La Cuina de l'Eri: Pastís de carbassa i pastanaga amb crema i escuma de taronja\nPastís de carbassa i pastanaga amb crema i escuma de taronja\nEn un dels tallers del Bon Preu ens van ensenyar a fer un pastís de carbassa, taronja i poma. Realment el vaig trobar deliciós. Havia fet algun pastís amb carbassa i/o pastanaga i tot i que eren bons, no m’acabaven de fer el pes. Potser es que havia utilitzat la carbassa cuita...\nAl dia següent ja l’havia fet i amb el mateix resultat: Excel·lent. Però com no en tenia prou, vaig fer una segona versió que és la que avui us porto, on en el mateix pastís vaig afegir pols de taronja i granet d’ametlla.\nA més, el vaig farcir d’una crema de taronja i el vam acompanyar amb una escuma de taronja, així podria estrenar per fi el sifó!\nPer a un motllo de 26 cm\n400 grams de sucre morè (es pot utilitzar sucre blanc o fructosa, però no queda igual)\n1 c/p d’impulsor\n½ c/p bicarbonat\n1 c/p canyella en pols\n¼ c/p de gingebre\n1 c/p pols de taronja (opcional)\n4 Ous L (65 grams)\n100 grams de pastanaga ratllada\n100 grams de carbassa ratllada\n100 grams de poma ratllada\nIngredients per a la crema de taronja:\n350 ml de suc de taronja natural\n50 grams de farina de panís\n70 grams de sucre\n2 rovells d’ou M\n50 ml de licor de mandarina (opcional)*\n*substituir per 50 ml més de suc de taronja si no es posa\nIngredients per a l’escuma de taronja:\n400 ml de suc de taronja envasat\nSucre fi al gust (jo he posat 50 grams)\nPre escalfar el forn a 170º.\nEn un bol, barregem tots els ingredients secs.\nEn un altre bol muntem els ous (no cal que doblin el volum) i barregem amb la resta d’ingredients.\nIncorporem els ingredients secs als humits i barregem fins que quedi una massa homogènia.\nEncamisem el motllo (pintar amb mantega i farina) i aboquem la mescla en el motllo.\nCoure uns 40 minuts amb funció ventilador si és possible. Comprovar abans de retirar del forn que estigui cuit, punxant amb un escuradents que surti net.\nPreparació de la crema de taronja:\nPosar la fulla de gelatina a hidratar amb aigua.\nBarregem 150 ml del suc de la taronja amb el licor i la farina de panís fins que quedi dissolta.\nEn un cassó, posem els rovells, el sucre i 200 ml del suc de taronja i portem al foc suau sense parar de remenar.\nQuan arrenqui el bull, baixem el foc al mínim i afegim la barreja de la farina de panís i continuem remenant fins que espesseixi.\nRetirem el cassó del foc i afegim la gelatina escorreguda amb les mans. Remenem i passem la crema a un recipient fins que es refredi. Tapem a pell amb paper film per que no es faci crosta. Un cop fred passem a la nevera fins el moment de la seva utilització.\nNota: Aquesta crema és molt espessa per a l´’us que li volia donar. Si la voleu més clara, reduir la quantitat de farina de panís a 35 grams.\nPreparació de l’escuma de taronja:\nPosar gelatina a hidratar amb aigua.\nBarregem 100 ml del suc de la taronja amb el sucre i posem a escalfar sense que arrenqui a bullir. Afegim la gelatina prèviament escorreguda amb les mans i remenem fins que es dissolgui. Afegim la resta de suc i remenen.\nAboquem la mescla al sifó, posem una càpsula, agitem i deixem a la nevera un mínim de 4 hores.\nObrim el pastís per la meitat, posem una capa de crema i tapem. Acompanyem amb l’escuma de taronja.\nPublicat per La cuina de l'Eri a 8:22\nDelicias Baruz 3 de febr. 2012, 8:56:00\nIdeal para empezar el fin se semana. Un lujo de postre. Un abrazo, Clara.\nHelena 3 de febr. 2012, 9:09:00\nLa combinació de carbassa i pastanaga pel pastís és molt encertada, però si ho farceixes de crema de taronja, a més a més del color preciós l'acabes convertint en un pastís de festa festa.\nMolt bona idea ;)\nKristalle 3 de febr. 2012, 9:31:00\nOooh!!! quin postre!!! sembla molt bó!!!\nespero la teva visita, ah, i et segueixo\nla cocina de frabisa 3 de febr. 2012, 9:36:00\nQue receta tan buena, Elena, me encanta y sobre todo,¡¡¡una receta para el sifón!! que con lo caro que es lo tengo muerto de risa, me gusta todo pero ya verás el provecho que le voy a sacar a la espuma de naranja\nMiquel 3 de febr. 2012, 9:36:00\nno solo has hecho el pastis del Pep sino que le has dado la vuelta para hacerlo a tu gusto personal, esto es magnifico y encuentro que queda mejor asi,es una combinacion perfecta.La presentacion fantastica\nEmpieza a sacar humo el sifon ya jajja\nIsabel 3 de febr. 2012, 9:39:00\nOye, cómo me gusta el catalán, qué bien suena!!! eso de toronja es que es maravilloso, como este dulce!! qué maravilla...\nAna-Experimento en la cocina 3 de febr. 2012, 10:12:00\nQué maravilla, Elena. Yo también suelo hacer uno parecido y la calabaza rallada le da un punto especial. Lo que no he hecho nunca es echarle manzana.... Este finde de frío, ya sé lo que voy a hacer.\nGEMMA 3 de febr. 2012, 10:55:00\nEri, ja tinc una excusa per estrenar el meu sifó...jaja\nEl pastis te un aspecte bonissim...\nRoser 3 de febr. 2012, 11:34:00\nAmb pastanaga i carabassa junts encara no ho havia vist! Segur que te que estar molt bona aquesta combinació. La pinta ho demostra.\nAnna 3 de febr. 2012, 11:46:00\nUAAUU, quina bona pinta!!!!!!!! De veritat, m'encanten els pastissos de pastanaga, i aquest és la bomba!! Penjaràs també el de carbassa, taronja i poma?? Si us plau!!! jaja\nUn petonet guapa!! :D\nGemma 3 de febr. 2012, 11:59:00\nA casa l'hem fet i també ens va agradar. Molt bona idea farcir-lo amb la crema de taronja, així encara ha de ser més bo. I molt carregat de vitamines!\nMontse de Sants 3 de febr. 2012, 11:59:00\nAixí m'agrada! Receptes de tallers que m'he perdut! Aquest pastís és un tres en ú. Massa, crema i escuma! Ja veig que els propers Reis hauré de demanar un sifó, que encara no puc fer escumes... Petonets preciosa. I ara sí, fins aviat...\nAndréa Santana 3 de febr. 2012, 12:19:00\nAquest pastís és perfecte, ric en ingredients tan belles!\nPetons .. ♥\nPilar 3 de febr. 2012, 12:58:00\nqué cosas tan ricas nos haces, deberíamos obligarte a no faltar nunca, tus recetas y fotos siempre maravillan.\nJoan Benlloch 3 de febr. 2012, 14:14:00\nPer què miro el teu blog a aquestes hores?. No tinc solució.\nChez Silvia 3 de febr. 2012, 17:16:00\nQuin pastís!!! te una pinta!!! he dinat fa poc però un trosset m´el menjava!!! petons i bon cds\nNeus 3 de febr. 2012, 17:20:00\nVaja ja veig en q estaves ocupada ahir a la tarde....\nJo he tastat de carbassa i el vaig trobar molt bo... em queda el de pastanaga i la combinació dels dos clar.\nANA 3 de febr. 2012, 19:15:00\nTienen una pinta... a mi cada vez más me gusta añadir hortalizas a los bizcochos le dan mucha jugosidad. Besos y buen finde!\nCristina 3 de febr. 2012, 19:58:00\nQuin tunejat!T' ha quedat fantàstic! Ah i el crocant final, deliciós (no t´ho havien dit encara, je,je, je)\nJoaquina 3 de febr. 2012, 20:21:00\nQuin pastis més bo!!! no li falta de res... i aquesta cremeta.. rematat de luxe!!!! Petons,i bon cap de setmana.\nNina's Kitchen 3 de febr. 2012, 20:42:00\nPues se ve realmente delicioso!!!\nAnònim 3 de febr. 2012, 22:15:00\nNoia, això és un senyor pastís!!! Ha de ser boníssim. Cap a al calaix de pendents ja!\nesborrar 3 de febr. 2012, 22:32:00\nEl toc dels cítrics i del gingebre deu donar el puntet perfecte.\nEls fogons de la Bordeta 4 de febr. 2012, 0:07:00\nAquest pastís seria la meva perdició... l'has millorat molt! Aquesta escuma en breu sortirà del meu sifó! jejeje\nVisc a la Cuina 4 de febr. 2012, 0:19:00\nPerò quina meravella!\nUnknown 4 de febr. 2012, 8:44:00\nCom vols que no ens agradi??? impossible.\nMJ 4 de febr. 2012, 22:43:00\nOle, ole, avui estem d'estrena eh!!! jo el tinc que encara no l'he estrena't he fet servir el de la meva germana, jajajaja. Quina combinació més bona d'ingredients, m'ha agrada't molt el toc de la taronja.\nRoser 5 de febr. 2012, 12:19:00\nPensava que la carabasa era torrada i me´n acabo d´adonar que es ratllada. Que bó que es veu aquest pastís.\nJudith 5 de febr. 2012, 15:12:00\nEri, cada dia em sorprens més. N m'agrada, m'encanta!!!! molts petonets\nLA COCINERA DE BETULO 5 de febr. 2012, 17:42:00\nAmb la crema de taronja te que ser una delicia de pastís i la presencia que té ja ho diu tot, excelent.\nANNAFS 5 de febr. 2012, 18:27:00\nVeig que es un pastís que porta una mica de fina, però estic segura que el resultat s' ho val!\nCoses de Llàbiro 6 de febr. 2012, 14:42:00\nFa segles que tinc pendent el pastís de pastanaga. La carbassa no m'entusiasma massa però tots dieu que està molt bona en dolç. Encara no m'he atrevit...\nMaria Dolores 6 de febr. 2012, 22:49:00\nUn pastís exquisit i molt bòna combinació taronja y carabassa, el probaré.\ndonibaneko0@gmail.com 7 de febr. 2012, 23:07:00\nNoia doncs vagi curs més ben aprofitat. Jo ultimament em fico en cada un ...\nM'agraden els pastissos de pastanaga, no sé ben bé perquè, perquè en si, la pastanaga no m'agrada gaire, però aquest teu a més es veu tan esponjós i amb aquesta crema ... Artistassa!


271 presos gihadistes tenen un seguiment especial | Espanya | EL PAÍS Catalunya\n271 presos gihadistes tenen un seguiment especial\nAbdelbaki Es Satty, el presumpte cervell dels recents atemptats de Catalunya, va sortir de la presó abans que es posés en funcionament el pla, el 2014\nMadrid 1 SET 2017 - 21:26\tCEST\nMohamed Houli Chemlal, ferit després de l'explosió a Alcanar, és traslladat a l'Audiència Nacional. Carlos Rosillo\nAbdelbaki Es Satty, el presumpte cervell dels recents atemptats de Catalunya, es va lliurar pels pèls del Pla de Prevenció de la Radicalització a les Presons, que desenvolupa el Ministeri de l'Interior en presons des del 2014, el mateix any que l'imam de Ripoll va sortir del centre penitenciari de Castelló. Des de llavors s'observa, se segueix i es vigila de prop tots els presos gihadistes. En aquests moments, un total de 271 reclusos repartits en 53 presons estan sent controlats. Alguns han començat a presentar queixes per la dispersió.\nLa Secretaria General d'Institucions Penitenciàries desenvolupa des del mes juliol de 2014 el seguiment integral del fenomen gihadista a la presó a través de dos mecanismes d'actuació: prevenció i tractament. Inicialment, a través d'un pla de prevenció i seguiment d'aquells interns vinculats o susceptibles de vinculació a la causa gihadista, pel que es va establir a través d'una normativa interna un protocol per a la detecció del fenomen gihadista a la presó, que a través de l'observació i de l'intercanvi d'informació ha permès establir una categorització dels reclusos gihadistes en tres grups de seguiment.\nEn l'anomenat Grup A, en el qual hi havia 47 interns el 2014 i 149 al juliol del 2017, es troben els reclusos preventius o penats per fets relacionats amb l'anomenat terrorisme islàmic.\nEl Grup B (9 el 2014, i 35 ara) inclou els interns no condemnats per delictes de terrorisme en els quals es detecta una actitud de lideratge, captador i proselitista, que propicia de vegades mitjançant la pressió o coacció, l'adoctrinament. Són els coneguts com a reclutadors.\nI al Grup C (87), els presos que, sense estar implicats en delictes de terrorisme, presenten indicis de fanatisme islamista, en situacions de frustració personal o exclusió social, particularment vulnerables per a la seva captació i radicalització.\nA tots ells se'ls ha distribuït per un total de 53 centres penitenciaris. Amb això es pretén un millor control de les manifestacions religioses de risc, evitar la influència negativa que uns poden exercir sobre els altres i el seu reduït nombre propicia una millor intervenció enfront d'eventuals incidents.\nNo obstant això, hi ha presos com Mohamed Achraf, acusat el 2005 —entre d'altres coses— de voler volar per l'aire l'Audiència Nacional amb un camió d'explosius i actualment intern en règim d'aïllament a la presó d'Estremera que han mostrat el seu desacord. El 20 d'agost passat va presentar una sol·licitud que demana que “de manera urgent ajuntin els presos polítics islamistes a la mateixa galeria com estan ajuntats els presos polítics bascos”. I afegeix: “En igualtat de drets i no discriminació”. “Mantenir-nos separats va contra la nostra seguretat i integritat física i moral”, afirma.\nEn el desenvolupament d'aquest programa de prevenció, al llarg d'aquests anys s'han incorporat iniciatives de detecció de riscos de radicalització difoses per la Xarxa de Prevenció de la Radicalització (RAN), a nivell europeu, amb l'experiència penitenciària en el tractament del terrorisme autòcton, asseguren des de la Secretària d'Estat d'Interior.\nEl resultat, a la vista de la Direcció general d'Institucions Penitenciàries, “és eficaç” ja que “s'ha aconseguit la detecció primerenca de fenòmens de radicalització gihadista amb un augment significatiu del nombre d'interns en seguiment”. Han passat de 87 l'any 2014 a la xifra actual de 271. Fonts del sindicat majoritari de funcionaris de presons, Acaip, es queixa no obstant això de la falta d'accions desenvolupades en el marc del pla de desradicalització.\nUna vegada consolidat el protocol de detecció i seguiment, segons el Ministeri, s'ha procedit a establir un programa de tractament voluntari per a interns gihadistes en els quals s'ha observat un comportament radicalitzat. Des de la tardor del 2016 s'han incorporat diferents centres penitenciaris amb psicòlegs d'Institucions Penitenciàries. En l'actualitat participen al programa 28 interns en set centres penitenciaris.


L'ESTEL·LAR THAïS D'ERMONELA JAHO\nLloc i dia:Festival de Peralada\nLa dramatúrgia d’aquesta òpera estableix uns tempos materialment difícils de representar degut a la quantitat de localitzacions que els seus protagonistes travessen al llarg de la història. Una trama que planteja el conflicte entre el desig eròtic i l’espiritual, ambientada en la moda orientalista del fin-de-sièclefrancès. El monjo de la comunitat cenobita de Tebaida, Athanaël, perseguint les seves visions de trobar la sacerdotessa de Venus, decideix retornar a Alexandria per convertir-la al cristianisme. És allà on aquesta, Thaïs, exerceix de cortesana als braços del vell amic hedonista d’Athanaël, Nicias. Després d’una trobada fluctuosa, Thaïs acaba cedint a les peticions d’Athanaël, cada vegada més temptat per un desig carnal cap a la sacerdotessa. A viceversa, la jove s’endinsa en la espiritualitat cristiana donat que Venus no pot protegir la seva bellesa del pas del temps. Un intercanvi de rols que s’accentua al llarg de la travessa pel desert d’Egipte fins al retorn a Tebaida del monjo. Finalment, l’enamorament desfermat del cenobita Athanaël cap a Thaïs culmina de forma fatal, quan la jove malalta, reclosa al Convent de les Filles Blanques, mor a les mans de Déu sense poder acceptar l’amor d’Athanaël.\nPlácido Domingo, una llegenda viva cada dia més gran dalt dels escenaris, va encarnar el paper baritonal del monjo Athanaël. Un rol que, donat l’àmbit en què es desenvolupa la tessitura del personatge, es trobà àmpliament confortable dins del registre del cantant madrileny. Al seu costat, Ermonela Jahoesdevingué una temperamental i explosiva Thaïs coronant-se reina de la nit. Amb una capacitat de modulació de la veu excelsa, de timbre sòlid i de color seductor, aconseguí dibuixar un arc de transformació fascinant de principi a final de l’òpera gràcies a una dramatúrgia més que virtuosa. La soprano albanesa s’atreví a enlluernar el públic amb el seu explosiu registre agut, en molts finals de número, inclòs un Re sobreagut, com també en la franja més greu, posant de manifest una elasticitat vocal immillorable pròpia d’una cantant acostumada a les coloratures de períodes anteriors al Romanticisme. Destacà també la presència del tenor líric-lleuger Michele Angelini, de veu fresca i sedosa, que engalanà el paper del noble Nicias amb molta naturalitat i encarà el seu registre agut de forma brillant. També fou molt convincent el baix-barítonJean Teitgen, encarnant al líder de la comunitat cenobita i bon conseller d’Athanaël amb presència i fermesa vocal. Les aparicions puntuals d’Elena Copons, Lidia Vinyes Curtis, Marifé Nogales i Sara Blanch foren també molt ben defensades, especialment aplaudida aquesta darrera amb una magnífica mostra de coloratura.\nEl Cor i l’orquestra titulars del Teatro Real de Madrid teixiren de forma sòlida el rerefons de l’obra, tot acompanyant als protagonistes a través dels diferents canvis d’espai. Amb molta presència del cor d’homes durant la primera part, mostrant la professionalitat i sonoritat compacta d’aquesta formació. L’orquestra fou especialment dòcil i brillant sota la batuta del molt aclamat director Patrick Fournillier, especialista en l’obra de J. Massenet, qui aconseguí aportar el dramatisme necessari entre dosis d’intimisme i misticisme. L’intermezzo de la Méditation, el fragment orquestral per a violí solista més conegut i interpretat a part de l’òpera, fou molt aplaudit després de la delicada i punyent interpretació del concertino Vesselin Demirevacompanyat de la massa orquestral i coral a sottovoce.


Eugène Atget. Versailles, parc. 1902 | MoMA


La consellera Alba Vergés anuncia que Salut té intenció de reobrir el consultori de Collbató el setembre\nReunió amb la consellera de Salut, Alba Vergès\nLa consellera de Salut de la Generalitat de Catalunya, Alba Vergés, s'ha reunit aquest matí amb representants dels ajuntaments del Bruc i de Collbató per parlar del servei de Salut en aquestes poblacions i ha transmès que la intenció del seu departament és reobrir el consultori de Collbató el mes de setembre.\nA la reunió ha participat l'alcalde de Collbató, Miquel Solà, que ha informat la consellera que l'Ajuntament farà el lliurament del nou consultori de Collbató, situat a les Escoles Velles, en uns dies, després de la seva recepció, a l'espera que l'Institut Català de Salut el posi en marxa.\nAlba Vergés ha explicat que la intenció del departament que dirigeix és tornar a oferir servei de consultori mèdic a Collbató el mes de setembre. La consellera ha indicat que aquesta voluntat es podria veure condicionada per les necessitats mèdiques que es poguessin derivar d'una nova onada de contagis de la Covid-19.\nData de modificació: 20/06/2020 22:14:59


Viu amb harmonia amb la natura a Paisatges Barcelona. - Web Internacional - Diputació de Barcelona\nLes comarques de l'interior de Barcelona amaguen molts racons on viure en harmonia amb la natura encara és possible. Descobreix les seves quatres comarques i totes les idees de viatge.\nQuè fer a Paisatges Barcelona?\nExplora les idees de viatge\nMés propostes de Paisatges Barcelona\nPlans per fer durant la teva visita\nDespertar-se al bell mig de la natura, sense horaris. Anar a peu al supermercat i comprar pa acabat de fer. Equip d'animació, servei de cangur i diverses instal·lacions per nens. Un restaurant on esmorzar, dinar i sopar si convé. La possibilitat de conèixer nous amics. Una relació qualitat-preu excel·lent... Són molts els atractius de fer càmping en família. Però, saps què? A les comarques de Barcelona encara en trobaràs més!\nS'estan mostrant 1 - 3 de 48 resultats.\nDescobreix un territori amb cor rural\nUna terra que et convida a descobrir ermites, castells i vestigis històrics d'èpoques diverses


La reforma laboral dispara els ERO un 47%\nELENA FREIXA BARCELONA. 21/04/2012 00:00\nEls expedients de regulació d'ocupació (ERO) van augmentar un 47,22% a Catalunya durant el primer trimestre de l'any, empesos per les facilitats que dóna la reforma laboral tant per acomiadar o suspendre la jornada temporalment als treballadors per aquesta via com per l'enquistament de la crisi. En els tres primers mesos de l'any el Govern va rebre 1.428 ERO, amb 20.761 treballadors afectats, un 60% més que en el primer trimestre de l'any passat.\nEl mateix director de Relacions Laborals de la Generalitat, Ramon Bonastre, va vincular ahir directament l'increment d'expedients al nou marc laboral en vigor des del 13 de febrer. "És normal que hi hagi hagut aquest augment i crec que possiblement encara estarem uns mesos en què es notarà l'augment", va dir.\nEntre el gener i el març 4.177 persones van ser acomiadades en el marc d'un ERO, un 73% més que l'any passat. L'augment en els expedients de suspensió de jornada -enviar a casa els treballadors alguns dies i que cobrin l'atur- va ser encara més gran i va més que triplicar-se. Un total de 13.205 treballadors van estar afectats per aquesta mesura temporal i el nombre d'expedients va escalar fins als 699. L'única modalitat que va disminuir respecte a l'any passat van ser els expedients de reducció de jornada, que s'havia potenciat més amb la reforma del PSOE del 2010. Hi va haver 3.379 afectats, un 52% menys.\nPer sectors, la indústria va monopolitzar el 67% dels treballadors afectats per EROs i va ser el que va experimentar un creixement més important dels expedients, que també van augmentar al sector serveis i a la construcció.\nA la vista dels resultats Bonastre va criticar que la reforma laboral hagi tret competències a l'autoritat laboral en aquests processos d'expedients, i va apostar per canvis que permetin que la Generalitat torni a intervenir "d'alguna manera". La petició no és tant recuperar el poder d'abans de donar llum verda o tirar enrere els ERO (això queda en mans del jutge), sinó tenir més veu durant el procés de negociació de les parts i més elements de pressió sobre el pla social que forçosament ha d'acompanyar l'expedient.\nUn 18% menys d'accidents\nEls accidents laborals van reduir-se un 18,21% en el primer trimestre, segons el balanç presentat ahir pel Govern. Hi va haver 21 morts a la feina, un menys que en el mateix període del 2011. Els accidents greus els van patir 141 treballadors, un 17% menys. En total es van produir 20.858 accidents laborals a Catalunya fins al març, enfront dels 25.503 sinistres de l'any passat.\nEn tots els sectors hi va haver menys accidents, però on van disminuir més (un 34,3%) va ser a la construcció. Pel que fa a les víctimes mortals el 60% van ser per causes traumàtiques com caigudes o cops, mentre que la resta van venir provocades per infarts, vessaments cerebrals o altres patologies.\nL'índex d'incidència de sinistralitat laboral, que es calcula agafant el nombre d'accidents per cada 100.000 persones afiliades a la Seguretat Social, es va reduir en un 4,57% respecte al 2011.


Urkullu reclama 'diàleg' i 'negociació' com a 'alternativa' per a reconèixer Euskadi i Catalunya com a nacions d'Europa - VilaWeb\nDilluns 21.04.2014 06:00\nUrkullu reclama 'diàleg' i 'negociació' com a 'alternativa' per a reconèixer Euskadi i Catalunya com a nacions d'Europa\nA Pamplona, milers de manifestants convocats per l'esquerra abertzale marxen per la independència\nEl PNB vol 'diàleg, negociació, acord i ratificació' com a 'alternativa' per a reconèixer Euskadi, Catalunya, Flandes i Escòcia com a nacions d'Europa. Així ho va dir ahir el lehendakari, Iñigo Urkullu, en l'acte de celebració de l'Aberri Eguna a Bilbao. Urkullu va instar a acceptar que l'Espanya 'una, gran i lliure' havia 'quedat enrere' i a reconèixer 'la realitat nacional basca'. Paral·lelament, a Pamplona, la resta de partits abertzales es van manifestar per la independència i en defensa del dret de decidir.\nDurant la intervenció en l'acte commemoratiu del dia de la pàtria basca, Urkullu va destacar que Euskadi necessitava 'més Europa per al present i per al futur', un futur 'que es pactarà i decidirà al País Basc'. 'Diàleg, negociació, acord i ratificació, aquesta és l'alternativa basca, l'alternativa que a Europa s'obre pas', va afirmar, i va apostar per reconèixer Euskadi, Catalunya, Flandes i Escòcia.\nEn aquest sentit, va dir que a Madrid tenien 'dues alternatives': la del no, que a parer seu 'no és la solució, sinó dilatar el problema, ajornar-lo i fer-lo més gran'; i 'la d'escoltar, obrir els ulls a la realitat i acceptar que Espanya no és una'. 'La constitució espanyola no pot ser una gàbia, ha de ser un espai de llibertats', va dir el lehendakari, que va assegurar que havia 'ofert una mà estesa' al govern espanyol però que Rajoy i Rubalcaba l'havien rebut 'amb el puny tancat'.\nManifestació independentista a Pamplona\nParal·lelament, al migdia, la resta de partits abertzales es van manifestar plegats a Pamplona. Hi van assistir milers de persones, que van reclamar el dret de decidir en la manifestació de l'Aberri Eguna, convocada per la Xarxa Independentistak, una plataforma que dóna suport a Sortu, EA, Aralar, Alternatiba i el partit Abertzaleen Batasuna. Ho han fet encapçalats per una gran ikurriña i una pancarta amb el lema 'Independentzia'.\nEn l'acte polític final, en què hi van ser presents representants de l'ANC i de formacions independentistes d'Escòcia, els portaveus de la Xarxa Independentistak van reclamar la voluntat de la majoria, que, per ells, implica reconèixer el dret de decidir i la independència. A més, van acusat el PNB de tenir contradiccions i el van instar a sumar-se a l'estratègia de caminar junts i respectar la paraula dels bascos.\nEn ocasió de la diada, ETA va emetre un comunicat a través del diari Gara en què destaca l'existència d'opcions objectives per a avançar cap a la sobirania i la necessitat de fer nous passos 'desconeguts per a tothom'. En aquest sentit, aposta perquè el procés sigui liderat per una 'col·laboració entre abertzales'.


Victòria còmoda (Formentera 2 Lloseta 0) | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Destacat Victòria còmoda (Formentera 2 Lloseta 0)\nEls jugadors celebren el primer gol contra el Lloseta. (Foto de Pep Toni Bartolomé Tur)\nVictòria còmoda (Formentera 2 Lloseta 0)\nEl Formentera s’ha imposat en el seu xoc contra el Llosetense d’aquest diumenge sense massa maldecaps. Amb un gol a cada part n’ha tingut prou per vèncer el partit i consolidar-se en posicions d’ascens, una victòria important tenint en compte que tots els seus rivals directes en les primeres posicions havien guanyat els seus encontres abans.\nL’onze inicial presentava la sorpresa de l’alineació del plenament recuperat Gorriz i els homes de Raúl Pérez han deixat clares les seves intencions des del primer minut de partit, amb una xilena de Canina en els primers segons i un remat de Bonilla que ha sortit fora per poc després del córner botat a conseqüència de l’ocasió del davanter portuguès.\nHa sigut el mateix Canina qui en el minut 31, després de mitja hora de joc embussat malgrat algunes arribades del Formentera, ha aprofitat un refús en la sortida d’un córner per engaltar un fort xut des de la frontal de l’àrea que després de tocar a un defensor s’ha colat entre els tres pals del Lloseta.\nA la mitja part s’hi ha arribat amb la por al cos després d’una rematada franca d’un davanter visitant a la frontal de la petita que ha sortit incomprensiblement fora. De fet, la segona part ha començat amb la mateixa tònica que la primera, amb els homes de roig i negre perdonant davant porta i el Lloseta tenint la seva ocasió per empatar.\nPerò al minut 12 i després d’una gran jugada personal de l’excel·lent fitxatge d’hivern Theo, que amb una gran velocitat, diversos regats i de molta insistència, ha cedit el gol fet al gallec Iago, que havia entrat en el segon temps.\nEl marcador ja no s’ha mogut fins al final del partit i el Formentera encadena la tercera jornada consecutiva sense rebre gols, un dels talons d’Aquil·les dels homes de Raúl Pérez aquesta temporada.\nAra, l’equip segueix en tercera posició amb un partit enrederit que disputarà aquest dimecres a partir de les 16:30 a Sant Rafel, que, si el guanya, farà que es col·loqui segon en solitari a la taula classificatòria, avançant al Mallorca.


La força de la vocació, un llibre que cal llegir\nURC, Editorial Claret, Papa Francesc\nL’Editorial Claret i la URC van presentar, en català, La força de la vocació, un llibre-entrevista fruit d’una llarga i reposada conversa entre el Papa Francesc i Fernando Prado. Recollim una crònica de la presèntació del llibre així com el text complet de dues intervención, corresponents a l’Abat de Poblet i a la Vicepresidenta de l’URC.\nEl papa Francesc posa deures a la vida religiosa\nFont: Claret. Claretians de Catalunya.\nBarcelona, 19 de desembre de 2018. La sala Pere Casaldàliga de la Llibreria Claret va acollir, ahir, la presentació del llibre La força de la vocació, una conversa profunda entre el Papa Francesc i Fernando Prado, missioner claretià i director de l’Editorial Publicaciones Claretianas.\nEl llibre, en forma de conversa, aprofundeix en qüestions sobre la vida consagrada i tracta temes que afecten la vida de l’Església a l’actualitat. La renovació postconciliar, l’acollida i discerniment que cal fer de les vocacions, l’estil de formació, els vots, la missió compartida, la vida en comunitat, el profetisme, les noves formes de vida consagrada i la interculturalitat són només alguns dels grans temes que s’aborden al llarg de la conversa i sobre els quals el Papa Francesc sempre té una anècdota, una paraula profunda, una reflexió o una interpel·lació.\nMàxim Múñoz, president de la URC, va donar la benvinguda als ponents i assistents, i va remarcar la diferent procedència de cadascun d’ells amb l’interès de poder obtenir impressions i perspectives diverses. Hi van intervenir: Octavi Vilà, abat del Monestir de Poblet; l a germana Rosa Masferrer, vicepresidenta de la Unió de Religiosos de Catalunya i Míriam Díez, periodista i directora de l’Observatori Blanquerna Comunicació, Religió i Cultura.\nOctavi Vilà, que ens va oferir la seva perspectiva des d’una vida monàstica, va remarcar les paraules de l'autor Fernando Prado, que definien al Papa Francesc com "un home gegant i senzill al mateix temps, un home de Déu entusiasta i realista alhora, un consagrat que viu feliç seguint Jesús d'aquesta manera: servint a l'Església i als germans. Un home convençut de que les seves paraules poden fer més bé que no pas el seu silenci i que per això corre el risc d'obrir-se a la confiança.” Va concloure recomanant el llibre pel seu estil planer però directe, per ser un llibre incisiu, que fa pensar, que interroga i qüestiona.\nLa germana Rosa Masferrer va citar un fragment del Llibre de la Saviesa (cap.6 vs 7) "El senyor de tothom no recula davant de ningú. No l'impressiona ni poc ni molt la grandesa, perquè ell ha fet el petit i el gran. La seva providència és per a tothom" afirmant que el verset era aplicable al Papa Francesc. Va destacar el to càlid i reposat de les preguntes i respostes del llibre i va remarcar que era una invitació a la reflexió, a la contemplació i, sobretot, a l’interacció.\nMíriam Díaz, que ens va oferir la seva visió com a cristiana i laica, va destacar del llibre la idea de mirar el passat amb gratitud, l’agraïment i la felicitat de viure la vocació i de no oblidar l’equilibri entre missió i fonaments, així com de viure el present amb passió. La periodista va explicar que el Papa Francesc es mostrava molt agraït però que posava deures i que era crític amb el sedentarisme, la comoditat i la riquesa. També va insistir en la idea de la vida consagrada com a necessitat, com a do i com a presència indispensable. Va subratllar la pregària, la pobresa i la paciència com a tres grans conceptes que el Papa Francesc repetia al llarg del llibre.\nMàxim Muñoz va concloure l’acte demanant als ponents la frase del llibre que els hagués resultat más significativa. Vilà va destacar el fragment que deia:\n“Sense la passió enamorada per Jesús, no hi ha futur possible a la vida consagrada” (p. 36). La germana Masferrer va escollir: “Avui has de jugar tu mateix, i buscar tu mateix la voluntat de Déu, en comunitat, amb els teus superiors o també sol, però has de sortir a buscar la voluntat de Déu” (pàg. 41) i finalment, Míriam Díaz es va quedar amb la frase “El veritable amor mai no és rígid” (p.25)\nIntervenció d’Octavi Vilà, abat de Poblet\nFernando Prado entrevista a un home gegant i senzill al mateix temps, un home de Déu entusiasta i realista alhora, un consagrat que viu feliç seguint Jesús d’aquesta manera, servint a l’Església i als germans. Un home convençut de que les seves paraules poden fer més bé que no pas el seu silenci i que per això assumeix, corre el risc d’obrir-se a la confiança. El Papa Francesc és un consagrat, algú que ha viscut molts anys la vida consagrada en primera persona, com a novici, com a formador, com a provincial i això es nota, la vida consagrada és la seva vida. Com a consagrat visqué el Concili Vaticà II i la seva aplicació.\nDurant aquesta aplicació els ordes i les congregacions assumiren el repte de caminar sortint al pas de les noves urgències: la globalització, la interculturalitat, la inculturació, la formació vista des d’una nova, més rica i més humana perspectiva, la missió i la reestructuració. Com en tot camí s’ha encertat en algunes coses i s’ha errat en d’altres. S’ha avançat i a vegades davant les pors als canvis s’ha fet marxa enrere i s’han tancat files. Al Papa Francesc li desagraden abans que res les normes rígides, això es nota en les seves respostes amables, planeres i fraternes. Com tota persona la seva personalitat és complexa i polièdrica però sempre creïble i autèntica. Aquest pare savi, aquest germà i company de camí, com el defineix Fernando Prado, no s’està de dir el que pensa i per això mateix a vegades ens sorprèn.\nPel Papa Francesc les persones consagrades no han de fer soroll però s’ha han de deixar la pell, moguts per la força de la seva vocació. Si ens guiem tant sols per criteris humans mai no podrem arribar a copsar i a explicar una vocació religiosa o sacerdotal. Sols s’explica per viure la crida de Jesús enamorat, sols s’explica com una història d’amor, que com totes les històries d’amor té un punt d’irracional, sempre amb una part difícil o impossible d’explicar. És la santedat “de la porta del costat” de la que el Papa Francesc parla ja a l’Exhortació Apostòlica Gaudete et exultate.\nL’aplicació del Concili Vaticà II.\nEl Concili Vaticà II va demanar a la vida consagrada una renovació arrelada, interpretar els signes dels temps essent fidel a les primeres arrels, a les fundacionals dels ordes i congregacions. Fou un camí, diu el Papa, lent, fecund però també desordenat. Certament calia un major diàleg amb el món i obrir portes; però hi va haver de tot, ritmes ben diversos amb exageracions, resistències, problemes per excés o per defecte i tanmateix qui “es va fer l’orni” amb expressió del mateix Papa. Els problemes van raure, ja ho diu el Papa també a la Gaudete et exultate, quan es va recórrer a la ideologia perquè la vida consagrada, la vida de l’Església no pot ser reduïda a la ideologia. No pot ser massa teòrica, caure en el gnosticisme o ser en una imitació dels antics essenis, per citar dos exemples als que recorre Francesc. La font de la vida consagrada és l’amor; aleshores recórrer a la rigidesa d’una observança superficial no ajuda a la vertadera vocació. Cal evitar les “vergonyes” de les que li parlava una monja a Francesc, les inútils humiliacions d’haver de demanar les coses per escrit per simples que fossin. Pot semblar la rigidesa una seguretat, però és falsa seguretat perquè no ajuda a l’equilibri, que no ha de ser “equilibrista”, diu Francesc, sinó que es va aconseguint caminant per criteris evangèlics i de diàleg amb els signes dels temps. Si la vida consagrada no camina, sinó ho fa a la presència de Déu, si ho fa sense buscar la perfecció; aleshores ha perdut el seu sentit. Aquesta mateixa idea de la vida monàstica com a camí és la que té sant Benet en la seva Regla.\nPobresa, pregària i paciència.\nLa vida consagrada no és un oasi de pau, sinó hi ha tensió no hi ha vida consagrada. Explicava l’abat Maur Esteva que va entrar a Poblet cercant una estabilitat, una tranquil·litat; ell va entrar l’any 1958; doncs bé als pocs anys tot trontollava en bufar l’Esperit sobre el Concili Vaticà II; aleshores s’adonà de que aquella falsa tranquil·litat que cercava no era la vertadera crida de Déu sinó que Déu no ens vol abaltits sinó ben desperts, ben atents al que vol de nosaltres en cada moment. Una vida basada en les tres “p”, diu Francesc: la pobresa, la pregària i la paciència. Com diu sant Benet és per la paciència que participem dels sofriments de Crist.\nEn aquesta situació, amb un ambient una mica enrarit, diu el Papa, han aparegut diverses reaccions. Noves formes de vida consagrada mentre que d’altres pensaven que era millor disciplinar en lloc d’acompanyar als consagrats amb paciència. Tot plegat va portar a creure que nous moviments podien ser la resposta i expressar millor la vida consagrada. El Papa Francesc és escèptic davant d’aquest fenomen, com a mínim prudent, però diria que va més enllà de la simple prudència. Per a ell en la vida consagrada sempre hi ha d’haver conflicte, han de sorgir qüestions sobre el que és avançar i millorar i no hi ha raó per negar-ho tot això perquè sinó caminem no les podrem superar mai. Frase que em sembla genial és quan diu el Papa Francesc “L’única manera de disciplinar l’Església és amb l’Evangeli”.\nEls problemes són diversos, un és la funcionalitat, l’utilitarisme podríem dir, avantposar la feina a fer a la vida de comunitat i de pregària. Un altre és la deseseuropeïtzació. El Papa Francesc és crític amb la recerca de vocacions en altres terres, amb el tràfic de novícies, com ho defineix; per Francesc s’hi vas a la perifèria hi vas per quedar-t’hi i si t’hi quedes has d’intentar ser fecund però allí sinó més val que no hi vagis. El camí de la vida consagrada és el camí de la inserció eclesial, dins de les categories eclesials, dins de la vida espiritual i amb els bisbes com a pares, germans i amics i dins de cada Església local.\nLa renovació que ens demanava el Concili implica mirar al passat amb gratitud, rescatar el que sigui més autèntic i purificar-ho. No ser simplement peces de museu; tampoc no sobredimensionà als nostres fundadors, una reflexió molt interessant, que el Papa Francesc conclou dient que no són Jesucrist tot i ser admirables i imitables, una idea ben en sintonia amb la Regla de sant Benet que seguim els monjos on Crist és a qui no s’ha d’anteposar res. No perdre mai de vista per qui ens hem compromès, perquè la presència de Crist ho és tot en la nostra vida, sense passió enamorada per Crist no hi ha fets possibles.\nPerò vivim en un temps concret i avui per avui és més difícil viure la vida religiosa, per viure la vocació de manera adulta cal discerniment i per poder discernir cal no caminar sol sinó fer-ho en comunitat, amb algú que ens acompanyi i afrontar les coses amb allò que és propi de cadascú, amb els dons i talents que ens dona Déu, assumint les nostres febleses, tant físiques com morals, que diu sant Benet a la Regla. La nostra vocació avui no es pot viure obeint tant sols o fer-ho de manera irreflexiva; alguns encara defensen que cal disciplina perquè qui obeeix no s’equivoca. El que cal és entendre avui la vida religiosa des de la disponibilitat per no ser una vida sense ànima, viure la força de la vocació amb alegria, ho ha dit molts cops el Papa Francesc; si no hi ha força en viure els nostres carismes, no es pot atraure a ningú i tant sols se’ns acostarà qui cerqui la vida consagrada com un refugi i això és sempre un error.\nFormar i acompanyar.\nÉs important per tant acompanyar les vocacions i no és gens fàcil, cal fer-ho potenciant la realització d’un mateix, amb una puresa d’intencions per evitar cercar-nos a nosaltres mateixos, la nostra comoditat tot cercant un recer. Mai la nostra vocació serà pura en la seva totalitat, però ha de ser-ho en gran part. Cal formar valorant la persona, fent que creixi artesanalment, evitant el clericalisme, l’elitisme i fonamentant-nos en la vida espiritual, la vida comunitària, la vida d’estudi i la vida apostòlica; deixant espai als límits i evitant condicionants psicològics i afectius que no tenen cabuda en la vida consagrada; potser un dels aspectes de les opinions del Papa Francesc en aquesta llarga entrevista que més ha aixecat polseguera en parlar de l’homosexualitat dins la vida consagrada.\nEns afecten concepcions ben arrelades a la nostra societat com la por al compromís de per vida, al “per sempre”, mentre que comunitats envellides s’aferren a les seves cases i a la seva rutina com a únic element de trobar seguretat. Sempre ens hem de preguntar que vol Déu de nosaltres en cada situació, perquè l’Esperit bufa allà on vol. Evitant el triomfalisme, la “fecunditat in vitro” com diu el Papa Francesc de les noves formes de vida consagrada; ni som el Messies ni ens hem d’allunyar de l’Evangeli on després del diumenge de Rams ve la passió i el calvari abans de la resurrecció.\nVida de fraternitat.\nLa nostra ha de ser una vida de fraternitat veritable, cal molt sovint mossegar-se la llengua cosa que creu el Papa Francesc que és un dels millors consells ascètics i un dels més fecunds; no murmurar com repeteix tant cops sant Benet a la Regla. Cal dialogar perquè la diversitat és riquesa, exercint una autoritat amb escolta, la primera paraula en la Regla de sant Benet, amb ajuda al discerniment d’igual a igual, més sana, més fraterna, estimant, preocupant-nos pels altres. Cal fugir de la mundanitat i també de tancar-nos en nosaltres mateixos en unes comunitats o en una Església autoreferencial. En definitiva descobrir que vivim una vida al servei de Crist al servei dels altres. Tot això ens ho diu el Papa, certament, però ens ho diu un religiós, algú que ha viscut anys i panys en comunitat, que ha ajudat a moltes vocacions a créixer, algú a qui la vida consagrada és part de al seva mateixa vida i part fonamental i tot plegat es nota.\nUs recomano aquest llibre, el Papa sempre parla amb estil planer però directe, incisiu que ens toca, que ens fa pensar, que ens interroga i ens qüestiona i tant més en aquest cas als qui vivim la nostra fe d’una manera particular, o millor dit intentem viure la vida consagrada. No perdem mai de vista que és consagrada, dedicada a Crist i als germans, no oblidem mai els nostres vots, el nostre compromís com mai no l’ha oblidat el Papa Francesc.\nIntervenció de Rosa Masferrer, religiosa de Sant Josep de Girona i vicepresidenta de l’URC\nEl vespre abans que el P. Màxim em convidés a asseure avui a aquesta taula, vaig descobrir un verset bíblic que no recordava haver-lo llegit ni considerat mai. Fent-me aturar d’una manera especialment sorprenent i sense trobar el motiu concret.\n“El Senyor de tothom\nno recula davant de ningú.\nNo l’impressiona ni poc ni molt la grandesa\nperquè Ell ha fet el petit i el gran.\nLa seva providència és igual per a tots” (Llibre de la Saviesa 6,7)\nQuan em va proposar intervenir en aquesta presentació, tot seguit vaig recordar aquest verset i sense massa esforç vaig pensar que El Papa Francesc s’hi acostava molt.\nLes seves paraules i sobretot els seus gestos ens fan reconèixer que “és pastor de tots”: no recular davant ningú, no impressionar-se ni poc ni molt davant la grandesa, i procurar “ser” per a tothom, no és cosa de principiants sinó d’apòstols experimentats i configurats amb el Senyor.\nSalvant les diferències obvies, jo crec sincerament que aquest verset li escau i és aplicable al Papa Francesc. I un cop llegida “LA FORÇA DE LA VOCACIÓ” cada vegada hi veig més semblança. El mateix autor, d’alguna manera, ho diu al final: “He pogut veure durant la conversa un home gegant i senzill al mateix temps, un home de Déu...” i també “En les seves paraules hi ha veritat, saviesa i passió” (pàg. 93)\nBé, us he de dir que per estrany que resulti per aquestes i altres coses, d’alguna manera ja havia començat a llegir el llibre abans que tingués el document a les mans.\nDit això passo a compartir algunes impressions rebudes de la lectura.\n1. Podem córrer el risc de creure que com que hem anat seguint més o menys al Papa Francesc en els seus discursos, intervencions, escrits, etc...que ja no hi pot haver novetat o pensar: què més podem saber que no hagi dit abans? I així fer una lectura ràpida o distreta.\n2. El què realment perseguia l’autor de que “...més aviat en lloc d’una entrevista, en el fons volia que fos una conversa” Crec que ho ha aconseguit. Descobrireu que en llegir el llibre, us trobareu com s’hi hi estiguéssiu pel mig. No ho dic només pel to càlid, reposat i franc de les preguntes i respostes. Sinó perquè directe o indirectament és una invitació a respondre al ...i tu què en penses d’això? Què hi dius?... I això et fa aturar la lectura, a anar endavant i endarrere per copsar el significat de les respostes, per contrastar, fins i tot per reflexionar i contemplar, etc. Ens convida a interactuar. És un bon exercici de revisió de la pròpia vida consagrada.\n3. Hi ha alguna resposta que aparentment s’allunya de la pregunta formulada, o simplement dius... “no respon al què se li pregunta!” ... però molt aviat te’n adones que sí que respon i ho fa en allò que realment creu o... l’ha mogut profundament. Per exemple: la primera qüestió plantejada. Se li pregunta per pensaments i sentiments respecte de la vida consagrada que ha conegut, viscut o que avui veu i no respon ni amb una cosa ni amb l’altra sinó... amb el motiu que fa pensar i sentir: una vida consagrada viva, senzilla, treballadora. La tendresa, la frescor de viure la consagració. (Pàgs. 18-20)\nO quan li pregunten per la fecunditat de la vida consagrada, abans no apunta una resposta clara, passa per diferents temes.\nQuè resulta més interessant, novedós, significatiu\nDe la mirada al passat\n· Del camí de renovació postconciliar tots en som coneixedors de com han estat transitats. El Papa Francesc ho resumeix en tres paraules: lent, fecund i desordenat, però la preocupació del Papa d’ahir i d’avui és “quan aquests processos de canvi venen capitanejats per la ideologia” La vida consagrada no pot ser reduïda a una ideologia, diu el Papa, ni ser interpretada per cap d’elles. Ens alerta també de les noves congregacions que neixen amb un caire massa pelagià. L’observança de les normes és obvi, però que la rigidesa en l’observança de coses superficials no és cristiana.\n· L’equilibri en aquests processos de renovació s’aconsegueix quan es camina buscant criteris evangèlics i de diàleg amb els signes dels temps. QUAN ANEM CERCANT VIURE EN EL MOMENT ACTUAL LA SITUACIÓ DE CONSAGRACIÓ. (NOVEDÓS)\nEl nou rostre de la vida consagrada: LA FACILITAT PER ENCARNAR-SE. Les congregacions van sortir cap en fora ... i s’hi van quedar. (pàg. 32) Però amb una temptació: anar als pous de petroli vocacionals. Això d’anar a pescar ... no està bé. Si hi vas , t’hi quedes i et fecund. O sinó, més val que no hi vagis. (pàg. 32)\n· Com a tasca pendent en el camí de la renovació Rescatar allò més autèntic del carisma fundacional. Mirar el passat amb gratitud sí, però no com una peça de museu sinó amb la mirada de qui vol trobar l’arrel inspiradora. (pàg. 34) El Papa parlarà de memòria fecunda, perquè no serà possible respondre als desafiament d’avui sense respondre amb passió. I aquesta passió no és altra que una passió enamorada de Jesús. Sense això no hi ha futur.\nLa presència de Jesús és la força de la vocació consagrada. (pàg.36)\n· Les arrels. El papa Francesc insisteix en això i ho dirà també més endavant. Que els joves no deixin de parlar amb els grans. Els primers caminen ràpid, però la gent gran coneix el camí.\nDel viure el present amb passió\n· L’adultesa de la vida consagrada i ser un bon religiós /sa avui, passa per desenvolupar el do del discerniment i l’acompanyament. Avui hem de jugar nosaltres mateixos i sortir buscar un mateix la voluntat de Déu. (pàg. 41): en comunitat, amb els superiors, o també sol.\n· Grans reptes forces escasses:\no Fent un pas endavant\no Confiant en Déu\no Treure la càrrega de sobre,\no lluitar amb les meves coses: afronto la vida i les coses amb allò que és propi de mi, allò que sóc;\no Distingir entre obres i feines (pàg.43)\no Discerniment: cal fer preguntes amb claredat i respondre en veritat.\n· En Pastoral Vocacional...L’exposició profètica: la força que la vida consagrada mostra a l’hora d’arribar al cor. Quan la vida consagrada té força en els que la viuen:\no Arriba al cor\no Llegeixen el missatge\n· Instituts i convents amb “cert èxit vocacional. Què en pensa?\nRes a dir quan a que l’Esperit bufa quan vol i a on vol, però em crida l’atenció que aquest fenomen vagi acompanyat ,a vegades, d’un cert triomfalisme (i el triomfalisme no em convenç, desconfia). El triomfalisme no és la fecunditat de l’Evangeli. Jesús no hi és pel mig. I si hi es, és per dir-te: tu prepara’t per allò que et ve.\n· Noves formes de vida consagrada. La regla de les “tres P”: Pobresa (és clau. No només aquí sinó en molts altres aspectes), Pregària ( La vida consagrada ha de tenir una vida d’oració seriosa: s’ha de resar bé. Resar bé es situar-se bé davant Déu, adorar-lo [és una finesa com aprofundeix el papa en l’adoració] etc...)Paciència: bellíssima també l’explicació sobre la paciència. No només aguantar-se sinó agermanar aquest aguant (Pàgs. 57-59)\n· Quan al tema de la formació (Hi dediquen unes 8 preguntes) toquen varis assumptes: formadors, les conseqüències d’una mala formació, formació permanent, formació integral\no Tasca artesanal: Valorar a la persona tal com és, tal com ve. Per poder-la acompanyar: transmetre, escoltar i ensenyar a discernir. Avui és molt complicat –diu el Papa- el formador (homes i dones de pietat, discerniment i paciència) compte amb el CARISME, LES NOCIONS, L’EXPERIÈNCIA DE LA VIDA CONSAGRADA, L’EVANGELI i... que Déu t’ajudi\no Clericalisme, aristocràcia, elitisme: conseqüència d’una mala formació. Que també s’escola a la VC. I que no cal ser clergue per ser clerical. La proximitat amb la gent, la inserció en el poble de Déu ...és qui en definitiva ens ubica.\no Límits - Acomboiar: (acompanyar algú d’un lloc a l’altra per tal de protegir-lo) Quan el formador veu que algú no porta bé els límits. No maltractar els límits, no furgar els límits.\n§ Oferir el què vulguis donar i el què ell pugui rebre\n§ Deixar la porta oberta\n§ Sostenir, ajudar\no Hi ha límits que no es poden tolerar en la formació. No es podran acceptar ni admetre, però cal ajudar-los a que s’encaminin a un altre lloc, no els hem d’abandonar. Els hem d’orientar.\nPerquè la diversitat esdevingui una veritable riquesa: El diàlegés el camí: posa ordre a la varietat de punts de vista i va creant harmonia. El diàleg però és un art que s’ha d’aprendre. També l’escolta. Si no escoltes al teu germà com vols escoltar Déu? Si no tens paciència amb el teu germà com li tindràs paciència a Déu?\nLa mundanitat espiritual: Una de les grans temptacions de l’església i de la vida consagrada. És una qüestió de criteris. Que s’amaga sota aspecte de bé. La mundanitat s’enganxa. Cal ascesi, però només serà efectiva si neix de l’amor i de la contemplació de Jesús. Jesús mateix en l’últim sopar no diu que ens aparti del món sinó que ens defensi de l’esperit del món.\nVida comunitària. El consell més fecund: “mossegar-se la llengua”. I alguna cosa més... que fa posar en marxa una caritat activa i una vivència de l’Evangeli en estat pur: la correcció fraterna.\nLa pobresa: N’ha parlat sovint en referència a altres temes. Quan directament se’l pregunta en què s’ha de notar la pobresa avui en la vida consagrada respon sense pestanyejar ni pensar: EN TOT. La pobresa s’ha de viure. S’ha de viure amb alegria i se’n fa festa. Pobresa és estar al servei real dels germans.\nMirar cap al futur amb esperança\nQuina opció ha de fer avui l’Església, la Vida Consagrada? El Papa Francesc no s’atreveix a parlar d’una opció clara, però si que té molt clar què hi ha d’haver a la base de tota opció: CAMINAR EN PRESÈNCIA DEL SENYOR.\nCaminar en la presència del Senyor\nCaminar en la presència del Senyor cercant la perfecció i essent íntegres.\nSi no és així.... Estem morts! (ho dic jo) .Ell diu que la vida consagrada aleshores haurà perdut.\nParlant dels processos de transformació veritables i el què ha de prevaler-hi el Papa respon:\nL’horitzó on cal situar-se sempre és el mateix que el de l’Església. Posar-se de cara o sortir al pas del qui ve, del qui torna que no és ningú més que el Senyor. I de camí... discernir els signes dels temps.\nI el què ha de prevalerés la missió. Aquí el Papa recupera una expressió que fa servir el Cardenal Bocos: Freqüentar el futur. Freqüentar el què ha de venir. Ficar-hi el nas. Freqüentar-lo sense perdre el present ni la memòria.\nNo hi ha veritable profecia sense memòria. I això no és un joc de paraules. Quan arribeu a aquest punt veureu quina capacitat té el Papa per desentranyar i donar sentit a aquesta afirmació. Tinc la temptació de dir-vos- ho , però no ho faré. Només diré que és rica la dinàmica que s’estableix entre els protagonistes de la memòria i els de la profecia. Quan els de la memòria són generosos, els de la profecia es troben amb coses que no s’esperaven i recreen envers el futur allò que reben.\nDiscernir amb els pastors. En aquest punt el papa és molt clar. No discernir només des de nosaltres mateixos. Inclusió dels pastors en el discerniment. Podem no arribar a un acord satisfactori, però no els podem excloure. Poden haver pastors i consagrats que cap d’ells sàpiguen discernir... llavors s’ha de fer com es pot.\nL’educació com a lloc de frontera. Educar és guanyar sempre. On hi ha ignorància , hi ha tenebra. Posar-hi llum i educar és fer créixer el bé en la persona i fer fora el diable. La veritat la bondat i la bellesa són de Déu. Guanyar aquí és guanyar per a Déu. El qui no és educat i no potencia les seves capacitats de bondat, de veritat i de bellesa, queda pel diable.\nEl Papa Francesc concep l’educació veritable es aquella que guarda un equilibri entre els tres llenguatges humans: el de la ment, (pensar bé) el cor (sentir bé) i el de les mans (treballar be). Es tracta d’ensenyar de forma coordinada a pensar bé, sentir bé i treballar bé.\nServei sí. Servitud no. Francesc és molt contundent i clar en aquest punt. La vida consagrada està cridada a servir. Per desgràcia en l’imaginari col·lectiu s’ha pogut considerar injustament les religioses com de segona i de vegades, han estat utilitzades com a criades.... restes d’una mentalitat principesca!! això no m’agrada diu el Papa. Utilitzar les religioses com a personal de servei particular, cosa que de fet no és propi d’elles, potser els estem negant la seva pròpia vocació i el seu carisma. Avançar en igualtat és cosa bona, però segueix dient que, tampoc m’acaba de convèncer les religioses que assumeixen estils masculins.\nConversió ecològica i vida consagrada. No podem perdre la dimensió de fraternitat amb tota la creació. Podem acabar essent una aristocràcia allunyada de la fraternitat universal.\nSom cridats a prendre una major consciència que la defensa de la creació és, en el fons, prendre consciència que tot esdevindrà nou.\nMissatges fonamentals que llança el Papa Francesc a la Vida Consagrada “activa”\n· El primer de tot començaré pel final: són les últimes paraules del Papa Francesc: “A les persones consagrades que llegiran això només els diria que visquin amb alegria la seva vocació que aquí rau la seva força: La Força de la vocació: El Papa ho repeteix i aplica varies vegades al llarg de tota la conversa:\nLa força de la vocació Està al darrera de la tendresa i de la frescor en què es viu la vida consagrada (19)\nLa força de la vocació Està en la presencia de Jesús que ho és tot (36) Viure a fons la crida de Jesús enamorat. (pàg. 20)\nLa força de la vocació és el què veuen quan vivim la consagració amb alegria (55)


Catalunya: un estudi de la Xarxa Vives constata que la universitat segrega per classe social - Observatori del Sistema Universitari\nS’ha publicat el segon estudi Via Universitària, realitzat per la Xarxa Vives (que aplega les 21 universitats, públiques i privades, de l’àmbit lingüístic català), sobre una mostra de més de 41.000 enquestes realitzades a estudiants de grau i màster d’aquestes universitats.\nUna de les conclusions més importants de l’estudi és que es manté la inequitat en l’accés als estudis superiors: la proporció de nivells formatius de la societat no es trasllada a la universitat. Mentre que a la societat el 40% de la població tindria nivell educatiu baix, a la universitat el percentatge d’estudiants que provenen d’un entorn familiar d’aquest tipus amb prou feines supera el 10%.\nAquesta inequitat s’accentua a les enginyeries i carreres científiques, on el percentatge d’alumnes amb progenitors de nivell formatiu baix és inferior que a les branques de ciències socials i humanitats.\nL’estudi constata que el cost de la universitat (concepte que inclou la matrícula, però també la manutenció: lloguer, menjar, transport, etc) sobretot es finança gràcies als diners dels pares i mares. En el cas dels estudiants de grau, el 58% del volum del finançament surt de les famílies, el 18% de beques, i el 20% d’ingressos procedents del treball.\nPel que fa al lloc on viuen els estudiants, el 62% dels que han resposta l’enquesta ho fa a casa dels seus pares, molt lluny de la mitjana europea (36%).\nNotícia al Diari de l’educació\nEnllaç a l’informe Via Universitària 2019.\nCatalunya: l'estudi Via Universitària mostra que les universitats reprodueixen els rols de gènere de l'àmbit domèstic - Observatori del Sistema Universitari · 16/05/2019 at 12:56\n[…] ‘Via universitària (2017-2019)’ (veure notícia relacionada), elaborat per la Xarxa Vives d’Universitats, conclou que les carreres universitàries […]


CICLE INICIAL | Escola Pla de l'Ametller 2012-13\n1r. i 2n. de primaria\nPRIMER A LA PLATJA DE PALAMÓS\nEl dijous 6 de juny, els nens i les nenes de primer hem anat fins a Palamós a fer un taller i una vista al Museu de la Pesca. Hem fet activitats a la platja per conèixer animals que viuen … Continua llegint →\nTINT XXI = CREACIÓ\nEls alumnes de segon, hem participat en una activitat nova de l’Ajuntament de Banyoles que consistia en conèixer un artista de la comarca, veure la seva obra a la Llotja del Tint i després fer un treball artístic inspirat en … Continua llegint →\nEN BLAUET, L’AMIC DE L’ESTANY\nPublicat el 17 maig 2013 per b7000329\nCom cada any, hem fet una nova sortida amb l’Escola de Natura de Banyoles. Aquesta vegada els nens i les nenes de segon hem anat a l’altra banda de l’Estany, a la zona de Can Morgat a veure les llacunes. … Continua llegint →\nPer saber més coses del nostre entorn proper, els alumnes de primer hem anat a fer una sortida amb l’Escola de Natura, que es diu “Un estany de llegendes”. Hem passat el matí vora l’Estany de Banyoles escoltant les llegendes … Continua llegint →\nXIP-XAP, TOTS A L’AIGUA!\nMireu que bé ens ho hem passat al llarg d’aquest curs els nens i nenes de segon mentre hem anat a la piscina del Club Natació Banyoles, cada dimarts al matí!\nFEM FLORS DE PÈTALS DIFERENTS\nPublicat el 16 maig 2013 per b7000329\nEls nens i nenes de primer hem fet flors per a l’exposició de flors de Banyoles. Hem fet servir els taps de plàstic de les ampolles de beguda i hem dissenyat els pètals. Cada alumne/a ha fet un treball diferent … Continua llegint →\nPublicat el 10 maig 2013 per b7000329\nDurant aquest curs els alumnes de 2n hem observat l’obra de Paul Klee. Ens hem fixat com treballava, i hem intentat reproduir obres seves tot practicant diferents tècniques com l’esgrafiat, l’aiguada, el collage, i hem fet servir materials variats: les … Continua llegint →


Cementiri d’Es Bòrdes | Patrimoni Funerari.cat\nCementiri d’Es Bòrdes\nEl cementiri d’Es Bòrdes està situat a pocs metres de la població. Presenta planta rectangular i està envoltat per murs perimetrals de pedra. Disposa d’una senzilla capella dedicada al Sagrat Cor.\nLes tombes, totes a terra, segueixen el model de molts cementiris francesos : sarcòfag i estela.\nEn un dels murs exteriors de la capella hi ha una placa de marbre que ens indica alguns detalls de la construcció del cementiri. El text diu :\nEl bondadoso Hijo de esta población D. Eduardo AUNÓS y CAU avecindado en Lérida; haciéndose cargo de la impériosa nécésidad sentida de un nuevo cementerio para esta población há tenido el despredimiento y bien acierto de entregarnos éste que con su Capilla há sido construido a sus expensas. Este vecindario en preuba de su cariño y gratitud le dedica esta lapida commemorativa 1910….\nEl cementiri està senyalitzat com a Espai de la Memòria hi ha enterrats uns maquis que van morir l’any 1944 durant la invasió de la Vall d’Aran.\nEs Bordes cementiri (15)_640x427\nEs Bordes cementiri (14)_640x427\nEs Bordes cementiri (13)_640x427\nEs Bordes cementiri (5)_640x427\nEs Bordes cementiri (7)_640x427\nEs Bordes cementiri (9)_640x427\nEs Bordes cementiri (10)_640x427\nEs Bordes cementiri (12)_640x427\nEs Bordes cementiri (4)_640x427\nEs Bordes cementiri (2)_640x427\nEs Bordes cementiri (1)_640x427


Amics arbres · Arbres amics: Tot sol per Tossals (II bis)\nPosat per Joan Vicenç a les 19:27\nPaisatges realment impressionants. Una qüestió.... M'agradaria de manera molt molt molt resumida, saber si això és vegetació potencial o be és un estat regressiu, una mica també si hi toca molt el vent... tot i la poca cobertura, fa la pinta de tenir riquesa florística.\nLa penúltima fotografia impacte...Que despullat, això no ho he vist ni a Monegros...\nQuina enveja. Sol, però acompanyat per l'aspror del calcari i les maravelles vegetals de la muntanya.\nComplicada pregunta. En tot cas,vegetació rica en endemismes, molt defensius tant com a verinoses, essencies ingrates, com amb espines (contra l'extingit herbívor Myotragus balearicus) la tercera fotografia és una didalera endèmica, digitalis dubia. Darrera el tronc sec del ginebró(Juniperus oxycedrus)un altre endemisme, també present al nord d'Àfrica Buxus baleàrica (boix)surt millor a una foto de l'article anterior sobre Tossals. Un altre endemisme, el llampúdol bord, Rhamnus ludovici salvatoris, de fulles escleròfil·les. La darrera fotografia és d'una altra espècie endèmica molt localitzada la Genista acanthoclada. A la mateixa zona s'hi troba l'estepa joana Hypericum balearicum, flor groga com la de sant Joan, molt més esponerosa però, surt a l'article anterior.\nEs tracta de vegetació culminal, amb gran riquesa d'endemismes d'evolució resistent contra l'herbívor Myotragus. Val a dir que els vestigis de cremes de càrritx (Ampelodesma mauritanica) per part del pagesos per fer pastures, es troben arreu, per tant condicionaren molt la colonització de pins i alzines amb la vegetació associada. Actualment la cabra és una plaga, però qui sap si manté en part la funció del Myotragus. Quan a la penúltima fotografia es tracta del Puig Major amb la carretera que mena a la base de radars militars, fins fa pocs anys en mans dels EUA.\nA la zona hi volaren 7 voltors negres (Aegypius monachus), potser em miraven a mí, ha ha ha\nJajaja, voltors negres, gaudeix-ne que pel que sé, a Catalunya no en tenim.\nMolt interessant. Es curiós, moltes vegades sento a parlar dels noms a les illes i molt sovint el gènere es passa a dir baleàrica, com per exemple el boix.\nOstres! quina bellesa!.\nOn son els Tossals?\nPer cert, m'ha recordat una mica les calisses càrstiques del Garraf.\nEls Tossals Verds són al cor de la Serra de Tramuntana de Mallorca.


Organyà acomiada el més ‘ganxo’ | BonDia Diari digital d'Andorra.\nAlba Doral / Foto: imatge cedida per t. rocamora\nQuan a Betriu li van atorgar el premi Gaudí d’Honor-Miquel Porter, el passat mes de gener, al discurs d’agraïment no es va descuidar de parlar dels ganxos, “era un home molt patriota”, molt de la patria chica, recorda l’alcalde de la localitat alturgellenca, Tino Vila. El seu poble de naixement es llevava ahir amb la trista notícia de la desaparició del cineasta, home que havia tocat tots els pals de la indústria, de la realització i la producció a la crítica, i que ha deixat rere seu pel·lícules tan conegudes per al gran públic com l’adaptació de La plaça del diamant, la novel·la de Mercè Rodoreda. Una de les obres de les quals després se sentiria més allunyat, per cert, segons va manifestar en més d’una ocasió.\nMés propers es manifestaven ahir els seus conveïns: “Adéu, Francescc. Sempre et recordarem. Gràcies per totes les estones passades a casa teva, on projectaves pel·lícules”, resava el cartell col·locat espontàniament en una façana. “Gràcies per totes les teves creacions (... ) És un honor per al poble d’Organyà haver tingut un gran artista”.\nBetriu va traspassar dilluns a València, on vivia des de fa anys. Encara que mai no va perdre la relació amb el lloc d’origen, que visitava un parell de cops l’any. “Era un home molt ganxo, molt d’Organyà i molt implicat amb el poble”, apunta Vila. Amb punts d’orgull patri com presenciar els partits del Barça no amb la bufanda de l’equip sinó lluint la de l’FC Organyà. “Per a nosaltres ha estat una persona ben important, algú d’anomenada que ha fet conèixer el poble arreu”. Enguany hauria d’haver estat el pregoner de la festa major. Amb les celebracions és obvi dir el que va passar aquest estiu, no obstant això, i no va poder ser.\nBetriu era fill de cal Martí i, amb un pare farmacèutic, aquesta va ser la carrera que va començar a estudiar inicialment, abans de decantar-se decididament pel setè art. El període més intens de feina de Betriu se situa en els últims anys de la dictadura i la transició, que va retratar en un to d’humor molt àcid o a través de nombroses adaptacions de novel·les d’autors com la ja esmentada Rodoreda o Ramon J. Sender, de qui va rodar Réquiem por un campesino español, així com Miguel Delibes o Juan Marsé. L’acadèmia del cinema catalana el va considerar com “un nom essencial per entendre l’Espanya de la dictadura i la transició o les relacions entre el cinema i la literatura”, argument pel qual li van atorgar el Gaudí d’honor.\nBetriu compta amb l’honor de ser el cineasta amb rècord de talls de la censura espanyola: 22 en 11 minuts de metratge a la pel·lícula Fúria espanyola, del 1975. En la mateixa clau de sàtira social va rodar La viuda andaluza (1976) o Los fieles sirvientes (1980). Els documentals El día que murió Gracia Imperio (2012) o Mònica del Raval (2009) van ser les últimes produccions del cineasta de Organyà, que havia signat també produccions com Sinatra o La duquesa roja per a la gran pantalla i sèries de televisió com Petra Delicado, una adaptació de la sèrie de novel·les detectivesques d’Alicia Giménez Bartlett, o Un día volveré.\nLes cendres de Betriu tornaran previsiblement al poble alturgellenc, on el consistori comença a idear quin homenatge podran retre-li, segons va confiar l’alcalde.


CAMPIONAT D'ESPANYA DE GRUPS XOU 2013 - Club Patinatge Artístic Olot\nCAMPIONAT D'ESPANYA DE GRUPS XOU 2013\nDissabte 9 de març es va celebrar al pavelló Olímpic de Reus el Campionat d'Espanya d grups de Xou grans.\nEl CPA Olot amb la coreografia campiona de Catalunya d'enguany, No hi ha res impossible, sortí en el novè lloc dels disset grups participants. El nostre grup de patinadores compartiren amb un bon nombre d'aficionats que es desplaçaren a Reus, una jornada de nervis i emoció. Un impressionant frec a frec entre el Reus Deportiu i el CPA Olot va mantenir la incognita de quin grup seria el guanyador fins al darrer moment.\nEl CPA Olot es va proclamar, creiem que molt merescudament, campió estatal amb 95,40 punts. El Reus Deportiu segon, amb 95,00 punts i tercer al podi, el CP Masnou amb 91,50 punts. Destacar també el quart lloc obtingut pel CPA Girona amb 88,30 punts.\nEls tres primers classificats participaran al proper Campionat d'Europa que es farà a Mòdena (Itàlia) de l'1 al 4 de maig.


REFUNDACIÓ | Socis del Orfeó\nSaps que la JD…?\n… va fer una enquesta vot i va avançar eleccions\n… vol vendre patrimoni de l’Orfeó Català a la Fundació\n… impossibilita consultar la llista de socis\n… es nega a entregar copia de les Actes de les Assemblees de socis\n… oculta les subvencions publiques que rep la Fundació\n… ignora la iniciativa dels socis per adherir-se al Pacte Nacional pel Dret a Decidir\nUn programa millor…\nper als Cors\nper a l’Escola Coral\nper als Ex-Cantaires\nper als Treballadors\nper als Abonats\nper al Món Coral\nper a la Cultura Catalana\nper als Programadors i Productors\nper al Barri\nper als Turistes\nper el País\nper a la Solidaritat\nDocuments i €\nCol·labora … 1,2,3 !\nBy Socis del Orfeó on juliol 23, 2014 in Socis del Orfeó\nLa Re-Fundació proposada per la Junta Directiva de Mariona Carulla, poc i mal explicada als socis a l’assemblea del 12 desembre 2011 i sessions informatives prèvies, i aprovada amb nomes 100 vots, cedeix de forma gratuïta tots els bens, patrimoni, activitat social i programació cultural a la Fundació de l’Orfeó Català.\nUna reorganització d’un grup empresarial amb un pressupost superior als 11.000.000€ sense ni un sol balanç o compte d’explotació. Un trist full de “previsió d’ingressos” de 3 anys discontinus, per contentar els cantaires mes exigents i els socis mes ingenus.\nAquesta cessió s’articula en el Contracte Tribanda establert entre l’Associació, la Fundació i el Consorci de l’Orfeó Català, del que els socis mai hem tingut informació a pesar de les reiterades peticions, respostes afirmativament per la Junta Directiva, però denegades al final.\njuliol 24, 2014 By Socis del Orfeó\njuliol 23, 2014 By Socis del Orfeó\nSocis de l’Orfeó demana a la fiscalia que investigui el contracte Tribanda\njuliol 21, 2014 By Socis del Orfeó\nEnquesta intenció de vot. Maig 2014.\nEls diners que amaga als socis la Presidenta Carulla\njuny 27, 2014 By Socis del Orfeó\nContacta amb Socis de l’Orfeó !! 607 843 938\nFes-nos arribar les teves propostes o denuncies. Subscriu-te a les nostres noticies i segueix la campanya.\nSocis de l'Orfeó\n"Millor des de l'Associació"\nSocis preocupats per la deriva de l’Associació, cap a una entitat sense vida associativa, enfocada com un equipament public de luxe, amb un cor i una escola coral de barri, amb una gestió poc transparent i participativa.\nTuits de @socisdelorfeo\nSocis del Orfeó © 2014. Tots els drets reservats.


META TR 29 2019/2020 - GALIBIKE\n> BICICLETAS POR MARCAS>COMMENCAL>TRAIL>META TR 29 2019/2020\nMETA TR 29 2019/2020 Hay 7 productos.\nMETA TRAIL 29 RIDE 2019\nPVP 2399 €OFERTA 2199 €PORTES A PENINSULA 40 €TOTAL PVP 2239 € LLEVATELA POR 93 € AL MES!!!!! FINANCIACION INMEDIATA SIN INTERESES Y SIN PAPELEOS. LLAMANOS Y TE INFORMAMOS TLFNO 986301213. NO TE QUEDES SIN LA TUYA!!!\nMETA TRAIL 29 ESSENTIAL FOX SAND 2019\nPVP 3199 € OFERTA 2899 € PORTES A PENINSULA 40 € TOTAL PVP 2939 € LLEVATELA DESDE 122 € AL MES!!!!! FINANCIACION INMEDIATA SIN INTERESES Y SIN PAPELEOS. LLAMANOS Y TE INFORMAMOS TLFNO 986301213. NO TE QUEDES SIN LA TUYA!!!\nPVP 3299 € OFERTA 2999 € PORTES A PENINSULA 40 € TOTAL PVP 3039 € LLEVATELA DESDE 126 € AL MES!!!!! FINANCIACION INMEDIATA SIN INTERESES Y SIN PAPELEOS. LLAMANOS Y TE INFORMAMOS TLFNO 986301213. NO TE QUEDES SIN LA TUYA!!!\nPVP 2199 € PORTES A PENINSULA 40 € TOTAL PVP 2239 € LLEVATELA DESDE 93 € AL MES!!!!! FINANCIACION INMEDIATA SIN INTERESES Y SIN PAPELEOS. LLAMANOS Y TE INFORMAMOS TLFNO 986301213. NO TE QUEDES SIN LA TUYA!!!\nPVP 4299 € PORTES A PENINSULA 40 € TOTAL PVP 4339 € LLEVATELA DESDE 180 € AL MES!!!!! FINANCIACION INMEDIATA SIN INTERESES Y SIN PAPELEOS. LLAMANOS Y TE INFORMAMOS TLFNO 986301213. NO TE QUEDES SIN LA TUYA!!!


Programa +Conectad@s - Tyrius C.V.\n15 de Maig de 2020 24 de Setembre de 2020\nTYRIUS CV LLANÇA UN NOU PROJECTE ANOMENAT “+ CONECTAD@S” PER A TOTES LES SEUES ASSOCIACIONS\nAmb el propòsit de continuar treballant en equip amb totes les associacions adherides a TYRIUS CV, hem ideat i posat en marxa un projecte tecnològic atrevit i innovador anomenat “MÉS CONNECTADES” per a dotar de tecnologia de la comunicació a les nostres 220 associacions.\n“Més Connectades” ha tingut en les nostres associacions una acceptació extraordinària i s’iniciarà en les pròximes setmanes. Ens hem reinventat en estos nous temps de pandèmia i distància social, per a acostar-nos a les nostres col·laboradores i aprofitar les noves tecnologies que tenim actualment al nostre abast.\nLa nova situació que ens ha tocat viure durant estos temps de confinament, és que les desigualtats socials i d’oportunitats s’accentuen encara més si cap davant problemes sanitaris, econòmics i socials. Ací continuem sent les dones, en moltes ocasions, les més perjudicades. Per això, hem d’estar més preparades que mai, per a revertir una situació desafortunada, en una oportunitat d’aprenentatge extraient la part positiva d’esta situació tan inimaginable.\nLa idea és que la xarxa de relacions personals, professionals, formatives i associatives, generades per TYRIUS CV, continue més fort que mai i que continue fonamentant-se a través d’una connexió humana, àgil i eficaç entre totes les dones que integren l’Associació. Per això, gràcies a este projecte de treball, ajudarem al fet que les nostres persones associades se senten més “connectades online” i poder així mantindre els fluxos socials, professionals i personals, que ens permetran continuar avançant en el públic i el privat. Totes, en un breu espai de temps, podrem ser capaços de dominar les ferramentes de les noves tecnologies online, com un nou hàbit de funcionament en les nostres vides.\nTYRIUS CV enfoca les línies d’este nou pla de treball com un projecte de futur per a millorar aspectes de la gestió del temps de les nostres associacions, col·laborar en la conscienciació de la utilització de recursos, evitar en gran manera la utilització de mitjans de transport i així anar adaptant-nos a la nova realitat i ajudar també a preservar el medi ambient. És tota una aposta!\nTot això, ens estimula a continuar avançant en el canvi del paper de les dones com a mestresses de casa i mares. Lluny queda la figura de la dona tradicional impedida socialment a influir en la realitat que ens embolica. Esta nova era de les tecnologies i de recursos online ha arribat per a quedar-se proporcionant un major desenvolupament personal en estos temps tan inversemblants.\nTYRIUS CV aposta per el desenvolupament sostenible, continuem col·laborant activament amb les nostres sòcies i avancem connectades i preparades per a tot el que ens oferisca el futur.


Felip Puig tanca l'aixeta a la instal·lació de radars\nAquest any es posaran els 30 últims radars que ja estaven previstos per l'anterior govern\nEFE Barcelona 27/06/2011 21:39\nEl conseller d'Interior, Felip Puig, ha anunciat avui que amb la instal·lació aquest any dels 30 nous radars que ja va comprometre el tripartit dóna per acabada la ubicació de punts de control de la velocitat a la xarxa viària catalana, que d'aquesta forma quedarà establerta en uns 180 radars.\nDurant la seva compareixença al Parlament per detallar els pressupostos d'Interior, el conseller ha indicat que al llarg d'aquest any s'acabaran d'instal·lar els 30 nous radars fixos encarregats pel tripartit, per passar de 148 a 178 a la xarxa viària catalana, amb la qual cosa es completarà "de forma estable i definitiva" la xarxa de radars.\nTant Jaume Bosch (ICV-EUiA) com Oriol Amorós (ERC) han coincidit en denunciar que CiU acusés el tripartit de tenir una "voracitat recaptatòria" i li han recordat que durant l'últim any de govern íntegrament dels partits d'esquerres es van imposar multes de trànsit per valor de 94,8 milions, mentre que en l'últim, part del qual ja ha governat CiU, les sancions han pujat fins als 96 milions d'euros.\nPuig ha respost que, com ara hi ha més radars que amb el tripartit, la recaptació per cada radar és més baixa, el que creu que demostra que "la voracitat" de l'actual govern "és menor". A més, ha reiterat que ja ha acabat amb la major permissivitat en els radars de la "zona 80" que creu que va imposar el seu antecessor, Joan Saura.


INS Cavall Bernat | 'Formem persones per al futur' | Pàgina 12\nCALENDARI d’EXÀMENS de RECUPERACIÓ A 1r de BATXILLERAT\nHORARIS DELS EXÀMENS DE RECUPERACIÓ DE SETEMBRE\nXVI Jornades de Qualitat en l’Ensenyament\nL’alumnat del CFGS de Turisme ha col·laborat en l’organització de les Jornades de Qualitat en l’Ensenyament que s’han celebrat a la UAB el dia 08 de novembre.\nWhatsApp Image 2018-11-11 at 17.37.49\nWhatsApp Image 2018-11-11 at 17.37.46\nWhatsApp Image 2018-11-11 at 17.35.20\nWhatsApp Image 2018-11-11 at 17.35.19\nXIII Fira del Bolet\nL’alumnat del CFGM de Cuina i Restauració ha col·laborat a la XIII Fira del Bolet que organitza l’associació de paradistes del Mercat de Sant Pere i l’ajuntament de Terrassa. Els alumnes han fet una demostració en viu amb l’elaboració de tres plats: Senglar a baixa temperatura, Filet de cérvol al vi negre i Guatlla de tardor.\nWhatsApp Image 2018-11-13 at 22.05.07\nWhatsApp Image 2018-11-13 at 22.05.07(1)\nWhatsApp Image 2018-11-13 at 22.05.08\nDivulgant el comerç just a la Torre Mossèn Homs\nEl restaurant de la Torre Mossèn Homs s’ ha convertit de nou en un espai expositiu adreçat a la difusió del comerç just. L’organitzadora d’aquesta exposició és l’empresa Alternativa3, proveïdora del nostre establiment, i forma part del projecte Xarxa d’escoles pel comerç just que té com a objectiu introduir els principis i valors del comerç just i el consum responsable.\nWhatsApp Image 2018-11-13 at 12.40.04\nWhatsApp Image 2018-11-13 at 12.38.49\nWhatsApp Image 2018-11-13 at 12.32.31\nWhatsApp Image 2018-11-13 at 12.29.55\nPadrí de mates 2018\nAquest curs s’ha tornat a fer el padrí de matemàtiques.\nEls alumnes de 4t ajuden als alumnes de primer a fer uns exercicis.\nESO 1, ESO 4, General, Portada 0\nHistòria de l’art romà a Badalona\nEls alumnes de 4t d’ESO, 1r i 2n de Batxillerat de la matèries de Llatí i Història de l’Art han visitat les restes romanes de la ciutat de Baetulo, que es troben en el subsòl del casc antic de Badalona. Allà han pogut visitar les termes, la domus, i totes les infraestructures que encara perduren.\nBatx 1, ESO 4, General, Portada 0\nL’alumnat de 1er de Turisme ha visitat la Barcelona romana i medieval. En el recorregut han pogut conèixer detalls i anècdotes de la història i dels edificis més emblemàtics del centre històric de la capital catalana.\nWhatsApp Image 2018-11-08 at 12.09.18\nWhatsApp Image 2018-11-08 at 12.09.14\nEntrevistes de selecció per al programa Erasmus+\nEl proper dimarts 13 de novembre es faran les entrevistes de selecció per a l’atorgament de les beques Erasmus+ d’enguany. Podeu consultar aquí la resolució d’admissió i els horaris d’entrevistes per a l’alumnat de Grau Mig i aquí per a l’alumnat de Grau Superior. Per a més informació: erasmus@inscavallbernat.cat\nNews/Notícies, Portada 0\nOPTATIVA de TEATRE a 2N ESO\nDes de el curs passat es porta a terme, durant l’horari lectiu, una optativa de teatre amb un grup d’alumnes de 2 ESO.\nL’objectiu és treballar l’autoestima i la cohesió de grup.\nL’alumnat descobreix noves formes d’expressió mitjançant tot el propi cos i la veu.\nLes sessions inclouen :\n– tècniques de relaxació ( foto 1)\n– escalfament teatral ( foto 2 i 3 i 4)\n– autovaloració personal i de grup\nL’objectiu és arribar a generar un producte artístic així com vam fer el curs passat (2017/2018) amb l’OBRA ” La clínica dels embolics” de l’Adelaida Frías . Us pengem el videoclip amb el qual vam finalitzar l’obra. A veure que realitzarem aquest curs… !!\nRELAX TEATRE 1\nESC 4 TEATRE\nESC 3 TEATRE\nESC 2 TEATRE\nEn el següent enllaç podreu veure la feina realitzada l’any passat\nDalí, Sorolla i Haring\nA 4t d’ESO iniciem el curs recordant rectes paral.leles i perpendiculars.\nAmb l’ajuda de Dalí, Sorolla i Keith Haring plantegem una forma interessant de practicar aquestes rectes. Aquí podreu apreciar alguns exemples fets pels alumnes.\nActivitats de la Castanyada\nL’alumnat de CCFF ha fet diverses activitats amb motiu de la festa de la Castanyada. L’alumnat d’Hoteleria ha ensenyat a fer panellets a l’alumnat d’ESO del centre i als avis i àvies de la Residència de Gent Gran Torre Mossèn Homs. L’alumnat de Turisme ha fet activitats relacionades amb el turisme necrològic i el turisme fosc.\nWhatsApp Image 2018-10-31 at 12.46.30\nWhatsApp Image 2018-10-31 at 12.46.31\nWhatsApp Image 2018-10-31 at 12.46.32\nConcurs de Baristes\nLa Marga Gazinska, exalumna del CFGS Direcció de Serveis en Restauració, ha participat en el Concurs de Baristes de Catalunya que organitza el Fòrum Cultural del Cafè. La Marga hi ha concursat amb el patrocini de l’empresa de comerç just Alternativa3, proveïdora habitual del nostre restaurant.\nPresentació “Tardor de caça i bolets”\nL’alumnat de CCFF de Serveis en Restauració ha estat present a la presentació de les XXI Jornades Gastronòmiques de la caça i els bolets i XIII Fira del Bolet a Terrassa que es celebraran a la ciutat del 2 al 25 de novembre. La campanya “Tardor de caça i bolets: del bosc a la taula, els plaers de la tardor” és organitzada per l’Ajuntament de Terrassa, amb la col·laboració del Gremi Empresarial d’Hostaleria de Terrassa i Comarca i l’Associació de Paradistes del Mercat de Sant Pere.\nConeixem els bolets\nLa tardor és temps de bolets, així que l’alumnat dels CCFF de Direcció de Cuina ha aprofitat per conèixer millor aquest producte. De la mà d’un micòleg ha anat al bosc a caçar bolets i n’ha conegut les característiques, formes, colors i toxicitat, entre d’altres aspectes. Aquesta activitat s’han complementat amb un taller de cuina al restaurant El Jardí de Parets del Vallès, un establiment de KM 0.\nPortada, Sortides i activitats Bolets, Restaurant El Jardí, Sortides CCFF 0\nVisita a la Borsa de Barcelona\nEl passat dia 19 d’octubre, els alumnes de 2n de Batxillerat Social i Humanístic, van fer una guia per conèixer els edificis modernistes més emblemàtics de la ciutat, i en acabar, van visitar les instal·lacions de la Borsa de Barcelona. Un lloc on els alumnes van poder observar l’evolució dels principals valors de l’IBEX i on els van explicar el funcionament del mercat financer. Esperem que tota aquesta informació sigui ben aprofitada i poguem crear nous “brokers”…\nHORARIS del mes de SETEMBRE\nClica aquí i veuràs els llibres que necessites pel curs 21-22


María Patiño es posa a plorar en el primer Nadal sense Mila Ximénez\n"No sabia que recordar-la pogués fer tant de mal", assegura la presentadora\nAquest és el primer Nadal sense Mila Ximénez. I al seu programa, ‘Sálvame’, l’han volgut recordar i fer-li un petit homenatge en forma de vídeo. El mateix que han fet al programa ‘Socialité’, que presenta María Patiño, on s’ha recordat l’entrevista que Mila va donar al programa de Telecinco per relatar com estava vivint amb el càncer de pulmó que se li havia diagnosticat -i que finalment va acabar amb la seva vida-.\nEn parlar d’ella, María Patiño no ha pogut evitar emocionar-se i recordar-la amb unes boniques paraules: “Era una dona generosa i inolvidable. No sabia que recordar-la pogués fer tant de mal. Tot i que suposo que en aquestes dates és inevitable”, ha començat dient la presentadora, que ha afegit: “Estic segur que tots vosaltres l’heu trobat molt a faltar, perquè és insustituible”.\nLa cadira on Mila Ximénez va donar la seva última entrevista | Telecinco\nA més, el programa de Telecinco ha contactat amb diversos companys de professió de feina de Mila, que l’han recordat amb una gran estimació. Una d’elles ha estat Chelo García-Cortés qui ha confessat que “mai hagués pensat que pogues trobar tant a faltar a una amiga i companya. Mira que hem discutit, ella i jo, però tinc l’ànima trencada”. “No vaig tenir la sort d’estar amb ella els últims dies, i el Nadal no m’agrada, però sense Mila menys”, ha conclòs la periodista.\n“Era una persona molt vulnerable, molt més del que la gent podia pensar”, ha afegit, entre llàgrimes María Patiño.


El nou disc del Porto Bello ha comptat amb la producció de David Rosell.\nEls d'Altafulla van aprofitar el confinament durant els mesos de març i abril per tancar-se a l'estudi\nActualitzada 15/01/2021 a les 11:05\nEl grup d'Altafulla Porto Bello ha tret aquest divendres el seu nou disc anomenat La Llei Universal. La formació ha decidit dedicar el seu nou treball a tots aquells que no escolten a les pors, que estimen com si no hi hagués un demà i li treuen la llengua al destí i a la tristor.\nPorto Bello té clar que el panorama musical està passant per un dels seus pitjors moments, però han volgut plantar cara a les adversitats i donar una mica d'esperança a músics i a tothom que es troba afectat per aquesta aturada artística.\nEls altafullencs van aprofitar el confinament durant els mesos de març i abril per tancar-se a l'estudi i jugar amb nous sons. El resultat: l'equilibri entre la música purament electrònica i el pop català.\nLa Llei Universal ha comptat amb la producció de David Rosell i a les bases hi han participat els dj's productors d'EDM (Electronic Dance Music).\nA l'octubre del 2020 van presenat el videoclip del que seria el primer single del disc, Abril, que compta ja amb més de 21.000 reproduccions a Youtube.\nComenta el contingut : Porto Bello publica el seu tercer disc, 'La Llei Universal'


Els milicians de Hamas es van apoderant de tota la franja de Gaza\nAl-Fatah es venjarà a Cisjordània\nLes milícies de Hamas, que en les últimes hores han anat apoderant-se de tota la franja de Gaza on només a la capital hi havia resistència, van donar un ultimàtum de dos dies a les forces de seguretat lleials a Al-Fatah perquè entreguin totes les seves bases. Al-Fatah, per la seva banda, va amenaçar de prendre represàlies a Cisjordània.\n+ Uns palestins es manifesten contra els enfrontaments entre Hamas i Al-Fatah a Gaza. / Foto: EFE\nEls islamistes, més ben preparats i més motivats que els efectius dels organismes de seguretat i els milicians d'Al-Fatah, van completar l'ocupació dels quarters generals dels nacionalistes al nord de la franja, i continuaven les lluites per prendre el control dels del centre de Gaza. També van aconseguir el control del quarter general dels organismes de seguretat de l'ANP, lleials al president, Abu Mazen. Des que es va incrementar la lluita interna diumenge passat han mort més de 60 persones.\nHamas va emetre un comunicat en el qual donava de temps fins divendres a les 6 de la tarda a les forces de seguretat per entregar les armes o, si no, prendrà les bases per la força. Hamas va amenaçar de continuar «fins al final» la lluita per eliminar les forces lleials a Al-Fatah, a les quals acusa de ser soldats col·laboradors amb l'enemic, en referència a Israel.\nPer la seva banda, les Brigades dels Màrtirs d'Al-Aqsa a Cisjordània, vinculades a Al-Fatah, van donar un termini de 12 hores a Hamas per posar fi als atacs a la franja i va amenaçar de prendre represàlies en el seu feu.\nArran d'aquesta onada de violència, centenars de civils palestins van sortir als carrers de Gaza per demanar la fi dels enfrontaments.\nL'agència de l'ONU que assisteix els refugiats palestins ha tancat tres dels seus cinc centres dedicats a distribuir aliments, després que dos treballadors palestins de l'organització haguessin mort en els enfrontaments entre les dues faccions.\n>«La culpa, d'Israel»


Arxius diaris: 12 de març de 2019\nE-Tir Lliure nº15 – Temporada 2018/2019\nCadí La Seu viatjarà a Sant Sebastià per obtenir el bitllet a semifinals.\nDiumenge 14 d’abril del 2019, primer “matchball” a Sant Sebastià per obtenir un bitllet a les semifinals dels PlayOffs de la Liga DIA. Després de viure un primer partit màgic, en un Palau totalment ple i entregat, l’equip va obt...\nTinara Moore, segon reforç interior per a la zona de Cadí La Seu.\nTinara Moore, després de la incorporació d’Elin Gustavsson, es converteix en el segon reforç interior per a la temporada vinent. L’americana de 23 anys i 190 centímetres d’alçada arriba a la Seu d’Urgell després d’un pr...\nPrèvia Jornada 4, Cadí La Seu rep al Perfumerias Avenida, duel d’invictes al Palau d’Esports.\nL’equip de Bernat Canut va aconseguir una plàcida victòria al Palacio De Los Deportes de La Rioja davant el Campus Promete (59-78). Les urgellenques van començar molt ficades en el partit i van obtenir un avantatge de 10 punts al cap de tres minu...\nPrèvia Jornada 12 Liga Femenina Endesa, Cadí La Seu buscarà a Zamora la classificació per la Copa de la Reina.\nNou repte de lliga, nou repte complicat per les de Bernat Canut. Cadí La Seu viatja cap a Zamora per tal de retrobar-se de nou amb la victòria després d’encadenar tres derrotes seguides en la competició. Com a valor afegit, entra en joc la class...\nJordi Acero, nou entrenador de Cad�...


El Pla d’Inversions per a Europa afavoreix el finançament de pimes amb projectes innovadors - Blog de CEDEC\nL’objectiu és afavorir el finançament de les inversions innovadores per tornar als nivells anteriors a la crisi. Tot i que inicialment l’objectiu era mobilitzar 315.000 milions d’euros entre el 2016 i el 2018, ara s’ha ampliat aquesta xifra per aconseguir arribar fins als 500.000 milions en cinc anys.\nMalgrat que actualment disposem del Fons Europeu per a Inversions Estratègiques (FEIE), que és d’on procedeix el finançament, també cal dissenyar les condicions necessàries per afavorir la inversió. Amb aquesta finalitat, la Unió Europea ha modificat la legislació per aconseguir un veritable mercat únic a Europa en l’àmbit digital i de capitals, a més de crear el Centre Europeu d’Assessorament per a la Inversió (CEAI), que ofereix serveis d’assistència tècnica i assessorament a inversors i promotors de projectes.\nPel que fa al FEIE, gestionat pel Banc Europeu d’Inversions (BEI), actua com a veritable cor del pla per dinamitzar la inversió privada a la Unió Europea. Amb un capital de 21.000 milions, la seva missió és facilitar projectes innovadors amb més risc.\nEls projectes finançats han d’estar orientats a la recerca i la innovació, les energies renovables i l’eficiència energètica, la sanitat, les inversions en capital humà, i les infraestructures. A més a més, una quarta part dels 315.000 milions d’euros mobilitzats inicialment es destinaran a les pimes mitjançant préstecs amb condicions més avantatjoses, garanties, capital de risc o participacions.\nQualsevol petita empresa pot ser candidata a aconseguir aquest finançament. Per fer-ho, ha de presentar un pla viable i innovador als intermediaris financers, com els bancs, que tenen acords amb el Fons Europeu d’Inversió (la filial del Banc Europeu d’Inversions a Espanya). Això sí, els projectes més ambiciosos s’han de presentar directament al BEI, on s’examinen sense tenir en compte quotes geogràfiques o sectorials.\nA CEDEC, Centro Europeo de Evolución Económica, creiem que aquesta inversió és un dels fonaments estratègics per rellançar el creixement i augmentar les quotes d’ocupació. D’altra banda, aquest pla és una oportunitat única per a les pimes per aconseguir finançament en condicions avantatjoses, cosa essencial per continuar millorant i per avançar cap a l’excel·lència empresarial.\nImatge Pla d’Inversions per a Europa\n← TEFCAN reforma la sala de màquines de l’hotel Jardín Tropical de Tenerife, en el marc de col·laboració amb la consultora CEDEC\nEstructuras y cerrajería El Sobradillo implanta un sistema de gestió nou en col·laboració amb CEDEC →


curtmetratge archivos - Pantalles Creatives\nPoesia visual: Words that move. Subway Love\n25 agost, 2015 / immagar / 0 Comments\nPoesia visual. Subway Love és l’obra audiovisual del poeta Max Stossel dirigida per Matthew Freidell .\nDeclaració d’amor a una ciutat: Paris Poetry\n21 agost, 2015 / immagar / 0 Comments\nSensacions de Paris. Què us fa recordar una ciutat? La gent, les olors, els monuments, el soroll dels carrers…? Un poema visual per la ciutat de la llum.\nMisticisme per les muntanyes sagrades: Kumano\n9 agost, 2015 / immagar / 0 Comments\nEl nou curtmetratge del director Mathieu Le Lay Kumano ens endinsa en una regió del Japó on la natura i la religió són sagrades. El Shugendo, el camí ascètic místic de les muntanyes sagrades s’ha practicat en aquesta regió des de fa segles. Imatges inspiradores en la seva bellesa i misticisme!


Núria Madurell Patchwork i Art Tèxtil: FINAL DE CURS.\nPublicado por Núria Madurell en 12:21\nDivines de la vida!! totes totes. I les robes i el cosir que ens fan millors i més alegres... i una bona mestre, què carai! maritere (del grup que no sabe..., bé una miqueta)\n24 de octubre de 2012, 9:06\n¡Como me gustaria estar más cerca y poder participar en tus clases!


La fira, que se celebrarà del 29 de novembre a l'1 de desembre a la plaça Corsini, presentarà tasts, activitats sobre la cultura de l'oli, concursos i un punt de recollida per al Banc d'Aliments\nActe d'inauguració de la 19a edició de la Fira de l'oli nou DOP Siurana a Tarragona MAURI\nDivendres, 29 Novembre 2019 23:59\nLa 19a edició de la Fira de l'oli nou DOP Siurana a Tarragona, que tindrà lloc entre el divendres 29 de novembre i el diumenge 1 de desembre a la plaça Corsini, s'ha inaugurat aquest divendres a la tarda. L'esdeveniment compta amb la participació d'una vintena d'entitats productores d'oli d'oliva verge extra de sis comarques diferents. Durant la presentació de la fira feta al Mercat Central, el vicepresident de la DOP Siurana, Ferran Huguet, va destacar el creixement de la fira, "que compta amb més expositors que les anteriors edicions", alhora que ha posat en valor "la molt bona collita d'enguany que farà possible fer el rècord de productors i de vendes".\nPer la seva banda, el president i conseller d'ESPIMSA, Dídac Nadal, va dir que "la fira de l'oli és molt important per la dinàmica dels Mercats de Tarragona" i, en aquest sentit, va recordar que "som consumidors de productes de proximitat i locals, a la vegada que fem salut, com diu la marca de la DOP Siurana".\nEl vicepresident del Gremi de Pagesos de Sant Llorenç i Sant Isidre, Joan Elies, recordava que tot plegat va començar fa 19 anys "quan voam convidar les cooperatives a mostrar el seu oli a la ciutat" i s'ha congratulat "que això hagi tingut continuïtat fins a 19 anys despres, amb les activitats i l'any que celebrem el 700 aniversari de l'entitat més antiga de la ciutat".\nL’esclat de l’oli nou a Tarragona ha començat aquest divendres 29 de novembre a la tarda, en horari de 17 a 21h. Seguirà dissabte 30 de novembre durant tot el dia, entre les 10h i les 14h i les 17h i les 21h, i finalitzarà diumenge, 1 de desembre, al matí de 10h a 14h. L’oli nou que es podrà tastar a la capital tarragonina és, segons ha definit el Panell de tast oficial d’olis verges d’oliva de Catalunya, un oli d’oliva verge extra “elegant, equilibrat i complex; un oove 100% suc natural de les millors olives arbequines del territori”.\nActivitats i concursos per a tothom\nFerran Huguet també ha destacat la importància del programa d'activitats adreçades a potenciar la cultura de l'oli: tastos infantils i per a adults, tallers familiars, un vermut-degustació el dissabte al migdia i música en directe per acompanyar l'arribada de l'oli nou. En concret, l'acte tindrà lloc, a partir de les 11:30h, al centre de Corsini, amb el tast d'oli nou i els vermuts Montebrione, Or del Camp i Vermut de Falset. També hi haurà el tradicional concurs "El teu pes en oli", que comptarà amb la col·laboració del Mercat Central de Tarragona i un tast divulgatiu per er participar a tota la plaça Corsini.\nEn paral·lel a les activitats populars i lúdiques, també s'han programat tallers i show cookings per demostrar la versatilitat de l'oli d'oliva verge extra DOP Siurana a la cuina i descobrir noves aplicacions per al benestar i la salut.\n'Els sentits del territori'\nCom a novetat d'enguany, la DOP Siurana estrenarà a la plaça Corsini el tòtem 'Els sentits del territori', que permetrà als visitants endinsar-se en els aromes, les textures i el paisatge del territori de l'oli d'oliva verge extra.\nPunt de recollida del Gran Recapte\nUn any més, la Fira de l'oli nou de Tarragona serà solidària amb el Gran Recapte del Banc d'Aliments. Hi haurà un punt per contribuir a la recollida d'aliments que des de l'entitat solidària es realitza cada any, abans de les festes de Nadal. El president del Banc d'Aliments de les comarques de Tarragona, Eusebio Alonso, ha dit que "és un miracle que alimentem 25.000 persones cada dia a cost zero", alhora que ha afegit "també és un altre miracle que el millor oli del món, el DOP Siurana, doni suport a la nostra pagesia", al mateix temps que ajuda al Banc d'Aliments.\nEls productors participants\nHi haurà representants de sis comarques que són territori DOP Siurana, que són: Cooperativa de Cabacés, Cooperativa de Castellvell, Cooperativa de Constantí, Cooperativa de la Bisbal de Falset, Cooperativa de la Palma d’Ebre, Cooperativa de les Borges del Camp, Cooperativa de Montbrió del Camp, Cooperativa de Picamoixons, Cooperativa de Riudecanyes, Cooperativa de Riudoms, Cooperativa de Salomó, Cooperativa d’Ulldemolins, Coselva, Molí del Baix Camp de Mont-roig, Unió Origen, Olis de Catalunya, Cooperativa d’Almoster i Molí de la Mola- Cooperativa Falset-Marçà i CEOLPE, centre oleícola del Penedès.\nLa fira està coorganitzada per l’Ajuntament de Tarragona i rep el suport de diferents societats i entitats com ESPIMSA, el Gremi de Pagesos de Sant Llorenç i Sant Isidre, el mercat municipal, els restaurants de la ciutat, l’associació ARPA, l’AEHT – Associació d’Empresaris d’Hostaleria de la Província de Tarragona-, Tarragona Turisme i Tarragona Swing.