta Magna, votada ara ja fa 23 anys. Però en lloc d’això vaig escoltar un míting polític, en què un conseller general de DA dividia el poble entre bons i mals andorrans, entre patriotes i conspiradors, que difonen una realitat paral·lela amb la complicitat de les obscures xarxes socials. Un discurs en el qual deixava clar que ells són la solució i els altres, tots els altres, som el problema. No sé si s’estava emetent la famosa pel·lícula 'Matrix', o bé ens estava explicant el 'Mite de la Caverna' de Plató.\nEscoltant i llegint les reaccions d’alguns participants en aquestes mateixes xarxes socials, començo a dubtar de quina és la realitat d’Andorra. Estem encara en un país amb un Estat de dret, democràtic i social? Si és el cas, aleshores s’hauria de tolerar, i fins i tot fomentar, la discrepància, l’esperit crític i la confrontació d’idees. S’hauria de donar veu i espai a les opinions divergents, opositores o minoritàries. S’haurien de respectar les institucions i tenir molta cura de la separació de poders. S’hauria de vetllar per l’interès general, actuant per sobre de partidismes exacerbats, amb total transparència. Però sembla que es vulgui escampar el convenciment que a Andorra no ens cal tot això, sols cal la paraula única, la veritat única, la realitat única que surt de la boca dels membres de DA, i només d’ells. Com no pot ser d’una altra manera, perquè són els elegits.\nPerò malauradament aquesta realitat única de DA xoca frontalment amb la percepció que molta gent tenim de la situació d’aquest país. Per enlloc veiem la sortida de la crisi, ni els milions d’inversió estrangera, ni la resolució del cas BPA, ni la creació de llocs de treball, ni els increments espectaculars de turistes. I més enllà de la percepció, també hi ha xifres que ens referenden en el que és la realitat, com per exemple les dades del mercat laboral que vénen de la CASS. Al 2015, la mitjana mensual de la massa salarial declarada a la CASS ha estat de 71.568.053 euros, el segon pitjor resultat dels últims 10 anys darrere l’any 2013. I no sols ha caigut el global de la massa salarial, el que també ens mostren aquestes dades és que el salari mitjà del 2015 ha retornat al nivell en el que estava al 2009, amb 1.988,48 euros/mes.\nI a la pregunta que m’estic fent des de dilluns no hi veig cap altra resposta sinó que qui viu en una realitat paral·lela són els membres de DA que ens governen. Una realitat que sols existeix en els discursos propagandístics, demagògics i populistes que apunten a mantenir els egos dels mateixos que els difonen. Mentrestant els problemes es van acumulant cada dia que passa, i es van amagant sota la catifa dels portaveus mediàtics afins i controlats. I en el moment que tocaria buscar la unitat amb els consensos necessaris per afrontar els reptes que tenim com a societat, divideixen i exclouen per seguir controlant el poder sense oposició.\nNo hem de deixar i no deixarem que el pensament únic de la realitat paral·lela de DA ens desanimi. Hem de seguir i seguirem treballant a SDP per aportar solucions, lluitant per tenir una societat més justa i amb oportunitats per a tothom. Hi ha d’altres maneres de fer i de veure les coses, i són tan reals i tan vàlides com qualsevol altra.


Hi vam trobar molta vida – CESC\nEls missioners ens van rebre calorosament. El P. Josep Rovira ens va acompanyar pels llocs on Claret havia estat a la ciutat de Vic. El P. Placide Sumbula va presidir l’Eucaristia a la Cripta-Sepulcre i ens va guiar pel museu. Estàvem molt emocionades en veure les pertinences del nostre Fundador; hi vam trobar molta vida. Després, el pare Carlos Sánchez ens va acompanyar en el recorregut per les instal·lacions del centre d’Espiritualitat Claretiana (CESC).\nVa ser una gran benedicció per a cadascuna de nosaltres fer aquesta experiència. Que l’esperit missioner del P. Claret segueixi enfortint la nostra fe, alimentant la nostra esperança i amor per a anunciar l’Evangeli com a Missioneres Claretianes.\nGnes. Amilbia, Aimerance, Bienvenue, Yuli, Lilian y Hoan, RMI.


Els museus d'Espanya dediquen a exposicions una mitjana del 28% de la superfície, segons una anàlisi Els museus d'Espanya dediquen a exposicions una mitjana del 28% de la superfície, segons una anàlisi\nEls museus d’Espanya dediquen a exposicions una mitjana del 28% de la superfície, segons una anàlisi\nTenen serveis complementaris per guanyar recursos davant les xifres de finançament i visitants\nEls principals museus d’Espanya dediquen una mitjana del 28% a espai d’exposició, sumant 70.884 metres quadrats: gairebé com tot el Museu del Louvre, el més gran del món, segons una anàlisi de l’Institut Coordenades sobre l’ús dels espais museístics espanyols.\nEls que tenen més proporció de superfície per a espai expositiu, per sobre de referents mundials com el Louvre de París i el British Museum de Londres, són el Museu Guggenheim Bilbao (46%), el Museu Nacional Thyssen-Bornemisza de Madrid (35,8%), el Museu d’Art Contemporani de Barcelona (Macba, 35%) i el Museu Nacional del Prado de Madrid (34%).\nEntre els museus que els segueixen en proporció d’espai expositiu estan el Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC de Barcelona, 27%), els Caixaforum de Madrid (25%) i de Barcelona (25%), el Picasso de Barcelona (21%), el Teatre-Museu Dalí de Figueres (21%) i el Reina Sofia (10,4%).\nCom a referència internacional, l’anàlisi cita quatre museus que estan entre els més grans del món però que no difereixen molt de l’estàndard espanyol en proporció de superfície expositiva: el Museu Nacional de la Xina (33,8%), el Museu del Louvre de París (29,9%) i el State of Hermitage de Sant Petersburg (28,7%).\nPer ciutats espanyoles, Madrid és la primera en visitants dels grans museus d’art i també en superfície d’exposició: suma 34.085 metres quadrats, per davant de Barcelona (22.474) i Bilbao (11.000 del Guggenheim).\nEl vicepresident executiu de l’Institut Coordenades, Jesús Sánchez Lambás, ha afirmat que els museus cerquen serveis complementaris, davant les xifres de finançament públic i l’avanç moderat de visitants.\n“En un context en què el finançament públic dels museus és decreixent, i malgrat comptar amb altres fonts d’ingressos com a institucions i empreses, els museus han de generar recursos propis” –diu–, venent entrades, amb publicacions, amb restauració o amb botigues.\nSegons dades del Private Art Museum Report de Larry’s List, a més de l’espai d’exposició, el 39% de museus privats tenen un jardí d’escultures a l’aire lliure, el 78% té les seves pròpies instal·lacions d’emmagatzematge d’art, el 53% té una botiga de regals o una llibreria, i el 43% restaurants i cafès.\nL’anàlisi constata que serveis com a restaurants i zones comercials en museus donen als visitants “una experiència més completa i contribueix a allargar els temps de visita”.\nL’Institut Coordenades és un centre d’estudi i anàlisi del disseny i implementació de polítiques públiques i econòmiques, mitjançant l’estudi de polítiques públiques, propostes i anàlisi econòmica, impacte i foment de l’activitat empresarial, i regeneració i democràcia.


La Generalitat formar� al catal� personal de l'ajuntament\nDissabte 17.11.2012 06:08\nDs. 17 de novembre del 2012\nEl govern catal� va aprovar el passat 13 de novembre la signatura d�un conveni entre el Departament de Cultura, el Consorci per a la Normalitzaci� Ling��stica (CPNL) i l�Ajuntament de Perpiny� que t� com a objectiu col�laborar en la formaci� en llengua catalana del personal del consistori ...>>\nAquesta �s la primera vegada que el consorci signa un acord espec�fic de formaci� en llengua catalana per a funcionaris i personal al servei d�una administraci� municipal a l�Estat franc�s. El Govern catal� oferir� tamb� suport log�stic i metodol�gic per realitzar cursos de catal� a trav�s de l�entorn virtual Parla.cat, una plataforma d�aprenentatge vers�til amb facilitat d�acc�s per a usuaris i professors, a trav�s de la Direcci� General de Pol�tica Ling��stica.\nA m�s a m�s, per mitj� del CPNL, formar� i assessorar� pedag�gicament el professorat de l�Ajuntament de Perpiny� i expedir� els certificats d�assoliment dels cursos. Per la seua banda, l�Ajuntament de Perpiny� assumir� l�organitzaci� i la infraestructura de suport local necess�ria per realitzar els cursos, aix� com les despeses de professorat.\nM�s sobre Col�laboraci� inter Pa�sos Catalans (305)\nTrobada per la Llengua i l'Educaci� a Palma (not�cia, 15/10/2014)\nLa nostra primera hist�ria de l�Alguer (not�cia, 13/07/2014)\nEls valencians, sols davant el perill? (Rosanna Cantavella) (testimoni, 06/05/2014)


Rule Version:6.6.507B (10/18/2013) - Administrative Rules of the State of Montana\nRule: 6.6.507B Prev Up Next\nRule Title: OPEN ENROLLMENT\nHistory Notes: History: 33-1-313, 33-22-904, 33-22-905, MCA; IMP, 33-22-902, 33-22-904, MCA; NEW, 1993 MAR p. 1487, Eff. 7/16/93; AMD, 1996 MAR p. 1637, Eff. 6/21/96; AMD, 1998 MAR p. 3269, Eff. 12/18/98; AMD, 2004 MAR p. 313, Eff. 2/13/04; AMD, 2005 MAR p. 1672, Eff. 9/9/05; AMD, 2009 MAR p. 1107, Eff. 7/17/09; AMD, 2013 MAR p. 1819, Eff. 10/18/13\n6-237 3/17/2018 Current History: 33-1-313, 33-22-904, 33-22-905, MCA; IMP, 33-22-902, 33-22-904, MCA; NEW, 1993 MAR p. 1487, Eff. 7/16/93; AMD, 1996 MAR p. 1637, Eff. 6/21/96; AMD, 1998 MAR p. 3269, Eff. 12/18/98; AMD, 2004 MAR p. 313, Eff. 2/13/04; AMD, 2005 MAR p. 1672, Eff. 9/9/05; AMD, 2009 MAR p. 1107, Eff. 7/17/09; AMD, 2013 MAR p. 1819, Eff. 10/18/13; AMD, 2015 MAR p. 1049, Eff. 7/31/15; AMD, 2018 MAR p. 572, Eff. 3/17/18.\n6-216 7/31/2015 3/17/2018 History: 33-1-313, 33-22-904, 33-22-905, MCA; IMP, 33-22-902, 33-22-904, MCA; NEW, 1993 MAR p. 1487, Eff. 7/16/93; AMD, 1996 MAR p. 1637, Eff. 6/21/96; AMD, 1998 MAR p. 3269, Eff. 12/18/98; AMD, 2004 MAR p. 313, Eff. 2/13/04; AMD, 2005 MAR p. 1672, Eff. 9/9/05; AMD, 2009 MAR p. 1107, Eff. 7/17/09; AMD, 2013 MAR p. 1819, Eff. 10/18/13; AMD, 2015 MAR p. 1049, Eff. 7/31/15.\n6-203 10/18/2013 7/31/2015 History: 33-1-313, 33-22-904, 33-22-905, MCA; IMP, 33-22-902, 33-22-904, MCA; NEW, 1993 MAR p. 1487, Eff. 7/16/93; AMD, 1996 MAR p. 1637, Eff. 6/21/96; AMD, 1998 MAR p. 3269, Eff. 12/18/98; AMD, 2004 MAR p. 313, Eff. 2/13/04; AMD, 2005 MAR p. 1672, Eff. 9/9/05; AMD, 2009 MAR p. 1107, Eff. 7/17/09; AMD, 2013 MAR p. 1819, Eff. 10/18/13\n6-184 7/17/2009 10/18/2013 History: 33-1-313, 33-22-904, 33-22-905, MCA; IMP, 33-22-902, 33-22-904, MCA; NEW, 1993 MAR p. 1487, Eff. 7/16/93; AMD, 1996 MAR p. 1637, Eff. 6/21/96; AMD, 1998 MAR p. 3269, Eff. 12/18/98; AMD, 2004 MAR p. 313, Eff. 2/13/04; AMD, 2005 MAR p. 1672, Eff. 9/9/05; AMD, 2009 MAR p. 1107, Eff. 7/17/09.\n9/9/2005 7/17/2009 History: 33-1-313, 33-22-904, and 33-22-905, MCA; IMP, 33-22-902 and 33-22-904, MCA; NEW, 1993 MAR p. 1487, Eff. 7/16/93; AMD, 1996 MAR p. 1637, Eff. 6/21/96; AMD, 1998 MAR p. 3269, Eff. 12/18/98; AMD, 2004 MAR p. 313, Eff. 2/13/04; AMD, 2005 MAR p. 1672, Eff. 9/9/05.


Arteneu | Ateneu Santfeliuenc\nL’Ateneu Santfeliuenc va iniciar l’any 2015 un programa estable d’exposicions sota el nom d’Arteneu, amb la col·laboració amb el Cercle de Belles Arts de Sant Feliu de Llobregat. Aquestes mostres son una eina de difusió artística de la nostra ciutat amb exposicions col·lectives i individuals d’artistes santfeliuencs, i procuren abarcar diferents disciplines.\n• Apropar la creació artística d’artistes locals a la ciutadania mitjançant la creació d’un programa anual d’exposicions; diversificar en funció de la temàtica presentada: conferències, mini-tallers, xerrades…\n• Afegir una dimensió social, diversificada i més interactiva que la sola contemplació de la producció artística per part dels assistents, fomentar valors socials a través de l’art.\nPROPERA EXPOSICIÓ ARTENEU:\nDel 17 al 27 de maig de 2022 · Aula de Cultura de l’Ateneu\nHans Rott · Exposició de M. Antònia Hernàndez Subirachs\nInauguració el dimarts 17 de maig, a les 20 h.\nHorari d’obertura, de dimarts a divendres, de 17 a 21 h.


Naüm d'Ohrid - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nsant Naüm d'Ohrid\nIcona oriental, s. XIII-XIV\nСвети Наум Охридски (Sveti Naum Ohridski)\n23 de desembre de 910\nOhrid (Primer Imperi Búlgar, avui República de Macedònia)\nMonestir de Sant Naüm (Ohrid, Macedònia)\n18 de gener i 16 de juliol (calendari gregorià); 5 de gener i 3 de juliol (calendari julià); 27 de juliol (festa dels Set Sants de Bulgària)\nUn dels Set Apòstols de Bulgària\nCom a bisbe, amb un llibre\nNaüm d'Ohrid o de Preslav (Bulgària?, ca. 830 - Ohrid, actual República de Macedònia, 23 de desembre de 910) fou un eclesiàstic, escriptor i erudit eslau. És venerat com a sant per diverses confessions cristians.\nSón poques les dades sobre la seva vida. Climent d'Ohrid en parla a la seva biografia dels sants Ciril i Metodi: era membre de la missió d'aquests dos sants a la Gran Moràvia i en 867 fou ordenat sacerdot a Roma.\nEn 885 Naüm fou expulsat de la Gran Moràvia després d'haver estat empresonat per haver-se mostrat hostil envers la imposició de sacerdots germànics. Aquell any o poc després arribà a Pliska acompanyat de Climent d'Ohrid, Sava, Angelari i potser Gorazd (encara que algunes fonts el donen per mort en aquest temps).\nNaüm fou un dels fundadors de l'Escola Literària de Pliska, on treballà entre 886 i 893 com a professor i estudiós. Quan Climent fou ordenat bisbe de Drembica (Velika) en 893, Naüm continuà la seva activitat intel·lectual a l'Escola Literària d'Ohrid.\nEl 905 Naüm fundà un monestir prop del llac d'Ohrid, que prengué el seu nom i on morí i fou sebollit.\nL'Església Ortodoxa el recorda el 20 de maig i el 23 de desembre segons el calendari julià reformat (5 de gener u 3 de juliol segons el calendari julià.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Naüm d'Ohrid\nÖkumenisches Heiligenlexikon. "Nahum von Ohrid"\nConférence Mondiale sur le Dialogue Interreligieux et Intercivilisationnel, Ohrid 2010 : Le monastère “St. Naum”\nISNI: 0000 0000 7859 2844\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Naüm_d%27Ohrid&oldid=17686809»\nSants de la República de Macedònia\nSants morts al segle X\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 oct 2016 a les 13:06.


URL d'accés directe:https://santfeliu.cat/go.faces?xmid=23240&caseid=sf:9807\nAlta o canvi de domicili en el padró d'habitants\nÉs la tramitació necessària per inscriure's o fer un canvi de domicili en el padró municipal d'habitants de Sant Feliu de Llobregat, en els següents supòsits:\nPer canvi de residència des d’un altre municipi o país.\nPer canvi de domicili dins del municipi.\nPer omissió, quan es resideix habitualment en el municipi sense estar inscrit en el padró i es desconegui estar empadronat en altre municipi.\nRealitzant la tramitació en línia disponible en aquesta pàgina adjuntant el Full padronal per altes i canvi de domicili (pdf) i la documentació necessària que s’indica més avall.\nSi el tràmit el fan més persones que la que signa la sol.licitud, cal adjuntar les autoritzacions de totes les persones majors d’edat a fer el tràmit en el seu nom.\nÉs necessari disposar de certificat digital: DNI electrònic, idCAT, certificat de la Fábrica Nacional de Moneda y Timbre o l’idCAT Mòbil. La documentació ha de ser en formats de: Microsoft Office, LibreOffice, OpenOffice, Adobe Acrobat PDF, imatges en BMP, JPG, PNG, GIF.\nAmb cita prèvia a l'Oficina d'Atenció Ciutadana. Per aquest canal, en el cas de no assistir totes les persones majors d’edat que fan l'alta o el canvi de domicili, cal aportar l’autorització a fer el tràmit en el seu nom.\nQualsevol persona física major d'edat que estigui en els supòsits indicats a l'inici d’aquesta pàgina.\nS'ha de fer quan es produeixi algun dels supòsits relacionats a l'inici d’aquesta pàgina.\nDocumentació d'identitat de totes les persones que han de fer el tràmit:\nPersones de nacionalitat espanyola: DNI\nPersones estrangeres comunitàries: Targeta de residència en vigor o Certificat de Registre de Ciutadà de la Unió, juntament amb la cèdula d'identitat o passaport en vigor.\nPersones estrangeres no comunitàries: Targeta de residència o passaport en vigor.\nEn el cas d'habitatges desocupats: Escriptura de compra venda o contracte d'arrendament, juntament amb el darrer rebut derivat del pagament d'aquest, o última factura d'empresa subministradora d'aigua, electricitat o gas on consti el domicili i el nom del titular.\nEn el cas d'habitatges on ja constin persones empadronades: Autorització d'alguna persona, major d'edat, que figuri empadronada en el domicili i disposi d'algun títol acreditatiu de la possessió de l'habitatge, el qual s’haurà d’aportar.\nEn el cas que el domicili no sigui propi i a més estigui desocupat: Autorització de la persona propietària o llogatera de l'habitatge amb aportació d'escriptura o contracte d'arrendament, juntament amb el darrer rebut derivat del pagament d'aquest.\nLlibre de família o inscripció registre civil o partida de naixement.\nEn el cas d’haver de donar d’alta o fer un canvi al padró d’una persona menor d’edat a un domicili on només consti un sol dels progenitors, la sol·licitud l’hauran de signar tots dos o bé caldrà presentar l’autorització del progenitor que no convisqui en el domicili d’empadronament.\nExcepcionalment, quan sigui impossible aconseguir la signatura del progenitor que no conviu en el domicili d’empadronament, caldrà presentar una declaració responsable de que ambdós ostenten la guarda i custòdia i que no existeix resolució judicial que es pronunciï al respecte.\nQuan la guarda i custòdia sigui atribuïda a un sol progenitor cal aportar la resolució judicial juntament amb una declaració responsable en la que es digui que l’esmentada resolució està en vigor.\nDocumentació necessària per a l’alta per naixement\nTota la documentació relacionada anteriorment aplicable a menors d’edat.\nEn el cas de no poder aportar qualsevol de la documentació indicada, per tenir una situació personal especial no descrita en aquesta pàgina, cal consultar prèviament el cas a través de oac@santfeliu.cat o al telèfon 93 685 80 01.\nAixí mateix, per qualsevol dubte o aclariment us podeu adreçar a l'Oficina d'Atenció Ciutadana per qualsevol dels seus canals de contacte.\nTràmit instància general tramitar\nFull padronal per altes i canvis de domicili (pdf)\nDeclaració responsable sense resolució (docx)\nDeclaració responsable amb resolució de custodia (docx)\nAutorització de progenitor (docx)\nAutorització a tercera persona per tramitar l'empadronament (doc)\nAutorització del titular de l'habitatge (doc)\nVolant de convivència o col·lectiu\nCertificat d'empadronament de convivència o col·lectiu


Entrenaments oberts a la UESC a partir del 4 de maig. #BeUESC! | UESC\nEntrenaments oberts a la UESC a partir del 4 de maig. #BeUESC!\nA partir del proper mes de maig la UESC inicia els entrenaments oberts amb nois i noies nascuts abans de l’any 2005\nEl primer entrenament obert en l’àrea masculina serà el dimecres 4 de maig; en l’àrea femenina el primer entrenament arribarà el divendres 6 de maig\nTots els inscrits seran benvinguts/des a formar part de la familia de la UESC i hauran de comunicar l’interès en els entrenaments oberts a través d’un formulari online o bé enviant un correu a l’adreça info@uesc.cat\nA la UESC t’obrim les portes d’una gran família\nENTRENAMENTS OBERTS ÀREA FEMENINA #BeUESC\nEntrenaments oberts per a noies (data límit de naixement any 2004 fins a sènior) cada divendres, a partir del mes de maig i fins a les vacances d’estiu, de 17:30 a 18:30 h al PAV 1 de la ZEM Rambla del Celler.\nENTRENAMENTS OBERTS ÀREA MASCULINA #BeUESC\nEntrenaments oberts per a nois (data límit de naixement any 2004 fins a sènior) tots els dimecres des del mes de maig i fins a les vacances d’estius, de 17:15 a 18:15 h al PAV 1 de la ZEM Rambla del Celler, i els divendres de 17:15 a 18:45 h al pavelló de l’Escola Joan Maragall.\nInscripcions a través del formulari online\nSegueix a la UESC a Facebook i Twitter @UESC_SantCugat\nÀrea femenina, Àrea masculina, BeUESC, Entrenaments oberts, Sant Cugat del Vallès, Temporada 2015-2016, UESC, Vine a la UESC\nPilar Bladé nomenada nova vocal de Salut de la UESC\nPlantilla Office24 de la jornada: Infantil Blanc UESC


El Grup Cooperatiu TEB va inserir laboralment a 80 persones dins de l’empresa ordinària durant l’any 2018 - Diari de la Discapacitat\nEl Grup Cooperatiu TEB va inserir laboralment a 80 persones dins de l’empresa ordinària durant l’any 2018\nDe les 80 persones, 53 eren persones amb discapacitat // Foto: Grup Cooperatiu TEB\nEl servei d’inserció laboral del Grup Cooperatiu TEB, a través del Programa Incorpora, va poder atendre 154 persones l’any 2018, entre les quals es van realitzar un total de 80 insercions laborals en empresa ordinària, 53 d’elles de persones amb discapacitat. Això suposa un increment de les insercions de prop del 20% respecte l’any anterior. Quant a prospecció, es van visitar 54 empreses, de les quals 13 van acabar contractant, 5 d’elles per primer cop.\nUn any més, el Grup Cooperatiu TEB, juntament amb altres 96 entitats de la província de Barcelona, va formalitzar el passat mes de gener la renovació amb el Programa Incorpora de la Fundació La Caixa que té com a objectiu facilitar l’accés al mercat laboral ordinari dels col·lectius en risc d’exclusió social.


» Llibres lliures. 11 de Abril: Especial “Día del Libro” Biblioteca Facultat de Belles Arts de València – UPV\n« ACTIVITATS DIA DEL LLIBRE BIBLIOTECA BELLES ARTS Llibres lliures. 14 de Abril: Catàlegs d’Art. »\nDate : 9 abril 2014


From Cardinal Seán’s blog. Published 12/19/2008. Local.


Només un 2% dels edificis construïts després de 2011 són universalment accessibles - URV Activ@\nEl confinament ha mostrat la situació en què viuen les més de 100.000 persones amb mobilitat reduïda que mai poden sortir de casa per la falta d'accessibilitat\nD’acord amb l’estudi “L’accessibilitat del nou habitatge a Espanya” elaborat per la Fundació Mútua de Propietaris i la Càtedra UNESCO d’Habitatge de la Universitat Rovira i Virgili, només un 2% dels edificis construïts després de 2011 són universalment accessibles tot i que ja s’haurien d’haver construït d’acord amb el marcat per la Llei sobre accessibilitat i no discriminació de les persones amb discapacitat.\nA l’Estat espanyol, on hi ha 9,8 milions d’edificis destinats a habitatges, 2,5 milions de persones tenen problemes de mobilitat, 608.000 viuen soles a casa i 100.000 no en surten mai.\nL’informe “L’accessibilitat del nou habitatge a Espanya" ha analitzat i comparat el grau d’accessibilitat dels habitatges construïts abans i després de 2011, tant des del punt de vista de l’accessibilitat universal, com des de l’òptica de l’accessibilitat legal.\nDes del punt de vista de l’accessibilitat universal s’ha millorat lleugerament, passant d’un 0,6% en els immobles construïts abans de 2011 a un 2% en aquells construïts després de 2011. Pel que fa a “l’accessibilitat legal”, només un 5% dels edificis construïts després de 2011 són totalment accessibles en tots els seus punts (en l’itinerari des del carrer a la porta del pis), tot i que ja van haver de construir-se d’acord amb els requisits que marca la llei.\nSi ens centrem en el porter automàtic, en el 31% dels casos no ho poden fer servir persones amb cadires de rodes i en un 48% dels casos no és videoporter, sent destacable que un 2% no tingui porter automàtic. Avançant una mica més, el 45% de les portes d’entrada a l’edifici no s’aguanta sola ni es tanca lentament i el 35% són pesades.\nPel que fa als elements previs a l’entrada, als immobles de nova construcció encara segueixen existint un 30% d’entrades amb esglaons o escales, un 54% no té rampa i només un 8% té elevadors elèctrics. A més, en el cas que hi hagi rampa, el principal problema és que no té baranes a banda i banda (44%) o que està excessivament inclinada (16%).\nNo obstant això, l’accessibilitat de l’ascensor segueix sent la pitjor de tot el recorregut. “Encara que els edificis sense ascensor han passat de ser un 21% per als pisos construïts abans de 2011 a un 3% per als construïts a partir de llavors, n’hi ha que es tanquen massa aviat (16%), en alguns no hi ha botons en sistema Braille (20%) i en altres no s’anuncien els pisos amb àudio (55%)”, explica el professor Sergio Nasarre, director de la Càtedra UNESCO d’Habitatge de la URV.\nSi avancem cap al garatge, l’estretor de les places continua sent un inconvenient per a les persones amb mobilitat reduïda en un 53% dels casos, mentre que, si ens acostem a les zones amb serveis comuns, com jardins o piscines, cal esmentar que ha experimentat una considerable millora en els habitatges construïts a partir del 2011, arribant a ser universalment accessibles un 74% (del 57% registrat en els immobles anteriors a 2011).\nL’estudi “L’accessibilitat del nou habitatge a Espanya”, realitzat entre prop de 450 edificis d’habitatges construïts a partir del 2011 durant els mesos de confinament, ha posat també sobre la taula la necessitat de prendre determinades mesures de seguretat i distanciament social tenint en compte les especials necessitats d’accessibilitat de les persones amb mobilitat reduïda.\n“Els edificis haurien de comptar amb un espai habilitat, suficientment aïllat i accessible a l’entrada per utilitzar i tractar amb seguretat el material de protecció. A més, els accessos s’haurien de dissenyar per a evitar la propagació de potencials virus i els edificis que comptin amb patis interiors i amb zones comuns haurien de assegurar-se que poden ser compartits per diverses persones mantenint la deguda distància de seguretat respectant l’accessibilitat universal”, apunta la vicepresidenta de la Fundación Mutua de Propietarios, Laura López Demarbre.\nArxivat a: Càtedra UNESCO d'Habitatge, Departament de Dret Privat, Processal i Financer


Presentació nova web, nou blog i nous projectes | Imatge més Comunicació, agència de publicitat, disseny gràfic i comunicació.\nImatge més Comunicació, agència de publicitat, disseny gràfic i comunicació. Blog Nova web, nou blog i nous projectes\nEntreu, us convido a participar en la nova etapa digital d’Imatge més Comunicació i desitjo que us agradi, i és que en aquesta nova web volem que us hi trobeu molt còmodes.\nAra podreu visualitzar la majoria dels nostres projectes, bé, no tots, però paciència, perquè hi estem treballant, però si que podreu anar veient què fem i com ho fem d’una manera àgil i pràctica.\nTambé m’agradaria que aquest fos un espai on hi trobéssiu continguts interessants sobre el nostre sector i per això he volgut iniciar un blog amb informació i amb entrevistes per conèixer experiències empresarials en comunicació, publicitat i màrqueting digital.\nUs proposo un lloc obert al diàleg, al coneixement i a l’actualitat on compartir opinions i emocions amb els lectors, però també amb altres professionals que ens acompanyen i/o ens han acompanyat durant tot el nostre trajecte empresarial.\nPer cert, un trajecte que aviat ja complirà els 10 anys de vida!\nPer acabar, vull aprofitar ara aquestes línies i l’inici d’aquesta nova etapa per agrair a tots ells la seva confiança, suport i complicitat fins el dia d’avui, ja que sense ells això no hagués estat possible.


Para acceder a los documentos con el texto completo, por favor, siga el siguiente enlace: http://hdl.handle.net/2117/105599\nUniversitat Politècnica de Catalunya. Departament de Teoria del Senyal i Comunicacions; Universitat Politècnica de Catalunya. Departament d'Arquitectura de Computadors; Universitat Politècnica de Catalunya. GPI - Grup de Processament d'Imatge i Vídeo; Universitat Politècnica de Catalunya. CAP - Grup de Computació d'Altes Prestacions\nThis work is partially supported by the Spanish Ministry of Economy and Competitivity under contract TIN2012-34557, by the BSC-CNS Severo Ochoa program (SEV-2011-00067), by the SGR programmes (2014-SGR-1051 and 2014-SGR-1421) of the Catalan Government and by the framework of the project BigGraph TEC2013-43935-R, funded by the Spanish Ministerio de Economia y Competitividad and the European Regional Development Fund (ERDF). We also would like to thank the technical support team at the Barcelona Supercomputing center (BSC) especially to Carlos Tripiana.\nCampos Camunez, Victor; Jou, Brendan; Giró Nieto, Xavier; Torres Viñals, Jordi; Chang, Shih-Fu\nBellver, Míriam; Giró Nieto, Xavier; Marqués Acosta, Fernando; Torres, Jordi


4 signes de que el vostre restrenyiment impedeix un viatge al ER | CAT.Lamareschale.org\n4 signes de que el vostre restrenyiment impedeix un viatge al ER\nEsbrinar si es tracta d'alguna cosa més seriosa.\nEls autors de l'estudi no van poder dir per què tantes persones van a l'hospital per al restrenyiment, encara que assenyalen que experimentar dolor abdominal pot ser una raó i que la gent en l'assegurança finançat pel govern tenen més probabilitats d'anar a la sala d'emergències que a la recollida en -Home tractaments.\nEn la seva major part, vostè hauria de ser capaç de tenir cura de la constipació a casa.\nI encara que moltes persones es van espantar si no poden anar al bany durant uns dies, que no és una emergència mèdica, diu Robynne Chutkan, MD, 1 gastroenteròleg en Chevy Chase, Maryland, i autor de Gutbliss: un pla de 10 dies inflar a Ban, a eliminar les toxines, i bolcat el seu equipatge digestiu.\nNo obstant això, si ha passat una setmana des de l'últim moviment intestinal i que hagi provat a la llar tractaments sense èxit, això és un bon moment per trucar al seu doctor per programar una visita a l'oficina, diu Chutkan, en lloc de l'obstrucció de la ER sala d'espera (ho sento, vam haver!).\nDit això, si vostè està experimentant dolor sever, juntament amb el seu restrenyiment, hi ha la possibilitat que en realitat podria ser un símptoma d'un problema més gran, i en aquest cas, un viatge a la sala d'emergència podria salvar la vida.\nAixò és el que necessita saber:\nQuan vostè ha de visitar la sala d'emergències\nSi a més de restrenyiment, experimenta una combinació de qualsevol d'aquests quatre símptomes dolor abdominal greu, una incapacitat per expulsar gasos, vòmits, distensió abdominal i l'estómac, que en realitat podria tenir una obstrucció intestinal.\nAquest és un problema greu que sens dubte mereix un viatge a la sala d'emergències, diu Chutkan.\nRecordeu que el dolor d'una obstrucció intestinal és intensa, molt més que qualsevol dolor que se sent de restrenyiment, diu Chutkan.\nUna obstrucció intestinal es produeix quan l'intestí petit o gran es bloqueja.\n"Una obstrucció completa és el que necessita tractament urgent", diu Chutkan, mentre que un bloqueig parcial, que pot ser causada per les condicions gastrointestinals crònics com la malaltia de Chron, no requereixen atenció mèdica (que pot ser tractada pel consum de menjars més petites i freqüents, diu Chutkan).\nUna de les causes d'una obstrucció completa és el restrenyiment perllongat, el que condueix a excrements dures i seques es queda enganxada en el recte.\nEl dolor d'una obstrucció prové de les entranyes d'estirament, diu Chutkan, i es deixa només, això pot conduir a una perforació intestinal.\n(Això és quan un forat formes a través de l'estómac, l'intestí gros o l'intestí prim. Es pot dir ouch?) Quan es tracta de tractament, Chutkan diu un metge posaria un tub pel nas per aspirar tot i descomprimir l'intestí.\nCom tractar el restrenyiment a la llar\nLa correcció per al restrenyiment regulars ol 'és en realitat bastant simple.\n"La gent vol remeis més atractiu que l'aigua, fibra i fer exercici, però el 90 per cent de les vegades, això és el que necessiten [per alleujar el restrenyiment]," diu Chutkan.\n" 'Si vostè no està en moviment, ni les seves entranyes.'\nAugmentar el consum de fibra no processada a partir de fonts naturals, com fruites, verdures i llegums, i assegurar-se que està pujant el seu consum d'H20 a moure tot suaument a través del seu sistema.\nSi això no funciona, proveu amb un suplement de fibra o d'un a dos cullerades de pela de psyllium pur (es pot trobar això en un producte com el Metamucil) amb abundant aigua, diu Chutkan.\nEls laxants com Miralax són l'última línia de defensa.\n"L'important és que la femta és la matèria de rebuig", diu Chutkan.\n"És tòxic, i no se suposa que ser donant voltes al còlon durant diversos dies a la vegada."\nAixí que fins i tot si els seus símptomes no són prou dolenta en aquest moment per tu per dirigir a l'hospital, això no vol dir que no ha de solucionar tractar de resoldre el problema.\n5 maneres de lluitar contra les ITU - o calmar els símptomes si ja teniu un


CINEMA MUNICIPAL 16 DE DESEMBRE DE 2018 - HORTA DE SANT JOAN CINEMA MUNICIPAL 16 DE DESEMBRE DE 2018 - HORTA DE SANT JOAN\nHome » CINEMA MUNICIPAL 16 DE DESEMBRE DE 2018\nCINEMA MUNICIPAL 16 DE DESEMBRE DE 2018\nPosted by ajuntament on des. 7, 2018 in |\n16/12/2018 @ 18:00\nLA CASA DEL RELOJ DE LA PARED\nDirecció Eli Roth\nGuió Eric Kripke (Novela: John Bellairs)\nFotografia Rogier Stoffers\nActors Owen Vaccaro, Jack Black, Cate Blanchett, Kyle MacLachlan, Colleen Camp, Renée Elise Goldsberry, Sunny Suljic, Ricky Muse, Braxton Bjerken, Perla Middleton, Charles Green, Demetri Landell, Alli Beckman, Van Marten, Chris Adams, Aaron Beelner\nGénere Fantástic. Aventures | Casas encantadas. Magia. Brujería


Casa Do Antonio Velas Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRua Infante D. Henrique 21, Velas, Velas, Portugal, 9800-554 - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Do Antonio\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Velas, Casa Do Antonio és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Aeroport de São Jorge.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Velas. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, lloguer de cotxes, servei de bugaderia, caixa forta, botigues a l'hotel.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Casa Do Antonio és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Velas.\nNúmero d'Identificació Fiscal local / Llicència de lloguer: 234/AL\nFin lille hotel , god service”\nGod morgenmad , lille hotel ( 7 værelser ) , central beliggenhed .\nGodt lille hotel med venlig betjening og gode værelser , der er mulighed for at få madpakke med på vandretur som er hovedattraktionen på øen . Der er daglig udvalg af lokale kager og frugt som man frit kan tage .


Tècnics d'Hisenda denuncien tracte de favor a les multinacionals - Diari de Girona\nTècnics d'Hisenda denuncien tracte de favor a les multinacionals\nGestha assegura que si s'igualés la seva càrrega fiscal a la que tenen les pimes es recaptarien 8.250 milions més\nmadrid | efe/ddg 10.12.2014 | 08:37\nEspanya recaptaria 8.250 milions d'euros anuals si la càrrega fiscal de les multinacionals s'equiparés a la de les pimes, que actualment paguen de mitjana un 16% sobre el seu resultat comptable positiu, davant de l'escàs 5,3% de tipus efectiu de les companyies trasnacionale, amb prou feines un terç de la tributació real de les pimes. Així ho va assegurar el sindicat de tècnics del Ministeri d'Hisenda (Gestha), el mateix dia que el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, va exigir una "taxa Google" a Espanya per gravar el 30% dels beneficis de les operacions d'"enginyeria fiscal transfronterera", una mesura similar a la ja anunciada pel primer ministre britànic, David Cameron, i que a Regne Unit amb prou feines aportaria 250 milions d'euros anuals, una quantitat insignificant en comparació dels beneficis multimilionaris de les grans corporacions.\nGestha destaca que la proposta del líder socialista solament seria efectiva si els països europeus aprovessin un tipus mínim incondicional per a l'Impost de Societats, per sota del com no es podrien fer rebaixes per competir per la seu de les multinacionals estrangeres, una pràctica que en l'actualitat perjudica la recaptació tributària dels països de la UE.\nPer aquest motiu, mentre no s'arriba a un acord comunitari per implantar una base imposable comuna i un tipus impositiu mínim, Gestha recomana que s'arribi a un terme mitjà més pràctic i efectiu com l'equiparació del tipus impositiu efectiu entre multinacionals i pimes, ja que, per adoptar mesures com la "taxa Google", és necessari revisar la normativa fiscal per concretar com poden tributar els beneficis que no queden reflectits en la comptabilitat de les empreses. Segons Gestha, les multinacionals i les companyies espanyoles amb majors ingressos -amb prou feines suposen el 0,6% de tot el teixit empresarial- acaparen el 100% de les reduccions fiscals netes del resultat comptable, la qual cosa suposa una pèrdua d'ingressos màxima per a l'Estat d'uns 9.000 milions d'euros anuals.