La Xarxa participa a la Setmana Europea de Prevenció de Residus | Sostenible\nLa Xarxa participa a la Setmana Europea de Prevenció de Residus\nProp de 80 municipis de la província i de la resta de Catalunya associats a la Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat organitzen activitats en el si de la Setmana Europea per a la Prevenció de Residus 2011, que enguany se celebra entre el 19 i el 27 de novembre, i que acollirà gairebé 500 iniciatives.\nPer tal de preparar la Setmana i fer-ne difusió en el món municipal, el passat 29 de setembre la Xarxa va organitzar a Barcelona, amb la col·laboració de l'Agència de Residus de Catalunya, el taller de suport als tècnics municipals: "Campanyes de prevenció de residus" orientat a l'organització d'activitats en aquest àmbit. La finalitat del taller va ser prestar suport als tècnics municipals i desenvolupar un treball pràctic compartit per tal que cada assistent treballés metodologies de disseny d'activitats de prevenció. L'experiència presentava un valor afegit en el context econòmic actual, en el qual els ajuntaments han d'utilitzar amb eficiència màxima els recursos materials i econòmics.\nEn la presentació del taller, al qual van assistir-hi unes 60 persones, la diputada adjunta de Medi Ambient, Mercè Rius, va destacar que «la gestió dels residus és una de les tasques principals que han d'escometre els municipis» i que la «prevenció és el primer graó de la jerarquia de la gestió de residus i un element prioritari de la lluita contra el canvi climàtic.» Rius va destacar, a més, que «l'educació ambiental és cada cop més un instrument de gestió, necessari i imprescindible per portar endavant determinades polítiques ambientals» i que el taller era la primera experiència d'una fórmula de treball, pràctica i participativa, que la Xarxa de Ciutats i Pobles pretén aplicar en tots els seus àmbits de treball com a eina de suport als municipis.\nLa Setmana Europea de la Prevenció de Residus, esdeveniment clau per difondre el concepte de la prevenció de residus i evidenciar-ne l'impacte en el medi, va néixer en el si de la Directiva de residus 2008/98/CE, la qual determina que la prevenció és prioritària en la jerarquia de la gestió de residus. Durant la Setmana es porten a terme accions arreu d'Europa organitzades per diferents actors i administracions, estructurades al voltant de cinc grans temes: "sensibilitzar sobre l'excés de residus", "produir millor" "consumir millor", "perllongar la vida dels residus" i "generar menys escombraries". La Setmana Europea de la Prevenció de Residus és un projecte de 3 anys (2009-2011) que té el suport del programa LIFE+ de la Comissió Europea.\nLa relació de iniciatives endegades durant la Setmana d'enguany es pot consultar a la web del projecte europeu.\nposter-gran.jpg 61.71 KB


Mini Kit de platja: Galleda, pales i motlles - Stoksdidactic\nMini Kit de platja: Galleda, pales i motlles\nCaracterístiques de Mini Kit de platja: Galleda, pales i motlles\nMini Kit de platja complet per només 0.80 €! La galleda té una mida de 7.5cm per 7cm i a més inclou dues pales diferents per poder excavar i transportar la sorra, així com dos motlles d'animals aquàtics: un dofí i un cavallet de mar. Un detall ideal per regalar als companys de classe o als amics.\nJoguines per Edats , 1 a 2 anys , Detalls , Regalets fins a 1 Euro per a Nens , Detalls per a Nens d'1 Any , Detalls per a Nens de 2 Anys ,\nGalleda amb pala\nOpinions de Mini Kit de platja: Galleda, pales i motlles\nMolt bé. Són petits i es genial pel meu nadó d 11 mesos. Es pot posar gaire bé a la butxaca


Notícia històrica - PREMSA - Agents Rurals inicien un cens a Montserrat de la cabra salvatge per regular-ne la caça - Federació Catalana de Caça\nAGENTS RURALS INICIEN UN CENS A MONTSERRAT DE LA CABRA SALVATGE PER REGULAR-NE LA CAÇA\nEn els punts àlgids, la població al massís, reintroduïda ara fa vint anys, se situa a l’entorn dels 200 exemplars i el punt d’equilibri és d’uns 150\nEl cos d’Agents Rurals ha començat a elaborar un cens de les cabres salvatges que poblen al massís de Montserrat, una espècies que es va començar a introduir en aquest parc natural just ara ha fet vint anys. L’objectiu d’aquest treball, que es fa regularment des del 2004, és tenir dades detallades del nombre i situació d’aquesta espècie per regular-ne la caça. Tot i que amb la labor ara iniciada es coneixerà quin és l’estat actual d’aquesta població, se sap que se situa a l’entorn dels 200 exemplars, sobre la base del registre elaborat un any enrere. En la darrera campanya es va permetre caçar un total de 48 peces, distribuïdes entre 25 femelles, 13 mascles i 10 cabrits.\nEn el treball de camp que ara s’està portant a terme, els agents rurals comptabilitzen els exemplars per edat i sexe, i d’aquesta manera es poden concretar quines quotes de caça es fixen per controlar-ne la població dins dels paràmetres que es consideren adequats per als recursos de l’espai on es troben ubicats.\nEn el darrer cens es van comptabilitzar 214 exemplars, tres quartes parts dels quals eren adults, amb una proporció gairebé del 50 % entre mascles i femelles.\nLa reintroducció de la cabra salvatge a Montserrat, que ja havia habitat aquest espai natural però n’havia desaparegut, es va començar el 1995. Es van anar a buscar 5 cabres salvatges, tres mascles i dues femelles, a la Reserva Nacional de Caça dels ports de Tortosa Beseit, i es van alliberar al massís montserratí. Les reintroduccions, amb animals provinents dels ports, van continuar fins a l’any 1999. En total es van portar 26 exemplars, 10 mascles i 16 femelles.\nDes del primer any el creixement va ser progressiu i constant i va ser el 2006 quan es va començar a permetre caçar-ne exemplars de forma regulada per començar-ne a controlar el nombre d’exemplars i buscar l’equilibri poblacional que Montserrat pot mantenir. Des de l’any 2004 s’elabora un pla de caça anual que determina quants animals s’han de caçar i, tot i així, la població se segueix mantenint o creix. El nombre d’exemplars que s’han de caçar es calcula a través del que s’anomena «capacitat de càrrega», és a dir, el nombre, el sexe i l’edat, dels exemplars que la muntanya de Montserrat és capaç d’acceptar, ja que les cabres generen impactes en la vegetació i erosionen el terreny i en aquest hàbitat no hi ha depredadors. La densitat poblacional òptima a Montserrat s’estima entre 120 i 150 exemplars.\nLa cabra salvatge és un ungulat endèmic de la península Ibèrica. A Catalunya es distribueix, a banda de Montserrat, per les comarques del Montsià, Baix Ebre i Terra Alta, i la major part de la població es troba a la Reserva Nacional de Caça dels ports de Tortosa Beseit. Són d’aspecte corpulent, mida mitjana i extremitats robustes. El color del pelatge varia segons l’època de l’any, el sexe i l’edat. Exceptuant les taques negres que tenen repartides per diferents parts del cos, el color base és l’ocre. Els mascles pesen una mitjana de 55 quilos i les femelles de 33. Les banyes d’ells poden mesurar fins a un metre de longitud, mentre que les d’elles no passen dels 15 centímetres.


Guidelines for innovation platforms in agricultural research for development : decision support for research, development and funding agencies on how to design, budget and implement impactful innovation platforms\nRica Joy Flor;\nHomann-Kee Tui, S.;\nIITA; Wageningen University; World Vegetable Center; Africa Rice; CIP; IRRI; IFPRI; ILRI; KIT; Bioversity International; CIMMYT; ICRISAT; ICARDA; WorldFish; CIAT; CIALCA; CGIAR\nGuidelines for innovation platforms in agricultural research for development : decision support for research, development and funding agencies on how to design, budget and implement impactful innovation platforms. 2017. Schut, M.; Andersson, J.A.; Dror, I.; Kamanda, J.; Sartas, M.; Mur, R.; Shinan Kassam; Brouwer, H.; Dietmar Stoian; Devaux, A.; Velasco, C.; Gramzow, A.; Dubois, T.; Rica Joy Flor; Gummert, M.; Djuina Buizer; McDougall, C.; Davis, K.; Homann-Kee Tui, S.; Lundy, M.. : 87 pages. IITA. Wageningen University. World Vegetable Center. Africa Rice. CIP. IRRI. IFPRI. ILRI. KIT. Bioversity International. CIMMYT. ICRISAT. ICARDA. WorldFish. CIAT. CIALCA. CGIAR.


Bon dia ciència - Buenos días ciencia: Uns astrònoms descobreixen el primer asteroide cobert de gel\nDos equips internacionals d’astrònoms han descobert que un gran asteroide conegut des de mitjans del segle XIX, anomenat 24 Themis, té gel a la seva superfície, una troballa que pot ajudar a entendre l’origen de l’Univers i, molt concretament, d’on procedeix l’aigua que actualment hi ha a la Terra.\n“Sospitàvem que els asteroides podien tenir aigua, una relíquia dels primers moments de la seva formació, però és el primer cop que aconseguim verificar-ho”, explica un dels autors del treball, Javier Licandro, investigador de l’Institut d’Astrofísica de Canàries (IAC) i de la Universitat de La Laguna.\nNo només cometes\nEl descobriment dóna suport a la hipòtesi de que l’aigua i altres compostos terrestres podrien haver arribat des de l’espai i afavorir l’aparició de la vida primitiva, sosté Licandro. “Sabíem que l’aigua no és originària de la Terra perquè no va poder sobreviure al període en que tot era magma. Ara sabem que no només pot provenir de cometes, sinó també d’asteroides”.\nEn canvi no és petit si es té en compte la gran quantitat d’asteroides que encara ara naveguen per l’espai. Va poder haver un autèntic bombardeig que va durar desenes o cents de milions d’anys, prossegueix Licandro.\nEl descobriment es va presentar de manera preliminar als EEUU en un congrés especialitzat a finals de l’any passat. Ara, desprès de passar els pertinents filtres de verificació, es publiquen a la revista especialitzada ‘Nature’.\nFormat fa 4.500 milions d’anys\n24 Themis, que es va formar fa uns 4.500 milions d’anys, pràcticament com la Terra, és un dels majors cossos rocosos del cinturó d’asteroides situat entre Mart i Júpiter, a uns 480 milions de kilòmetres de la Terra. Els astrònoms porten estudiant-lo des de fa temps per una estranya peculiaritat: en la seva mateixa òrbita és situen una sèrie d’asteroides de menor mida que van poder formar-se d’una col·lisió amb un altre cos. Tot i així, excepte sospites de minerals hidratats, mai s’havia vist res semblant.\nNo s’ha vaporitzat\nNo havia la més mínima evidència d’aigua. De fet, molts experts sostenien fins ara que els asteroides (sense atmosfera), no eren capaços de retenir el gel primigeni durant milions d’anys per la seva relativa proximitat al Sol. “Deien que s’hauria subliminat, vaporitzat, com els hi succeeix als cometes”, resumeix Licandro. En situacions de vuit, poc podrien fer les temperatures extremadament fredes d’aquesta regió del cosmos.\nEn canvi, la troballa suggereix que a l’interior dels grans asteroides poden inclús haver-hi dipòsits de gel que es van gastant poc a poc. “Creiem que el menys l’1% de l’asteroide és aigua”, insisteix Licandro.\nTelescopi IRTF del Mauna Kea\nEls dos equips, coordinats per Andrew Rivkin (Universitat Johns Hopkins, EEUU) i Humberto Campins (Universitat Central de Florida, EEUU), han treballat amb el telescopi infraroig IRTF de l’observatori de Mauna Kea, a Hawai, mitjançant tècniques d’espectroscopia. Es tracta d’un mètode que mesura la longitud d’ona que la llum dels cossos celests reflecteixen a l’incidir sobre ells els rajos del Sol.\nEls astrònoms han observat, per exemple, que l’espectre lluminós corresponent a l’aigua (o al gel) es manté estable mentre gira l’asteroide, “pel que es dedueix que l’aigua està repartida per tota la superfície” , conclou Licandro. També sembla confirmat que el gel descobert té una composició molt similar a l’aigua dels oceans terrestres.\nPublicat per Unknown a dilluns, de maig 03, 2010\nXoan 3 de maig de 2010 a les 20:06\nJo pensava que tot els asteroides estaven coberts de gel... No era aixi?\nMarina 3 de maig de 2010 a les 22:51\nPodia ser gel format per altres coses, però no d'aigua!! ^^


[Versi�n castellana] Pere Sim�n Castellano\nBecari d'investigaci� (BR) de Dret ConstitucionalInvestigador de la C�tedra de Cultura Jur�dicaUniversitat de Girona\nResum [Resumen] [Abstract] Objectius. Establir els termes del debat sobre la controvertida q�esti� del dret a l'oblit digital. Estudiar les caracter�stiques web que permeten la perennitat de la informaci� a la xarxa de xarxes i els efectes que comporta. Analitzar com les diferents inst�ncies europees i nacionals estan advocant feia el reconeixement formal i informal del dret a l'oblit a Internet.\nMetodologia. An�lisi de la Directiva Europea 96/46/CE i de la Llei org�nica 15/1999, de 13 de desembre, de protecci� de dades de car�cter personal. Estudi de la doctrina jur�dica relativa a l'aplicaci� dels principis de la protecci� de dades personals; dels drets ARCO (acc�s, rectificaci�, cancel�laci� i oposici�); dels drets de la personalitat; de les llibertats informatives. Examen de lleis i textos jurisprudencials estrangers relacionats amb el dret a l'oblit digital, centrant la nostra atenci� en la iniciativa legislativa europea i les resolucions del Garante per la protezioni dei dati personali i de la Commission nationale de l'informatique et les libert�s.\nResultats. Fins fa ben poc, quan alg� s'equivocava, podia rectificar, canviar i esmenar els errors del passat. La limitada mem�ria humana contribu�a essencialment a aix�. No obstant aix�, la progressiva universalitzaci� d'Internet, que combina una ingent capacitat d'emmagatzematge amb motors de cerca que permeten localitzar-la amb extrema facilitat, pot significar la fi de l'oblit. La perennitat de la informaci� 2.0 implica nous desafiaments per al Dret. En aquest treball els observem, analitzant com les autoritats europees de protecci� de dades han reconegut informalment l'exist�ncia del dret a l'oblit digital, que en breu, a m�s, ser� clarificat i regulat formalment pel legislador europeu. Aix� mateix, l'autor planteja els termes del debat i proposa una definici� �mplia del nou dret, si b� amb una extensi� limitada, tenint en compte que es tracta d'un dret relatiu, �s a dir, no absolut, que pot cedir en cas de conflicte amb altres finalitats leg�times, com poden ser les informatives, culturals o hist�riques.\n1 Introducci�: cap a una nova societat que no oblida res\nEn les �ltimes d�cades hem contemplat l'implacable auge de les tecnologies de la informaci� i la comunicaci� (en endavant, TIC), que gradualment han introdu�t canvis en les relacions socials, en els temps de treball i, essencialment, en les relacions interpersonals. M�s concretament, Internet i el web 2.0 s�n el paradigma d'un nou proc�s de comunicaci� p�blica, en qu� la divulgaci� de la informaci� es produeix horitzontalment, sense jerarquia, a nivell global i amb un cert anonimat. En un ampli ventall de canvis socials incentivats per la innovaci� tecnol�gica, destaca la conversi� de la fr�gil mem�ria humana en la poderosa mem�ria digital. Com apunta Viktor Mayer-Sch�nberger, una de les veus m�s contrastades en aquesta mat�ria a nivell internacional, "with the help of widespread technology, forgetting has become the exception, and remembering the default" (Mayer-Sch�nberger, 2009, p. 2). Es tracta de la perennitat de la informaci� difosa a Internet, mitj� de comunicaci� social i universal que combina una gran capacitat d'emmagatzematge amb eines �motors de cerca� que faciliten trobar el que es busca. En certa manera, la informaci� personal queda gravada a la xarxa com si es tract�s d'un tatuatge que ens persegueix de per vida. Davant d'aix�, s'ha plantejat la necessitat de recon�ixer el dret a l'oblit ent�s com el dret a equivocar-se i a tornar a comen�ar, que es concretaria en la capacitat d'exigir que s'esborrin les dades personals que cont� Internet i fins i tot, oposar-se al tractament que fan els motors de cerca de les dades personals incloses en fonts accessibles al p�blic (Sim�n Castellano, 2012). Aix�, quan parlem de dret a l'oblit fem refer�ncia a possibilitar que les dades de les persones deixin de ser accessibles en el web, per petici� d'aquestes i quan elles ho decideixin; el dret a retirar-se del sistema i eliminar la informaci� personal que la xarxa cont�.\n2 La reacci� de l'ordenament jur�dic\nLa problem�tica que gira al voltant de l'exist�ncia del dret a l'oblit neix aix� estrictament vinculada a un fet social �la progressiva universalitzaci� de les TIC i la perpetu�tat de la informaci� difosa a trav�s d'Internet�, i sorgeix en el debat p�blic com un interrogant essencialment jur�dic. De fet, no �s estrany si tenim en compte que la doctrina jur�dica ha ent�s que el Dret i l'ordenament jur�dic regulen el contingut i el car�cter de les relacions socials existents. Aquesta premissa implica, entre altres coses, que la realitat social del moment ha de ser necess�riament considerada i rebuda per l'ordenament jur�dic, en general, i pel Dret Constitucional, en particular �essencialment en all� que fa refer�ncia a l'extensi� i delimitaci� dels drets fonamentals�, m�s enll� del paper normatiu de la Constituci�, aquesta tamb� compleix una funci� transformadora ad hoc de la consolidaci� del sistema democr�tic (�lvarez Conde, 2003, p. 152). Els canvis socials impliquen certes reflexions en l'�mbit jur�dic, on es planteja fins a quin punt el Dret que ordena les nostres societats �s efica� en l'univers 2.0 (Rallo Lombarte; Mart�nez Mart�nez, 2010, p. 19).\n2.1 El reconeixement informal del dret a l'oblit\nEn els darrers anys hem observat com els ciutadans afectats per la persecuci� de fets passats divulgats via Internet han comen�at a dirigir-se a les autoritats en mat�ria de protecci� de dades i demanden la tutela dels seus drets, i la cancel�laci� de les seves dades personals. En concret, les demandes es dirigeixen habitualment davant la negativa dels responsables i administradors de p�gines web i xarxes socials de cancel�lar les seves dades personals. Aix� mateix, la preocupaci� sobre la conservaci� de les dades a Internet ha crescut en els darrers anys de manera exponencial, com mostra la mem�ria de l'any 2010 de l'Ag�ncia Espanyola de Protecci� de Dades (en endavant, AEPD), que apunta un augment del 56 % �respecte del 2009� de les reclamacions encaminades a l'eliminaci� de les dades que Internet conserva. I tot aix� sembla que anir� a m�s en un futur proper, quan la generaci� jove que avui processa p�blicament la seva vida privada �quan comparteix imatges, v�deos i comentaris a les xarxes socials� pugui veure comprom�s el seu futur, precisament, per la gran quantitat de dades personals que la xarxa cont� i que poden constituir un aut�ntic curr�culum vitae no desitjat.\nPlenament conscients d'aquest alt grau de preocupaci�, i del m�s que previsible increment en el futur, les autoritats en mat�ria de protecci� de dades han exercit un paper decisiu en pro del reconeixement del dret a l'oblit digital. L'AEPD ha afirmat en diverses ocasions que cap ciutad� que no sigui objecte d'un fet noticiable de rellev�ncia p�blica ha de resignar-se a qu� les seves dades es difonguin a Internet sense poder reaccionar ni corregir la seva inclusi�.1 I, m�s concretament, ha atribu�t una extensi� notable a l'esmentat dret a l'oblit, s'ent�n que els ciutadans, d'una banda, poden exercir el dret de cancel�laci� de les dades que la xarxa conserva quan aquests no s'incloguin en una font accessible al p�blic ni hi hagi una finalitat leg�tima que protegeixi la publicaci� �llibertats informatives, finalitat cultural i hist�rica, etc.2 De l'altra, es reconeix tamb� el dret d'oposici� davant del tractament que els cercadors web realitzen de les dades personals, �s a dir, a m�s de la cancel�laci� �la desindexaci� per part dels motors de cerca de la informaci� passada�, s'exigeix que el cercador trobi mitjans perqu� la informaci� no torni a apar�ixer en el futur.3 Per entendre les raons que han portat a l'AEPD a recon�ixer informalment aquestes dues manifestacions concretes del dret a l'oblit a Internet, cal estudiar els dos principis del tractament leg�tim de les dades personals.\n2.1.1 El principi del consentiment\nEl principi del consentiment de l'afectat, com el propi nom indica, exigeix que tot tractament de dades personals sigui realitzat amb el consentiment inequ�voc de l'afectat. En concret, la Llei org�nica de protecci� de dades (en endavant, LOPD), en els apartats primer i tercer respectivament de l'article 6, estableix que "el tratamiento de los datos de car�cter personal requerir� el consentimiento inequ�voco del afectado, salvo que la ley disponga otra cosa" i que "el consentimiento a que se refiere el art�culo podr� ser revocado cuando exista causa justificada para ello y no se le atribuyan efectos retroactivos". S'ent�n per consentiment aquella manifestaci� de la voluntat lliure, inequ�voca, espec�fica i informada del titular de les dades personals, conforme consent un determinat tractament d'aquestes.\nEl principi del consentiment de l'afectat, a efectes del dret a l'oblit, �s aplicable en un sup�sit doble. En primer lloc, quan alg� d�na el consentiment o �s aquest mateix qui publica informaci� que cont� dades personals a la xarxa. En aquesta hip�tesi, el ciutad� pot revocar el seu consentiment i exigir que all� que abans va permetre �la divulgaci� de fotos, v�deos, comentaris, etc. a Internet� desaparegui. Aquesta observaci� �s especialment �til en l'�mbit de les xarxes socials, on la simple revocaci� del consentiment hauria d'ocasionar que s'esborr�s autom�ticament la informaci� personal. En segon lloc, el ciutad� pot oposar a la informaci� �comentaris, imatges, v�deos, etc.� que contingui dades personals que hagin estat publicades per terceres persones sense el seu consentiment, aix� s�, amb l'excepci� que aquesta divulgaci� d'informaci� es vinculi a l'exercici de les llibertats informatives. El debat que es planteja �s similar al cl�ssic conflicte entre les llibertats informatives i els drets de la personalitat, i s'ha de resoldre utilitzant les normes que permeten realitzar una correcta ponderaci�.4 Aix�, si la difusi� de dades personals s'emmarca dins d'un fet noticiable que gaudeix d'inter�s p�blic, de manera general, es faria prevaler la llibertat informativa sobre el dret a la protecci� de dades, si b� caldria estar atent a les circumst�ncies especials del cas concret.\nHi ha tamb� una tercera hip�tesi on la veritat �s que el consentiment �s irrellevant o innecessari: quan es tracta de dades personals contingudes en fonts de car�cter p�blic, com ara els diaris i butlletins oficials �segons el que estableix l'article 11.2.b) de la LOPD. El principi de consentiment, en si mateix, no fonamenta el dret a l'oblit digital en sentit ampli, �s a dir, no allargaria l'�mbit de l'oblit fins impedir els cercadors indexar informaci� relativa a la vida de les persones; per arribar a aquesta premissa, abans, hem d'analitzar com el principi del consentiment es complementa amb el principi de finalitat.\n2.1.2 El principi de finalitat\nPrecisament, el principi de finalitat podria constituir una base s�lida per al dret a l'oblit digital, en establir que les dades personals seran eliminades o esborrades un cop que aquestes hagin deixat de ser �tils a la finalitat amb qu� es van registrar. M�s concretament, l'article 4.5 de la LOPD estableix que "los datos de car�cter personal ser�n cancelados cuando hayan dejado de ser necesarios o pertinentes para la finalidad para la cual hubieran sido recabados o registrados. No ser�n conservados en forma que permita la identificaci�n del interesado durante un per�odo superior al necesario para los fines en base a los cuales hubieran sido recabados o registrados". Aquest principi es va recollir per primera vegada en el Conveni n�m. 108 del Consell d'Europa, que Espanya va ratificar el 27 de gener de 1984; segons el qual les dades de car�cter personal que siguin objecte de tractament "se conservan bajo una forma que permita la identificaci�n de las personas concernidas durante un per�odo de tiempo que no exceda del necesario para las finalidades para las cuales se hayan registrado" �segons el que estableix l'article 5.e de la LOPD.\nEl dret a l'oblit digital actuaria com un instrument que persegueix el compliment efectiu del principi de finalitat, que exigeix que les dades personals nom�s es puguin utilitzar per a la finalitat concreta per la qual van ser registrades, i un cop ja no s�n necess�ries per aquest efecte es produiria la seva cancel�laci�. No obstant aix�, no en tots els casos la cancel�laci� �s possible, especialment, si les dades personals estan contingudes en fonts que tenen la consideraci� d'accessibles al p�blic. L'AEPD ha interpretat el principi de finalitat com un l�mit a la divulgaci� d'informacions passades que contenen dades personals i estan sotmeses a un tractament no autoritzat �per exemple, en un cercador web. Per tant, els ciutadans poden oposar-se al tractament de les dades personals �el que tamb� inclou l'acci� d'indexar que realitzen els cercadors web� des del moment en qu� les dades han deixat de ser necess�ries per a la finalitat per la qual van ser publicades. D'aquesta manera, l'AEPD ha estat especialment ambiciosa en entendre que els afectats tenen raons leg�times per oposar-se al tractament �indexaci� dels motors de cerca, sempre que siguin not�cies que no tinguin una rellev�ncia p�blica actual, si b� ha considerat que el tractament de les hemeroteques digitals, a difer�ncia del tractament dels cercadors, est� emmarcat dins de les llibertats informatives.5 Aquesta interpretaci� ha estat criticada en sentits diferents per la doctrina. Alguns autors han ent�s que les hemeroteques digitals no s�n un mitj� de comunicaci� en sentit estricte, �s a dir, no haurien de tenir la consideraci� de fonts d'acc�s p�blic d'acord amb l'article 3.j) de la LOPD, sin� que s�n fitxers que donen un tractament a fonts accessibles al p�blic que procedeixen dels mitjans de comunicaci� (Cotino Hueso, 2010, p. 299). D'aquesta manera, els afectats tindrien dret a cancel�lar tamb� les dades personals que s'inclouen en els serveis de recerca de les hemeroteques digitals. Altres autors, en canvi, creuen que seria paradoxal que "una informaci�n de inter�s p�blico y obtenida con escrupuloso respeto al canon de la diligencia profesional se pueda consultar en la hemeroteca de la edici�n escrita de un diario y, por el contrario, haya de desaparecer de la edici�n digital" (Carrillo, 2009).\nSegons el meu parer, la primera interpretaci� �s m�s plausible en el sentit que distingeix entre la informaci� que tenia inter�s p�blic quan es va publicar i el tractament que el cercador de l'hemeroteca digital atorga a aquesta informaci�. Com passa amb els motors de cerca, la informaci� no hauria de desapar�ixer d'Internet, igualment tamb� s'hauria de poder consultar a l'hemeroteca de l'edici� escrita, per� aix� no impedeix que es limitin �dret d'oposici� les facilitats per trobar-la �recerca de nom i cognom� en el cercador de l'hemeroteca digital. A m�s, segons la meva opini�, el motor de cerca de l'hemeroteca ha d'incorporar eines que permetin l'acc�s a la informaci� completa quan es tracta de grups de not�cies connectades. �s a dir, la tecnologia permet que el cercador no indexi parcialment o esbiaixadament les not�cies sobre un tema espec�fic. El problema naixeria si sobre un determinat tema �per exemple, la comissi� d'un il�l�cit� es divulgu�s una primera not�cia �amb els noms i cognoms i altres dades personals d'una persona� que posteriorment fos desmentida pel mateix mitj� de comunicaci�. L'hemeroteca, com �s l�gic, cont� les dues not�cies �l'err�nia i la ver�dica�, per� el motor de cerca pot facilitar enormement la difusi� de la primera i limitar o amagar la segona, la qual cosa fa que es produeixi una situaci� realment indesitjable. En aquests casos, �s important que les not�cies estiguin enlla�ades, �s a dir, qui busqui i trobi a trav�s del motor de cerca informaci� relativa a la comissi� de l'il�l�cit, en el sup�sit de fet que hem posat com a exemple, ha de trobar les dues not�cies, que haurien de tenir la mateixa visibilitat a la xarxa i, en tot cas, han d'estar relacionades. De fet, la tecnologia permet aquest extrem amb relativa senzillesa, per exemple, molts diaris en la seva versi� digital faciliten, en acabar de llegir una not�cia, l'acc�s a altres not�cies vinculades.\n2.1.3 El plantejament de la q�esti� en les autoritats de protecci� de dades estrangeres\nEn perspectiva comparada, trobem alguns exemples que mereixen ser assenyalats aqu�, encara que succintament, sobre el reconeixement del dret a l'oblit digital. A tall d'exemple, la Commission nationale de l'informatique et les libert�s, l'equivalent franc�s de l'AEPD, ha basat l'exist�ncia del dret a l'oblit atenent al principi de finalitat del tractament de les dades personals �droit a l'oubli�, i es va posicionar favorablement per al reconeixement del car�cter fonamental del dret a l'oblit de manera pionera l'any 1999.6 En una l�nia similar, el Garante per la protezioni dei dati personali, m�xim �rgan de tutela del dret a la protecci� de dades a It�lia, va resoldre el novembre de l'any 2004 un cas i va recon�ixer el dret a l'oblit �diritto all'oblio� dins del dret fonamental a la protecci� de dades.7\n2.2 La proposta formal de la Comissi� Europea\nLa Comissi� Europea va elaborar, amb data de novembre de l'any 2010, una Comunicaci� titulada A comprehensive approach on personal data protection in the European Union,8 en qu� es recull la preocupaci� per refor�ar els drets d'acc�s, rectificaci�, oposici� i cancel�laci� de les dades personals enfront dels aven�os tecnol�gics en el marc de la reforma de la normativa europea sobre protecci� de dades. S'introdueix per primera vegada una definici� del dret a l'oblit digital;9 es planteja la necessitat de clarificar-lo fonamentant la seva exist�ncia en el principi del consentiment, �s a dir, el dret a cancel�lar, accedir i oposar-se als tractaments de dades personals quan aquestes han estat divulgades o tractades sense el consentiment del seu titular.\n�s aix� com el dret a l'oblit ha entrat de ple, mitjan�ant la Comunicaci� de la Comissi�, en l'agenda pol�tica europea, on es recull com un dels principals desafiaments a qu� el nou reglament europeu haur� de donar resposta. La creixent preocupaci� ciutadana sobre el dret a l'oblit tamb� es pot observar en els documents adre�ats a la Comissi� per part de particulars, en la consulta sobre l'esmentada Comunicaci�, realitzada entre el 4 de novembre de 2010 i el 15 de gener de 2011.10 Amb tot, les contribucions m�s notables provenen de les autoritats p�bliques de control en mat�ria de protecci� de dades personals. Molt recomanables s�n, segons el meu parer, les apreciacions fetes pel Govern federal alemany i per l'Autoritat belga de protecci� de dades, que entenen que la mateixa legislaci� hauria d'establir criteris que ajudin a fixar els l�mits del dret a l'oblit en relaci� amb les llibertats informatives i amb altres finalitats leg�times. Entre aquestes destaquen les finalitats hist�riques i culturals, que moltes vegades prevalen per sobre del dret a la protecci� de dades, fonamentalment, perqu� s�n prop�sits que no caduquen pel simple pas del temps, com en canvi s� que pot passar, amb l'inter�s p�blic de determinades not�cies del passat. Els dubtes sobre l'efectivitat de la tutela del dret a l'oblit s�n compartits per la majoria d'ag�ncies de control, per� la m�s esc�ptica �s la Information Commissioner's Office del Regne Unit, que tamb� demanda la fixaci� legal dels l�mits de l'anomenat dret a l'oblit.11\n2.3 La posici� de la doctrina jurisprudencial\nA difer�ncia del que ha succe�t a Fran�a i It�lia,12 on existeix jurisprud�ncia consolidada que reconeix expressament amb m�s o menys extensi� el dret a l'oblit digital, els nostres tribunals no han tingut l'oportunitat de pronunciar-se encara sobre aquest fet. No obstant aix�, l'Audi�ncia Nacional haur� de resoldre en els propers anys un contenci�s entre Google Espanya i l'Ag�ncia Espanyola de Protecci� de Dades, precisament, per les resolucions d'aquesta �ltima en qu� s'aplica el dret a l'oblit i s'exigeix al primer la desindexaci� de determinada informaci� que el web cont�. A dia d'avui el cas encara est� pendent de resoluci�, i sembla que va per llarg ja que l'Audi�ncia Nacional ha decidit traslladar al Tribunal de Just�cia de la Uni� Europea una q�esti� prejudicial d'interpretaci�, per aclarir, entre altres q�estions, si l'activitat que duen a terme els cercadors pot ser considerada un tractament de dades personals.13 La q�esti� prejudicial apareix dividida en tres blocs, el primer dels quals es refereix a l'aplicaci� territorial de la legislaci� europea sobre protecci� de dades personals, en qu� l'Audi�ncia Nacional pregunta al tribunal europeu si es pot considerar com un recurs a mitjans, en els termes de l'article 4.1.c de la Directiva 95/46/CE, l'emmagatzematge temporal de la informaci� indexada pels cercadors a Internet. El segon bloc de la q�esti� prejudicial es dedica a les actuacions dels cercadors com a prove�dors de continguts en relaci� amb la normativa de protecci� de dades, preguntant m�s concretament si la seva activitat s'ha de considerar com un tractament de dades. Finalment, i crec que �s el m�s rellevant de la q�esti� prejudicial, l'Audi�ncia Nacional pregunta sobre el fons de l'assumpte, �s a dir, l'abast real del dret a l'oblit digital. Aix� s'insta el Tribunal de Just�cia de la Uni� Europea a qu� aporti criteris interpretatius que ajudin a decidir si els drets de supressi� i bloqueig �o cancel�laci� i oposici� de les dades personals, poden dirigir-se davant els cercadors per impedir la indexaci� de la informaci� personal, tot i que aquesta hagi estat publicada l�citament en p�gines web de tercers.\n3 El car�cter relatiu del dret a l'oblit i la seva relaci� amb altres drets i garanties\nEn qualsevol cas, hem d'entendre que si finalment el dret a l'oblit gaudeix de reconeixement formal o informal en el nostre ordenament jur�dic, aquest haur� de ser matisat en relaci� amb altres drets i b�ns jur�dico�constitucionals que b� mereixen protecci�. Aquest car�cter relatiu, no absolut, recorda f�cilment al tradicional conflicte entre les llibertats informatives i els drets de la personalitat �dins dels quals hi ha el dret a l'honor, a la intimitat i a la pr�pia imatge�, en la mesura que el dret a l'oblit es configura com un dret d'autonomia i llibertat, que troba el seu fonament constitucional a la dignitat humana i el lliure desenvolupament de la personalitat reconegut en l'article 10.1 de la Constituci� espanyola (Sim�n Castellano, 2011). Precisament, aquesta necess�ria ponderaci� amb altres valors i interessos constitucionals permet concretar amb exactitud les facultats que el dret a l'oblit atribueix als seus titulars, i diferenciar aix� entre el dret de cancel�laci� de les dades i el d'oposici� a tractaments sense consentiment portats a terme per tercers. En aquest mateix sentit, Cotino Hueso argumenta que el primer s'exerciria quan la informaci� divulgada sigui considerada il�leg�tima, �s a dir, quan no s'emmarca dins de les llibertats informatives ni t� la consideraci� de font d'acc�s p�blic. En canvi, el dret d'oposici� �per exemple, contra l'activitat dels motors de cerca web� seria exercitable fins i tot quan es considera que la informaci� divulgada �s leg�tima, per� aix� i tot hi ha raons fundades per evitar un tractament de dades sense el consentiment del seu titular (Cotino Hueso, 2010, p. 298). 3.1 La finalitat hist�rica\nMereix una menci� especial el tractament de les dades personals que revesteixen un inter�s hist�ric. En aquest cas, de manera similar al que succeeix quan hi ha altres raons leg�times com les finalitats informatives o les esmentades fonts d'acc�s p�blic, el dret a l'oblit digital pot decaure f�cilment, perqu� les dades de car�cter hist�ric i cultural han de ser conservades en la mesura que la finalitat que es pret�n assolir amb la seva conservaci� i tractament no caduca ni perd intensitat pel simple pas del temps.\nL'estudi en perspectiva comparada pot ser d'especial inter�s sobre aquesta darrera q�esti�. A It�lia, el Garante per la protezioni dei dati personali ha aprovat un codi de conducta que estableix les regles i els l�mits de l'�s de les dades personals recollides en la investigaci� hist�rica independent i del dret a l'educaci� i informaci�. Es garanteix aix� que en l'acc�s a registres i documents es respecti la dignitat de les persones i, especialment, el dret a la identitat personal.14 I a m�s s'estableix que la recopilaci� de dades en arxius dedicats a la investigaci� hist�rica ha de ser fomentada i tractada com a instrument v�lid de conservaci� de les dades donada la utilitat operativa d'aquestes. Aquesta previsi� aporta seguretat jur�dica i, tenint en compte que el nostre ordenament jur�dic no t� un codi de conducta semblant, no �s menyspreable assenyalar aqu� les seves qualitats i la m�s que desitjable actuaci� futura de les autoritats de protecci� de dades espanyoles en un sentit semblant. 4 Conclusions\nEn aquest article hem observat que les TIC possibiliten la conversi� de la feble mem�ria humana en una infinita remembran�a digital. Aquesta mutaci� implica problemes i reptes que es poden afrontar des de diversos camps del coneixement, com ara la sociologia, la filosofia i el dret. No obstant aix�, l'interrogant s'ha plantejat en el debat p�blic europeu com una q�esti� estrictament jur�dica. En aquest marc hem definit el dret a l'oblit digital de manera �mplia, com el dret a equivocar-se i a tornar a comen�ar, que es concretaria en les facultats de cancel�laci� i oposici� davant de tractaments de dades personals divulgades via Internet que es produeixen sense el consentiment del titular o sense una altra causa leg�tima que en justifiqui la seva difusi�. En termes similars s'ha produ�t el reconeixement informal del dret a l'oblit digital de la m� d'algunes autoritats estatals de protecci� de dades personals, que com l'AEPD, han defensat la seva exist�ncia i s'han recolzat fonamentalment en els principis de finalitat i consentiment en el tractament i conservaci� de les dades. En perspectiva comparada �Fran�a i It�lia� s'arriba fins i tot al reconeixement formal del dret a l'oblit, mitjan�ant el pronunciament favorable dels tribunals. Aix� mateix s'ha assenyalat que el reconeixement i extensi� del dret a l'oblit difereix entre diferents pa�sos europeus, la qual cosa hauria de ser resolta en un futur proper pel legislador europeu, que clarificar� la regulaci� de l'esmentat dret en el marc de la reforma de la Directiva Europea de Protecci� de Dades. En qualsevol cas, aquest "nou" dret, a l'oblit digital, haur� de ser matisat en determinats casos i seria realment aconsellable que el legislador europeu n'especifiqu�s els seus l�mits i aport�s seguretat jur�dica a tota aquesta q�esti�. Entre aquests haurien de constar, a m�s de les llibertats informatives, les finalitats hist�rica i cultural com a ra� leg�tima per conservar les dades personals.\n�lvarez Conde, Enrique (2003). Curso de derecho constitucional: el Estado constitucional. El sistema de fuentes. Los derechos y libertades, vol. I. Madrid: Tecnos.\nCarrillo, Marc (2009). "El derecho al olvido en Internet". El Pa�s (23 oct. 2009). <http://bit.ly/2srRjO>. [Consulta: 16/03/2012].\nCotino Hueso, Lorenzo (2010). "Datos personales y libertades informativas. Medios de comunicaci�n social como fuentes accesibles al p�blico (art. 3 de la LOPD)". En: Troncoso Reigada, Antonio (dir.). Comentario a la Ley org�nica de protecci�n de datos personales. Navarra: Civitas, p. 289�315.\nMayer-Sch�nberger, Viktor (2009). Delete. The virtue of forgetting in the digital age. New Jersey: Princeton University Press.\nRallo Lombarte, Artemi (2010). "El derecho al olvido y su protecci�n. A partir de la protecci�n de datos". Telos: cuadernos de comunicaci�n e innovaci�n, n� 85 (2010), p. 104�108. Rallo Lombarte, Artemi; Mart�nez Mart�nez, Ricard (coords.) (2010). Derecho y redes sociales. Navarra: Civitas.\nSim�n Castellano, Pere (2011). "El r�gimen constitucional del derecho al olvido en Internet". En: Cerrillo i Mart�nez, Agust� et al. (coords.). Neutralidad de la red y otros retos para el futuro de Internet. Barcelona: UOC-Huygens, p. 391�406.\nSim�n Castellano, Pere (2012). "The right to be forgotten under European law: a constitutional debate". Lex electronica: revue du Centre du recherche en droit public de l�Universit� de Montr�al, vol. 16, no. 1, (hiver/winter 2012). <http://www.lex-electronica.org/docs/articles_300.pdf>. [Consulta: 16/03/2012].\nWeber, Rolf H. (2011). "The right to be forgotten: more than a Pandora's box?". Journal of intellectual property, information technology and e-commerce law, vol. 2 (2011), p. 120�130. <http://www.jipitec.eu/issues/jipitec-2-2-2011/3084>. [Consulta: 16/03/2012].\nData de recepci�: 01/02/2012. Data d'acceptaci�: 19/03/2012.\nNotes 1 Vegeu la Resoluci� TD/266/2007 de l'AEPD. 2 L'article 3.j) de la Llei org�nica de protecci� de dades estableix que: "j) Fonts accessibles al p�blic: els fitxers que poden ser consultats per qualsevol persona, sense que ho impedeixi una norma limitativa o sense altra exig�ncia que, si s�escau, l�abonament d�una contraprestaci�. Nom�s es consideren fonts d�acc�s p�blic el cens promocional, els repertoris telef�nics en els termes que preveu la normativa espec�fica i les llistes de persones que pertanyen a grups de professionals que continguin �nicament les dades de nom, t�tol, professi�, activitat, grau acad�mic, direcci� i indicaci� de la seva pertinen�a al grup. Aix� mateix, tenen el car�cter de fonts d�acc�s p�blic els diaris i els butlletins oficials i els mitjans de comunicaci�".\n3 Vegeu la Resoluci� TD/00463/2007 de l'AEPD.\n4 De fet, l'Audi�ncia Nacional ja ha aplicat aquestes regles en un cas en qu� va acabar donant prevalen�a a la llibertat d'informar sobre la protecci� de dades. Vegeu Sent�ncia de l�Audi�ncia Nacional (Sala Contenciosa) n�m. 62/2001, de 12 de gener de 2001, FJ 4. 5 Vegeu les Resolucions TD/01164/2008 i TD/01540/2008 de l'AEPD.\n6 Vegeu 20�me rapport d'activit� de la CNIL. Paris: La Documentation Fran�aise, 1999, p. 6.\n7 M�s concretament, el Garante itali� va pronunciar aquestes paraules: "le modalit� di funzionamento della rete Internet consentono, in particolar modo attraverso l'utilizzo di motori di ricerca, di rinvenire un consistente numero di informazioni, riferite a soggetti individuati, pi� o meno aggiornate e di natura differente. La questione sollevata dai ricorrenti � di particolare interesse e delicatezza coinvolgendo il dovere di informazione da parte di organi pubblici sulla propria attivit�, i diritti di utenti e consumatori, ma anche quelli dei soggetti cui si riferiscono i dati diffusi, in particolare del diritto all'oblio una volta che siano state perseguite le finalit� alla base del trattamento dei dati". Decisi� de 10 de novembre de 2004 del Garante per la protezione dei dati personali sobre el recurs Reti telematiche e Internet � Motori di ricerca e provvedimenti di Autorit� indipendenti: le misure necessarie a garantire il c.d. "diritto all'oblio", disponible a Internet: <http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1116068>. [Consulta: 16/03/2012]. Aquesta decisi� va ser presa sota la presid�ncia de S. Rodot�, catedr�tic de dret civil d'important prestigi internacional, del Garante per la protezione dei dati personali.\n8 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: A comprehensive approach on personal data protection in the European Union, European Commission COM(2010) 609 final, Brussel�les, 4 de novembre de 2010, disponible a Internet: <http://bit.ly/bXUXvi>. [Consulta: 16/03/2012].\n9 "The right of individuals to have their data no longer processed and deleted when they are no longer needed for legitimate purposes. This is the case, for example, when processing is based on the person's consent and when he or she withdraws consent or when the storage period has expired". Ib�dem, p. 8.\n10 Totes les contribucions de la ciutadania, d'organitzacions privades i d'autoritats p�bliques estan disponibles a Internet: <http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0006_en.htm>. [Consulta: 16/03/2012].\n11 Vegeu la contribuci� de la Information Commissioner's Office del Regne Unit a la consulta de la Comissi�, p. 6, disponible a Internet: <http://bit.ly/pBfWna>. [Consulta: 16/03/2012].\n12 Per al cas franc�s vegeu la recent interlocut�ria de mesures provisionals del Tribunal de grande instance de Montpellier, de 28 d'octubre de 2010, cas Marie C. / Google France Inc. Pel que fa a la jurisprud�ncia italiana, vegeu la Sent�ncia de la Corte Suprema di Cassazione, Sezione III Civile, n. 3679/1998, de 9 d'abril de 1998, disponible a Internet: <http://bit.ly/kSkdk7>. [Consulta: 16/03/2012].\n13 Vegeu la recent interlocut�ria de l'Audi�ncia Nacional (Sala de lo Contencioso, Secci�n 1�) de 27 de febrer de 2012, disponible a Internet: <http://bit.ly/yl6RzJ>. [Consulta: 16/03/2012].\n14 Codice di deontologia e di buona condotta per i trattamenti di dati personali per scopi storici, disposici� del Garante de 14 de marc de 2001, disponible a Internet: <http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1556419>.[Consulta: 16/03/2012].


El Mentalista. Temporada 1. El Mentalista - Movistar+\nEl Mentalista. Temporada 1. El Mentalista


Guest House Međine Mlini Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMeđine 20, Mlini, Mlini, Croàcia, 20207 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Guest House Međine\nConvenientment situat a Mlini, Guest House Međine és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nGuest House Međine ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Guest House Međine.\nDescompte a Guest House Međine


Biblioteca central Archivos -\nRedacció2019-03-26T12:36:37+00:0026 març, 2019|Categories: Gremi d'Editors de Catalunya, Informe, pdf's, Publicacions|Tags: 2019, Biblioteca central, Estudis i Publicacions, Infograma, mapa de la lectura|\nInforme anual sobre la indústria a Catalunya i altres publicacions\nRedacció2018-07-20T15:22:04+00:0020 juliol, 2018|Categories: Gremi d'Editors de Catalunya, Informe, Notícies, pdf's, Publicacions|Tags: 2018, Biblioteca central, Butlletí, Catalunya, Estudis i Publicacions, informe, issuu|\nUs relacionem les darreres publicacions rebudes al Gremi d’Editors de Catalunya, i que hem digitalitzat perquè les pugueu consultar online. Cliqueu sobre el títol de cadascuna per accedir a la publicació en qüestió, allotjada al nostre compte d’Issuu. Si voleu accedir al canal d’Issuu, trobareu l’enllaç al final de l’article. «2017 Informe anual sobre la indústria a [...]


Noticies de Societat en Benissa\nBenissa presenta la seua guia de recursos on recull tota la informació necessària per a persones nouvingudes al poble. Amb una subvenció concedida per la Diputació d’Alacant per valor de 2.475,65 €, Benissa ha pogut elaborar al llarg del passat any...\nAhir, 27 de juny, es va presentar el programa d’activitats de dinamització durant aquests mesos d’estiu a Benissa. En la roda de premsa, van participar Rosa Pino, regidora de cultura, Miguel Àngel Julià, encarregat del restaurant La Nova Fonda i de realitzar una d...\nAquest dissabte 15 de juny i fins al diumenge 15 de setembre les cales de Benissa comptaran amb servei de vigilància de manera ininterrompuda des de les 10 h fins a les 20 h durant cada dia de la setmana. &n...\nL’obra guanyadora als premis ‘25 d’Abril 2018’ en investigació apunta dades “inèdites” de l’arribada de la Puríssima a Benissa\nUnes dades noves sobre una llegenda fonamental a Benissa. Teodoro Crespo Mas, guanyador del Premi Literari 25 d’Abril 2018 en la modalitat d’investigació, va presentar ahir l’obra La catedral de la Marina. Tensions religioses, polítiques i arquitectòniques e...\nEl primer cap de setmana d'activitats del programa “Viu la Pasqua a Benissa” en 2019, va congregar a un gran nombre de persones que participar activament en les activitats musicals i esportives programades, tant el concert de la Societat Lírica i Musical de Benissa com la parti...\nContinuen els actes del 50é Aniversari de l'arribada de l'aigua potable a Benissa\nContinuen els actes amb els que s’estan celebrant els 50 anys de l'arribada del servei d'aigua potable a Benissa. El calendari d'activitats compta amb l'exposició a l'aire lliure de components del Servei d'Aigües en la Plaça Germans Ivars i preveu mostrar un circuit que m...\nBenissa torna a apostar pel programa ‘Viu La Pasqua’ a partir del pròxim 12 d'abril i a través d'un complet ventall de propostes d'oci perquè aquestes pasqües el poble oferisca activitats culturals, festives, esportives, comercials i gastronòmiques dir...\nEl passat cap de setmana es va celebrar la XIX edició del Concurs de Vins de Benissa on van participar 19 vins d’elaboració artesanal (15 negres i 4 blancs). Aquesta edició va tenir lloc al Centre d'Excel·lència de Benissa (antic seminari francisc&...\nTast concurs de vins artesanals. Participen vins elaborats per colliters locals i es puntua tant els vins negres com blancs. El jurat està compost per enòlegs i somillers de reconegut prestigi. La XIX edició del Concurs de Vins de Benissa està ja en marxa. L'Ag...\nAquest pròxim diumenge dia 24 de març, el cicle d'activitats organitzades pel Grup de Muntanya Margalló i l'Ajuntament de Benissa, realitzarà una nova eixida programada dins del cicle ‘Descobreix la nostra Comarca 2019’. En aquesta ocasió l'activitat...\nJa està en ús la nova gatera de Benissa, dirigida per la protectora Adopta-Bèrnia Benissa per a la cura dels gats que acullen. Situada en les antigues instal·lacions de l'Escorxador Municipal, la gatera s'ha condicionat en unes estades diàfanes amb equipament de...\nLa Policia Local de Benissa incorpora un nou model organitzatiu\nEncara que porta alguns mesos aplicant-se, La Policia Local de Benissa ha presentat aquest matí el nou model de policia comunitària o de proximitat, enfocada a adaptar-se a les noves necessitats que presenta la societat en general i la ciutadania de Benissa. Entre altres accions, s'ha creat una...\nBenissa celebrarà la primera edició de la 'Menuda Fira' els dies 23 i 24 de març al Centre d'Art Taller d'Ivars, on es desenvoluparà tot un programa d'activitats per a infants i també ubicarà stands amb comerços locals. Aquesta primera edició naix a partir d'unes necessitats detec...\nL'equip de Govern de Benissa ja ha realitzat diverses trobades obertes amb el veïnat de Benissa. El primer d'ells en el mes de juny, on van participar unes 40 persones que resideixen en el nucli urbà. L'última trobada va tenir lloc fa uns dies en l'Aula de la Mar -un espai annexe a la Tourist ...\nBenissa ha presentat hui dimarts els principals actes dirigits al proper divendres 8M, dia Mundial de les Dones, on destaca una manifestació que tindrà lloc a la Plaça Jaume I a les 20.00 h, i que finalitzarà amb la projecció d'un vídeo anomenat 'Benissa trenca estereotips'. "A Beni...\nDes del departament de Serveis Socials de l'Ajuntament de Benissa, junt amb la col·laboració de La Caixa, s'està gestionant el voluntariat "Acompanyament a la Lectura". Aquest programa té com a objectiu acompanyar en la lectura a xiquets i xiquetes entre 9 i 12 anys per tal d'incremen...\nAVIVA, l'agència de promoció del Valencià de Benissa, llança una iniciativa de promoció dirigida a les persones del municipi amb bebés nounats o que es troben a l'espera de tindre família durant aquest 2019. AVIVA obsequia a aquestes persones amb un pitet amb vocabulari infantil en...\nL'Ajuntament de Benissa ha iniciat en el municipi diverses accions orientades a fomentar i posar en valor la interculturalitat entre les persones que viuen en el poble. Les primeres accions del pla es van iniciar fa uns dies, amb la programació d'un col·loqui sota el nom "Com vivim a Benissa?" ...\nArranca "Habla Benissa" el projecte d'intercanvi lingüístic promogut per l'Ajuntament\nAquesta setmana s'han iniciat oficialment les sessions de "Habla Benissa", un projecte iniciat amb èxit en 2012 i que de nou , promogut per l'ajuntament pretén oferir una alternativa para a l'aprenentatge d'idiomes a persones de totes les edats. "Habla Benissa", és un projecte ideat am...\nBenissa compta en el que va d'any amb 387 persones confirmades en el padró municipal, una millora a l'alça respecte a 2016 (369) i 2017 (261). Aquestes xifres permeten que la població quede fixada per sobre dels 10.000 habitants, guarismes que possibiliten accedir a majors quanties en subvenci...\nLa jornada, celebrada aquest passat diumenge, va permetre als assistents conèixer, de mans de l'arquitecta responsable de la restauració; Reme Giner Ivars, la intervenció realitzada sobre l'edifici en aquesta primera fase. Des de les 10 del matí i fins a les 14 hores, la ciutadania va...\nEl Festival Multicultural de Benissa obri una nova porta cap a la integració\nEl nombrós públic assistent durant el cap de setmana passat en el Festival Multicultural de Benissa permet qualificar com a èxit aquesta novena edició. Un esdeveniment que enguany ha incorporat importants novetats com l'obertura d'un espai de diàleg denominat 'Taula d'Experiències', en el q...\n'El Cau' es va estrenar aquest cap de setmana amb un gran èxit d'acolliment, amb més de 100 joves que es van acostar a conèixer aquest nou espai municipal i gratuït durant la vesprada del dissabte. En la posada de llarg de 'El Cau' va actuar la 'Little Big Band' i va haver-hi berenar ...\nEl 9é Festival Multicultural de Benissa incorpora novetats en aquesta edició. A més del context de multiculturalitat, vist a través de les diverses tipologies d'artesania, costums autòctons, balls o gastronomia, la pròxima cita de 2018 comptarà amb un espai de diàleg per a compartir exper...\n'El Cau' sorgeix com una opció perquè la gent jove de Benissa passe el seu temps lliure en un espai municipal i gratuït. D'aquesta manera, xiques i xics adolescents, a partir de 12 anys, podran acudir a 'El Cau' aquest dissabte que ve, dia 29, a les 18.00 h. Es tracta d'una àmplia sala situad...\nBenissa inaugurarà el 21 d'octubre la Placeta de les Estisoradores\nEl Projecte de les Estisoradores de Benissa segueix avançant en honor de la visibilització i el reconeixement de les dones, al temps que recupera el patrimoni històric local. En aquest cas, Les Estisoradores donaran nom a una placeta del poble situada en la confluència dels carrers Sant Franc...


Sitges 2020, avança programació | AREAVISUAL-CAT\nPosted by areavisualcat | jul. 27, 2020 | EVENTS | 0 |\nDel 8 al 18 d’octubre i, Sitges inaugura la seva 53a edició amb la pel·lícula catalana Malnazidos\nEl Festival de Sitges ha avançat part de la programació de la seva 53a edició, que tindrà lloc del 8 al 18 d’octubre en un format mixte combinant projeccions i activitats presencials i virtuals. D’entre els films anunciats destaquen quatre produccions catalanes: el film encarregat d’inaugurar el festival serà Malnazidos, dirigit a quatre mans per Javier Ruiz Caldera i Alberto del Toro. Amb producció d’Ikiru Films, Telecinco Cinema, Cactus Flower Productions i La Terraza Films. Es tracta d’un film fantàstic de zombies ambientat en la Guerra Civil espanyola, durant els mesos més durs de batalla a les trinxeres. Miki Esparbé, Aura Garrido, Luis Callejo i Álvaro Cervantes encapçalen el repartiment d’aquesta pel·lícula que ha hagut d’ajornar la seva estrena en sales, prevista inicialment pel setembre, a causa dels efectes del Covid-19.\nPer altra banda, el festival acollirà l’estrena del segon llargmetratge de David Victori, No matarás, thriller protagonitzat per Mario Casas i produït per Castelao Pictures, Filmax, Movistar+, Televisió Espanyola i Televisió de Catalunya. Casas interpreta a Dani, un noi que després de la mort del seu pare decideix reprendre la seva vida i fer un llarg viatge on coneixerà una noia inquietant i inestable.\nLluís Danés, per la seva banda, estrenarà aquest any al Festival de Sitges el seu primer llargmetratge de ficció per a cinema, La vampira de Barcelona, amb producció de Brutal Media, Filmax i Televisió de Catalunya. El film compta amb un repartiment de luxe amb Nora Navas, Sergi López, Francesc Orella, Pablo Derqui, Bruna Cusí, Roger Casamajor i Núria Prims; i està basat en la història real d’Enriqueta Martí, una suposada segrestadora i assassina en sèrie que va viure durant el S.XX al barri del Raval de Barcelona.\nEl festival també ha anunciat que acollirà l’estrena de la coproducció internacional La cosmética del enemigo, adaptació de la novel·la homònima d’Amélie Nothomb, dirigida per Kike Maíllo. La pel·lícula està produïda per Sábado Películas, The Project Club i Barry Films.\nPreviousOberta la convocatòria del Sitges Pitchbox\nNextEl còmic català “dorm” al barri del Coll


↑ 2,0 2,1 «gènere literari». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 16 agost 2010].\n↑ «literatura». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 15 agost 2010].\n↑ «poesia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «prosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 15 agost 2010].\n↑ «crítica literària». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 15 agost 2010].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Literatura&oldid=30240310»\nDarrera modificació: 29 maig 2022 a les 11:34\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 maig 2022 a les 11:34.


Ref.\t ABG-102346 Thesis topic\n2022-01-14\t Public funding alone (i.e. government, region, European, international organization research grant)


pentahotel Birmingham Birmingham Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nErnest Street / Holloway Head, Birmingham Centre, Birmingham, Regne Unit, B1 1NS - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a pentahotel Birmingham?\nMés informació sobre pentahotel Birmingham\nSituat a Birmingham Centre, pentahotel Birmingham és el lloc perfecte per gaudir de Birmingham i els seus voltants. A 0.4 Miles de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 4-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara St Luke's Church Centre, The Mailbox, Horsefair Mural.\nPenta Hotels és ben reconeguda per la seva qualitat de serveis i el seu personal amable, i pentahotel Birmingham compleix amb aquesta expectativa. Servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, servei de taxi són només algunes de les comoditats que fan que pentahotel Birmingham sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, catifes, cadira alta per a nens, penjador de roba, cafè instantani inclòs per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com centre esportiu, billar, sala de jocs que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Pentahotel Birmingham és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Birmingham.\nCadbury World - 5,67 km\nMuseu i Galeria d'Art de Birmingham - 730 m\nMuseu del barri de joiers (Museum of the Jewellery Quarter) - 2,06 km\nCoffin Works - 1,03 km\nBarber Institute of Fine Arts - 2,02 km\nMuseu Nacional de la Motocicleta - 13,75 km\nMuseu Soho House - 3,32 km\nPalau Xina - 450 m\nComentaris d'Agoda (41)Comentaris de Booking.com (3496)\nTots els tipus de viatgers (41)Viatger de Negocis (15)Parelles (12)Viatgers en solitari (8)Famílies amb infants grans (4)Grups (2)\nMaisha, Regne Unit


Bellaterra Música - quienes somos\nBellaterra Música, Ed. inició su actividad durante el mes de setiembre del 2002 en Bellaterra (Barcelona) con el fin de editar y difundir material de calidad relacionado la con enseñanza de la música y de la danza tanto para niños y adultos como para profesionales del sector.\nBellaterra Música, Ed. es un sello de A sense of music s.l. y representa la actividad editorial de El Musical centro de educación dedicado a la música y la danza.


Vi Les Brugueres Negre: totes les anyades a Uvinum\nVi Les Brugueres Negre\nLa Conreria de Scala Dei (Priorat)\nQuina és l'opinió sobre altres anyades o volums de/d' Les Brugueres Negre?\nLes Brugueres Negre 2015\nLa Conreria de Scala Dei (Vi Negre)\nOpinió sobre Les Brugueres Negre 2015\n“Vi de color intens amb molta fruita en nas, molt ben embolicada i respectada per la fusta. Notes d'espècies i d'herbes mediterrànies. Caràcter mineral marcat. Lleuger i fresc en boca, molt vellutat, bon final i post-gust. Servir lleugerament fresc”


Inscripció Extraescolars AFA de l'Escola Juncadella curs 2017/8\nS'inclourà en el primer rebut la suma dels extraescolars + 5 euros per inscripció.\nNota: Per confirmar que el formulari s'ha enviat correctament fixeu-vos que al final aparegui el missatge "La vostra inscripció s'ha enregistrat correctament"\nS'inclourà en el primer rebut la suma dels extraescolars + 5 euros per activitat\nNúmero de la seguretat social de l'alumne *\nSeleccioneu totes les activitats a les que voleu inscriure l'alumne\nTeatre 1 (Escola) P3, P4, P5 i 1r - Dilluns de 16:30 a 17:45h (20 €/mes)\nTeatre 2 (Teatre) 2n, 3er i 4rt - Dilluns de 18:00 a 19:00 h (20 €/mes)\nTeatre 3 (Teatre) 5è i 6è - Dijous de 18:00 a 19:00h. (20 €/mes)\nEnglish (Escola) P3, P4 i P5 - Dimecres de 16:30 a 18:00h. (20 €/mes)\nPintura P3, P4 i P5 (Escola) - Dimarts 13:45 a 14:45 (20€/mes)\nPintura 1er-6è (Escola) - Dijous 13:45 a 14:45 (20€/mes)\nMecanografia 3er-6è (Escola) - Dimecres 13:45 a 14:45 (26€/mes)\nRobòtica 1er-4rt (Escola) - Dimarts 16:30 a 17:45 (30€/mes)\nRobòtica 5è i 6è (Escola) - Divendres 16:30 a 17:45 (30€/mes)\nReforç escolar 3er-4rt (Escola) - Dimecres 16:30 a 18:00 (25€/mes)\nReforç escolar 5è-6è (Escola) - Dimarts 16:30 a 18:00 (25€/mes)\nZumba P3, P4, P5 i 1er (Era Nova) Dimarts de 16:45 a 18:00h (20 €/mes)\nZumba 2n-6è (Era Nova) Dilluns de 16:45 a 18:00h (20 €/mes)\nZumba Adults (Era Nova) Dilluns de 18:30 a 19:30h (20 €/mes)\nEscola Esportiva (Era Nova) P3, P4, P5, - Divendres de 16:45 a 18:00h (20€/mes)\nMultiesport (Era Nova) 1er, 2n i 3er - Dimecres de 16:45 a 18:00h (20€/mes)\nDades de contacte i pagament\nNom i cognoms del pare, mare o tutor. *\nEn el cas de zumba per adults, torneu a posar el vostre nom\nDomicili, direcció postal\nOn viu el nen/nena\nPodeu escriure tants números com desitjeu. Preferiblement amb Whatsapp\nNúmero de compte corrent *\nPreferiblement amb l'IBAN i el BIC\nPodeu deixar el vostre comentari:\nAl no clicar en la casella de verificació dono el meu consentiment per cedir la imatge o imatges del meu fill/a, que es puguin fer en alguna de les activitats, a l'AFA (associació de famílies de l'escola Juncadella) per tal que aquesta entitat pugui difondre informacions mitjançant la seva pàgina web o xarxes socials de la seva propietat, amb fins promocionals i d'informació de les activitats extraescolars.\nNo vull cedir cap imatge del meu fill/filla a l'AFA per la promoció o difusió de les seves activitats,\nEn compliment del que s'estableix en la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, l'informem que, mitjançant aquest formulari, les seves dades personals quedaran incorporades i seran tractades en els fitxers “DADES” propietat de l'AFA (Associació de famílies de l'escola Juncadella de la Cellera de Ter), amb l'objectiu de poder oferir-li els nostres serveis. Així mateix, l'informem de la possibilitat que exerceixi els drets d'accés, rectificació, cancel•lació i oposició de les seves dades de caràcter personal, enviant escrit a info@afajuncadella.org\nAl formalitzar aquesta inscripció autoritzo a Capgir Serveis a girar al número de compte especificat en aquest document els rebuts corresponents a les activitats que s’especifiquen en aquest formulari d'acord amb el que estableix la Llei 16/2009 dels serveis bancaris.


[VÍDEO] El grup CABOT presenta la «versió confinada» del nou tema 'Carme'\n21 octubre 2021 11:26\n'Carme', una cançó composta en temps de confinament per Josep Cabot i enregistrada per cada un dels components del grup (Josep i Miquel Cabot, Joan Planas i Pablo Alegría) des de casa.\nCABOT ha volgut «regalar aquesta cançó en aquest moment únic en què la COVID-19 ha paralitzat el món i ens ha tancat a casa lluny de la gent que estimam i enyoram».\n«Si alguna cosa tenim en comú tots noltros durant el confinament és que enyoram tota la gent que estimam. Per això, hem enregistrat (cadascú a ca seva) aquesta cançó d'en Josep composada aquests dies. Comparteix-la com a regal amb totes aquelles persones que trobes a faltar i aprofita per a dir-los que els estimes», ha explicat el grup.


Deliri a dos del 23 de gener al 17 de febrer de 2019 Teatre Akadémia | CATACULTURAL\nDeliri a dos del 23 de gener al 17 de febrer de 2019 Teatre Akadémia\n20 enero, 2019 TeatreCatacultural\namb la col·laboració d’Òscar Romera/Carlos Ulloa i Montse Bonet\nDel 23 de gener al 17 de febrer de 2019\n24/01 Col·loqui Post-Funció amb la companyia de l’espectacle.\n30/01 Col·loqui post-funció amb la participació de Joan Casas, traductor i dramaturg. Moderat per Jaume Descarrega, vocal de la Junta de Govern i referent de la Comissió de Cultura del Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya.\n← NTIMATE JOURNEYS: WILLIKENS & IVKOVIC // 16 MARZO – RAZZMATAZZ 3\tBiennal Ciutat i Ciència del 07/02/2019 al 11/02/2019. →


Última setmana de vacances d’estiu | Blog de Reserva\n← Segona setmana de vacances d’estiu\nL’Atlas curieux, de Nicolas de Fer →\nÚltima setmana de vacances d’estiu\nPublicat el 18 Agost 2014 per blocdereserva\nDilluns que ve, 25 d’agost, el CRAI Biblioteca de Reserva obre de nou les seves portes amb l’horari d’estiu de 8.30 a 15h que durarà fins l’1 de setembre, que tornarem al nostre horari habitual. Mentre passen aquests set dies podem revisar el nou format d’exposicions virtuals que ha implementat el CRAI.\nDestaquem avui la mostra Llibre d’oficis del segle XVI basada en l’exemplar De omnibus illiberalibus siue mechanicis artibus… de l’autor HartmannSchopper, imprès a Frankfurt el 1574. Es tracta d’un recull il·lustrat dels principals oficis, professions i ocupacions presents en les ciutats burgeses del centre d’Europa en el segle XVI.


TOT MUNTANYA: de novembre 2011\nRefugi Casa de Piedra (Banys de Panticosa)- Aguja de Pondiellos 3016m- Pic de los Arnales 3006m.\n10-09-2011.- Sortim un divendres per la tarda després de treballar, amb una colla d'amics per anar cap a Panticosa, dormir al Refugi Casa de Piedra i fer l’endemà dissabte el Pic Arnales.\nHem tingut un bon dia a demés complert, ja que he fet junt amb el Xavi la Aguja Pondiellos de 3016m, que no estava prevista.\nRefugi Casa de Piedra- Mallata Alta- Coll de Pondiellos- Aguja de Pondiellos 3016 m.- Coll de Pondiellos- Pic de los Arnales 3006 m.- Tornada.\n07:20 (0,0km) 1636m.- Sortim del Refugi Casa de Piedra amb direcció del llac de Panticosa.\nSortim del Refugi Casa de Piedra\nTravessem l'aparcament i anem cap a la muntanya, planegen una mica i trobem una petita capella. A partir d'aquí la pendent ja puja més forta.\nEs un senderó que va fent siga sagues amb bosquet pel costat i després s'obra una mica per zona de prats i més pedregosos.\n08:23 (2,6km) 2150m.- Mallata Alta, a partir d'ara quasi tot es pedra.\nUll! el track de pujada va perdre el senyal i es veu una ratlla recta, però no hi ha problema per que vam pujar quasi pel mateix lloc que la baixada per la qual cosa no te pèrdua.\nPodem pujar pel mig del barranc o per les pedres de la dreta prop de la muntanya, optem per la segona.\n10:12 (4,1km) 2805m.- Coll de Pondiellos, aquí fem reunió, bevem una mica i els companys paren a menjar.\nPics Infiernos a l'esquerra i Pic Arnales a la dreta des del Coll de Pondiellos.\n10:25.- El Xavi i Jo decidim fer la Aguja de Pondiellos mentre els altres descansen i es dirigeixen cap l'Arnales.\nPugem per una canal empinada, amb pedra molt solta direcció sud.\nDesprés de la grimpadeta seguim unes fites que ens portaran cap a la cresta direcció SO, no es difícil però s'ha d'anar amb conta.\nGarmo Negro a la dreta i Aguja a l'esquerra des de la cresta.\n11:01 (4,6km) 3016m.- Cim de l'Aguja Pondiellos.\nFem Cim Aguja Pondiellos 3016m. Garmo Negro darrera.\nFem quatre fotos, mirem per on es baixa i puja al Garmo Negro, i anem avall cap el Coll per anar a buscar als companys i pujar l'Arnales.\n11:26 (5,1km) 2805m.- Coll de Pondiellos. Des d'aquí anem per darrera el Pic de Pondiellos a mitja alçada per roques. Passem el Coll de Saretas i seguim per sota el Garmo Blanco cap el Coll de l'Arnales.\nGarmo Negro el més alt, l'Aguja darrera a l'esquerra i el Coll baix.\n11:53 (6,0km) 2957m.- Coll d l'Arnales, està a la dreta dels Infiernos. Agafem a la dreta cap a la Cresta.\nXavi pujant l'Arnales des del Coll. Els Infiernos darrera.\n11:56 (6,1km) 3006m.- Pic de l'Arnales.\nParem 15', mengem alguna cosa, 4 fotos i per avall. Els companys ja han marxat.\nLa tornada pel mateix lloc fins el coll de Pondiellos i per la via directa cap a la Mallata Alta.\n12:30 (9,0km) 2170m.- Mallata Alta. 30' en una paradeta intermitja per menjar i descansar i cap el Pàrking.\n14:42 (11,2km) 1636m.- Arribem al Refugi i donem per acabada l'excursió.\nUn refresc, reagrupament, recollir tot i a dinar que ja hem fet gana.\nDesnivell +: 1502 m.\nDesnivell -: 1499 m.\nTemps en Moviment: 05:24 h.\nTemps Total: 07:22 h.\nNota: Al track i trobem una ratlla recta a la pujada per que em va fallar la connexió del GPS.\nNo te massa importància ja que la baixada i la pujada es quasi pel mateix lloc i no te pèrdua.\nEl que potser podríem afegir son uns 400 m. a la distància.\nDescarregar el Track: http://es.wikiloc.com/wikiloc/view.do?&id=2261264\nPublicat per Matorro a 21:14 Cap comentari:\n28-05-2011.- Bonica excursió amb una bona panda d'amics que decidim fer un dia de primavera.\nL'excursió a estat molt complerta i interessant, hem fet pujades i baixades intenses, senderons i camins emboscats, hem vist salts d'aigua i gorgs, hem descansat, menjat, begut i xerrat, sobre tot elles, i al acabar un vermutet i alguns un bon dinar al restaurant del poble.\nArbolí- Ermita de Sant Pau- Maset del Nadal- Mas del Salín- La Gorguina- El Gorg- El Gorguet- Gallicant- Collet dels Colls- Arbolí.\n08:13 (0,0km) 712m.- Sortim d'Arbolí de la font de la vil·la, on al costat ja un pàrking on hem deixat el cotxe.\nPassem pel mig del poble amunt, buscant el carrer de dalt i agafem a la dreta.\nSeguim fins un pal informatiu on agafarem a esquerra i amunt cap a l'ermita de Sant Pau, deixant el camí que ve recta que es per on baixarem.\nLa pujada es pronunciada i fent ziga zagues amb alguns trams.\n08:34 (0,8km) 780m.- Ermita de Sant Pau, passem pel costat i agafem un sender que puja amunt cap el Mas del Nadal. Ara per un senderó pel mig del bosc planet i amb baixada, anem a parar a una pista principal que va seguint la vall del riu Siurana per dalt, amb vistes al poble Siurana.\nPassem pel costat del Mas de Salín, ara es una casa rural, seguim la pista principal.\nMas de Sallín\n9:14 (3,1km) 754m.- Cruïlla de camins, anem a l'esquerra. Seguim per pista.\nLes 4 flors\n9:29 (4,3km) 675m.- Tornem a anar a l'esquerra, ara baixem per un camí més estret, als 350m aproximadament, quant trobem una corba de 180º a l'esquerra, hem d'agafar un sender que surt recta davant. El seguim planejant i baixant una mica.\n09:50 (5,5km) 609m.- Arribem a la Gorguina, bonic paratge, entrem cap dins veiem les cascadetes, fem quatre fotos.\nEl gorila i el mono, qui es qui?\nSortim i anem amunt a la dreta per un sender tancadet que puja i baixa bastant.\nArribem a una zona ample on es ajuntem diversos camins, seguim recta cap dintre al costat del marge dret del curs del riu.\n10:37 (6,7km) 698m.- El Gorg. Bonic espai amb una gran cascada, aquí parem a esmorzar.\nPugem per un sender dalt la cascada del riu del Gorg on hi han bones vistes, fem unes fotos.\nTornem a baixar i anem al Gorguet seguint el Gr.\n11:13 (7,2km) 705m.- El Gorguet.\nAra el camí s'agafa una mica més arrere, anem per un sender amunt, seguim el GR.\n11:51 (9,0km) 878m.- Arribem al poble abandonat de Gallicant.\nAnem fins el final de la penya on hi han vistes espectaculars del poble de Siurana, el pantà, el Montsant i tot el Priorat.\nAquí estem tots, Montse, Jesús i Ramon dalt, Tere, Meri, Luci i Balta baix i Jo darrera la càmara.\nSeguim ara direcció el Puig de Gallicant travessem els camps que hi ha davant del poble abandonat fins arribar al camí que trobem al peu de la muntanya. Anem a la dreta planejant.\n12:16 (10,1km) 881m.- Collet dels Colls. Cruïlla de 4 o 5 camins, seguim recta avall. Ara una forta baixada ens portarà ap el poble.\n12:42 (11,3km) 719m.- Arribem a Arbolí i donem per acabada la bonica excursió.\nUn bon refresc i a dinar, que ja hem fet gana.\nDesnivell +: 573 m.\nDesnivell -: 538 m.\nTemps total: 4:29 h\nTemps en Moviment: 3:26 h\nDescarregar el Track: http://es.wikiloc.com/wikiloc/view.do?&id=2237987\nPublicat per Matorro a 21:03 1 comentari:\nPublicat per Matorro a 20:58 Cap comentari:


Diseño y caracterización de dispositivos codificadores y decodificadores para sistemas OCDMA Coherentes\nBaños López, Rocío\nPer accedir al/s document/s amb el text complet, si us plau, seguiu el següent enllaç: http://hdl.handle.net/10251/52022\nParaules clau: OCDMA; SSFBG; FBG; TEORIA DE LA SEÑAL Y COMUNICACIONES\n[EN] In this thesis we propose the design and characterization of advanced optical de- vices used in coherent direct sequence optical en/decoding, also called temporal phase en/decoding, based on SSFBGs (Super-Structured Fiber Bragg Grating). The aim of this thesis is to enhance the overall performance of the proposed devi- ces used in optical en/decoding and their characteristics, such as: insertion losses and reflectivity, spectral bandwidth, spectral efficiency and chromatic dispersion present in the optical fiber used in the Telecommunication network.To achieve this goal, modifications in the design and fabrication process were pro- posed.Additionally, encoder and decoder integrated devices based on (Silicon On Insu- lator technology), were presented. The design of the integrated devices is based on unit cells, which are composed of directional couplers, delay lines and thermo- optical heaters. The use of thermo-optical structures enables the code to be tuned. The characteristics of the devices, along with the most important related parame- ters were defined accurately for both technologies. Furthermore, a mathematical model was developed for the encoding and decoding process ,and the results of simulations are shown.The experimental encoding and decoding process was carried out using SSFBGS devices, and hybrid experiments were also performed using integrated devices with SSFBGs, demonstrating that all the technologies are completely compatible. Finally, a characterization methodology based on optical single side band was deve- loped in order to achieve complete frequency characterization (modulus and phase) of the optical devices proposed, leading to the recovery of the impulse response.\n[ES] En este trabajo se propone el diseño y caracterización de dispositivos ópticos avanzados para aplicaciones de codificación óptica en secuencia directa coherente, también denominada codificación temporal en fase, basados en SSFBGs (Super- Structured Fiber Bragg Grating).El objetivo de la tesis es mejorar el comportamiento general de los dispositivos propuestos para la codificación óptica y el de sus características, como lo son: pér- didas de inserción y reflectividad, ancho de banda de los dispositivos, eficiencia espectral y finalmente el comportamiento frente a la dispersión cromática presente en la fibra óptica utilizada en la red de telecomunicaciones.Para alcanzar dicho objetivo se proponen modificaciones en el proceso de diseño y fabricación de los dispositivos basados en fibra.Adicionalmente, se presenta la implementación de estos dispositivos codificadores y decodificadores en tecnología integrada basada en silicio (SOI, Silicon on Insu- lator), cuyo diseño está basado en celdas unitarias compuestas por acopladores direccionales, líneas de retardo y desfasadores termo-ópticos, que permite la sin- tonización de los códigos.Para ambas tecnologías se definen con precisión los dispositivos necesarios y sus parámetros más importantes, se desarrolla el modelo teórico matemático y se mues- tran los resultados de simulación del proceso de codificación y decodificación. Diferentes montajes experimentales son llevados a cabo para verificar el proceso de codificación y decodificación para los dispositivos en fibra; así como la verificación conjunta de dispositivos integrados y SSFBGs, presentando la total compatibili- dad entre las tecnologías.Para finalizar, se desarrolla una metodología basada en la modulación en banda lateral única, para la caracterización frecuencial completa (módulo y fase) de los dispositivos bajo estudio, permitiendo la recuperaicón de su respuesta impulsiva.\n[CAT] En aquest treball es proposa el disseny i caracterització de dispositius òptics ava- nçats basats en SSFBGs (Super-Structured Fiber Bragg Grating) per a aplicacions de codificació òptica en seq üència directa coherent, també anomenada codificació temporal en fase.L'objectiu de la tesi és millorar el comportament general dels dispositius propo- sats per a la codificació òptica i les seves característiques com pèrdues d'inserció i reflectivitat, amplada de banda dels dispositius, eficiència espectral i finalment el comportament davant la dispersió cromàtica present en la fibra òptica utilitzada en la xarxa de telecomunicacions.Per assolir aquest objectiu es proposen modificacions en el procés de disseny i fa- bricació dels dispositius basats en fibra.Addicionalment, es presenta la implementació d'aquests dispositius codificadors i descodificadors en tecnologia integrada basada en silici (SOI, Silicon on Insulator). El disseny està basat en celáles unitàries compostes per acobladors direccionals, lí- nies de retard i desfasadors termo-òptics, que permeten la sintonització dels codis. Per a ambdues tecnologies es defineixen amb precisió els dispositius necessaris i els seus paràmetres més importants. També es desenvolupa el model teòric matemàtic i es mostren els resultats de simulació del procés de codificació i descodificació. Així mateix, per a verificar el procés de codificació i descodificació dels disposi- tius en fibra, a més de la verificació conjunta de dispositius integrats i SSFBGs, s'utilitzen diferents muntatges experimentals. Així doncs es presenta la total com- patibilitat entre les tecnologies.Per finalitzar, es desenvolupa una metodologia basada en la modulació en banda lateral única per a la caracterització freqüencial completa (mòdul i fase) dels dis- positius baix estudi. D'aquesta manera es permet la recuperació de la seva resposta a l'impuls.\nBaños López, R. (2015). Diseño y caracterización de dispositivos codificadores y decodificadores para sistemas OCDMA Coherentes [Tesis doctoral no publicada]. Universitat Politècnica de València. doi:10.4995/Thesis/10251/52022.\nDocuments relacionats: 9037


Com Entrada A Els Servidors Privats De Fortnite ▷ ➡ Aturada Creativa ▷ ➡\nCom ingressar als servidors privats de Fortnite. Sabem que t'encanta Fortnite, El títol de Epic Games Battle Royale. Segur que t'has passat hores i hores veient altres partides a YouTube i Twitch. Durant una d'elles, vas veure que un streamer convidava els usuaris a jugar amb ell en un servidor privat. Llavors vas tractar d'acceptar la seva invitació però no vas poder descobrir com entrar en el joc amb altres.\nSi t'ha passat això, ets a la guia adequada perquè en el tutorial d'avui explicaré com entrar en els servidors privats de Fortnite proporcionant-tota la informació relacionada amb això. I, en cas de voler ser transmissor, també et vaig a ensenyar el procediment per proporcionar un servidor privat als teus seguidors. A més, revelaré com guanyen els creadors de contingut amb el programa «Doneu suport a un creador» i molts altres detalls que poden ser útils per a qualsevol amant de l'Fortnite.\n1 Com ingressar als servidors privats de Fortnite: el que has de saber\n1.1 Què són els servidors privats de Fortnite?\n1.2 Per què es va crear aquest servei?\n2 Com ingressar als servidors privats de Fortnite pas a pas\n2.1 Ha de tenir un codi\n2.2 Inicia la manera Battle Royale\n3 Com tenir el teu propi servidor Fortnite\n3.1 Requisits d'Dóna suport a un creador\n3.2 Quant triguen a acceptar la sol·licitud?\nCom ingressar als servidors privats de Fortnite: el que has de saber\nAbans d'entrar en detalls sobre el procediment de com ingressar als servidors privats de Fortnite, Crec que podria interessar saber més sobre com es gestiona aquesta característica titulada Epic Games Battle Royale.\nQuè són els servidors privats de Fortnite?\nEls servidors privats de Fortnite no són més que «sales privades» dissenyades per permetre que streamers i YouTubers amb una bona quantitat de seguidors puguin organitzar jocs amb alguns d'ells, Sovint els que es consideren més «dignes».\nPer exemple, a YouTube, els streamers sovint decideixen jugar juntament amb aquells que s'han subscrit a canal. D'aquesta manera, aquells que van pagar van obtenir el benefici de poder jugar amb el seu ídol.\nPer què es va crear aquest servei?\nEls desenvolupadors de Fortnite van dissenyar els servidors privats per tractar d'involucrar més als fanàtics i fer que el públic interactuï amb els creadors de contingut. El títol de Battle Royale d'Epic Games deu part del seu èxit als streamers i a l' «boca a boca» derivat d'aquestes plataformes, de manera que els desenvolupadors han entès que és bo donar suport a aquestes realitats.\nEpic Games també ha creat un programa anomenat Dóna suport a un creador, Que els permet als usuaris de YouTube i als streamers tenir un codi únic que els fanàtics poden ingressar a Fortnite Shop per donar suport a l'Creador de contingut. D'aquesta manera, guanyen un petit percentatge en cada compra realitzada. diuen que guanyen $ 5 guanyats cada 10,000 V-Bucks gastats pels usuaris que van ingressar el codi.\nCom a recompensa, aquells que han decidit donar suport a l'Creador de continguts poden rebre articles especials en el joc. No obstant això, aquesta iniciativa s'activa només en certs períodes promocionals elegits per Epic Games. Per tant, el convido a prendre aquesta informació només amb fins indicatius.\nCom ingressar als servidors privats de Fortnite pas a pas\nHa de tenir un codi\nSi desitja ingressar a un servidor privat de Fortnite, necessàriament ha de tenir el codi únic vinculat al seu creador de contingut. Si no té aquest codi, intenti preguntar al xat què pot fer per obtenir-lo (en cas que el transmissor estigui en viu). El procediment per a unir-se a un servidor privat és idèntic per a totes les plataformes.\nInicia la manera Battle Royale\nQuan obtingui el codi, simplement iniciï la manera Battle Royale de Fortnite, Veu a la pantalla Selecció de manera i seleccioneu la mateix modalitat elegit pel transmissor (p. ex. només, Parelles, equipsEtc.).\nEn aquest punt, premi l'element opcions personalitzades (Presionar¡ el botó L2 en PS4) I escriu el codi únic vinculat al teu youtuber / Streamer,\nGenial, ara has ingressat amb èxit a l'servidor privat de Content Creator i pots jugar amb altres usuaris. En cas que hi hagi problemes amb la connexió a servidor, intenti verificar des ajustos de el joc si la Regió d'aparellament coincideix amb l'establerta pel streamer.\nPer fer això, si estàs utilitzant un PlayStation 4, Premeu el botó de les OPCIONS de l'controlador, seleccioneu els ajustos des del menú que s'obre i fa servir les fletxes direccionals per canviar el camp de Regió d'aparellament. Un cop acabat, recordeu prémer el botó triangle el controlador, per aplicar els canvis.\nCom tenir el teu propi servidor Fortnite\nEts un youtuber / streamer amb una bona quantitat de seguidors i també et agradaria una Servidor privat de Fortnite. Cap problema, ¡explicaré com fer-ho immediatament!\nAbans de continuar, considero útil fer algunes breus introduccions. En primer lloc, la funcionalitat dels servidors privats accessible només per streamers i YouTubers que tenen molts seguidors. De fet, l'únic mètode per obtenir un servidor privat és sol·licitar l'accés a el programa Dóna suport a un creador i esperar que Epic Games seleccioneu teu perfil.\nRequisits d'Dóna suport a un creador\nEl programa «Donar suport a un creador» té requisits: ha de tenir al menys uns 1,000 seguidors en una xarxa social o plataforma de visualització de vídeos. També, s'ha de fer a l' Acord d'afiliat, Atenir-se a l' Codi de conducta per a creadors i establir com rebre els pagaments d'acord amb un dels mètodes admesos.\nA més, en alguns períodes, Epic Games pot decidir acceptar menys sol·licituds en funció el nombre de streamers i YouTubers que participen en la iniciativa, com s'indica en les preguntes freqüents de el programa oficial.\nSi creu que té els requisits correctes per unir-se a el programa «Donar suport a un creador» (que, recordeu, li proporciona accés a un codi únic que els seus fanàtics podran usar en la Botiga Fortnite per donar-li suport), ha de connectar-se a el Lloc oficial d'Epic Games i pressiona el botó blau DEMANAR ARA.\nDesprés d'això, ha d'iniciar sessió al compte de Fortnite escrivint direcció de correu electrònic y contrasenya i prement el botó Inici de sessió (O seleccionant un dels icones d'altres serveis, com els de PlayStation y Xbox ).\nA continuació, marca la casella Tinc a l'almenys 18 anys (Si és menor d'edat, haurà de demanar-li als seus pares o una altra persona que procedeixi al seu lloc) i completi els camps de canal (les xarxes socials compatibles són YouTube, Twitch, Facebook, VK, Mixer, Twitter, Instagram o TikTok), Número de telèfon, idioma, regió y ciutat.\nAra, tot el que has de fer és marcar les caselles Un dels meus canals compleix amb el requisit mínim de 1000 seguidors., Entenc que l'autenticació de dos factors estarà habilitada, He llegit i accepto: Acord d'afiliació y He llegit i accepto: Codi de conducta i pressiona el botó blau ENVIAR.\nQuant triguen a acceptar la sol·licitud?\nEn aquest punt, haurà de ser una mica pacient i esperar que Epic Games consideri la seva sol·licitud. Aquesta fase pot portar diverses setmanes, ja que l'equip de l'empresa ha de verificar la informació que ha proporcionat. Si et trien, Epic Games t'enviarà un e-mail que et permetrà obtenir el codi únic que vaig descriure anteriorment.\nUn cop que ingressi a el programa «Doneu suport a un creador», no haurà de fer res. De fet, segons el que confirmat per Epic Games en un missatge enviat a l'youtuber Jack Troung (vídeo en anglès), les intencions de la companyia són proporcionar accés a servidors privats a tots els YouTubers i streamers que s'hagin trobat adequats per al programa Support a creator. Això vol dir que Epic Games es comunicarà amb vostè a través de e-mail el més aviat possible per confirmar-ho activació de servidor privat.\nPer utilitzar el servidor privat de Fortnite, només caldrà iniciar la manera Battle Royale de Fortnite i anar a menú, per seleccionar el tipus de joc. A continuació, haurà de seleccionar l'element opcions personalitzades situat a la part inferior dreta i escriviu el codi «secret» , El que també permetrà als teus seguidors unir-se a el joc.\nQuan els teus seguidors s'hagin connectat, podràs iniciar el joc com ho fas habitualment. En el cas que els usuaris es queixin de problemes amb la connexió a servidor, recordi informar-los sobre la Regió d'aparellament que ha seleccionat, donat que l'última opció pot crear inconvenients a això.\n* PC i Consoles, Fortnite\nCom restablir el mòdem\nCom descarregar contingut personalitzat dels Sims


La Unió Europea aprova una llei per tal d'evitar el monopoli de les grans empreses digitals - CATDAVANT - Política\nLa Unió Europea aprova una llei per tal d’evitar el monopoli de les grans empreses digitals La normativa preveu mesures com la imposició de software preinstal·lat, entrecreuament d'informació d'usuaris i interoperabilitat de diferents aplicacions de missatgeria\n24 de maig de 2022 | Política, Societat | 0 comments\nLa Unió Europea ha llançat en fase de prova dues xarxes socials que estarien pensades per a competir amb Twitter i Youtube un mes després d’haver aprovat la Llei de Mercats Digitals, que té com a objectiu augmentar el control sobre les plataformes digitals actuals i evitar-ne el monopoli actual.\nAl llarg dels darrers anys, les institucions de la Unió Europea i els seus membres han tingut força picabaralles amb els gegants digitals com Meta, Google o Amazon per vulnerar el principi de competència o vulnerar la privacitat dels usuaris i fer-ne servir les dades amb finalitats poc ètiques. Malgrat les multes milionàries s’ha demostrat que no són casos aïllats i la UE ha aprovat una llei per a augmentar el control sobre les plataformes digitals més importants.\nAtesa la imposició sense precedents de multes contra les plataformes digitals més importants del món, la UE vol crear, a través d’aquesta llei, un espai més competitiu i equitatiu per a les empreses que vulguin competir amb els gegants digitals actuals i que aquest, com s’ha demostrat judicialment, no puguin continuar aprofitant la seva posició d’avantatge per tal d’impedir-ho.\nAquesta llei afectarà tan sols a les grans empreses, i impedirà, entre d’altres, que aquestes plataformes puguin mostrar en millor posició els seus serveis en llurs apartats de cerca (com ha fet Google amb Google Shopping), també evitarà la imposició de software preinstal·lat (com Android que té aplicacions que hi vénen per defecte que són de Google, com Google Chrome) i facilitarà l’ús d’aplicacions alternatives (això equivaldria que en un iPhone s’hi pogués instal·lar la Play Store i en un Android l’Apple Store, per posar un exemple), a més a més també prohibirà que les grans empreses entrecreuin informació dels seus usuaris entre les seves plataformes sense el seu consentiment (per tant, Meta, no podria creuar la informació de WhatsApp i Facebook per tal de donar publicitat personalitzada als seus usuaris), a més a més la llei també preveu que existeixi interoperabilitat entre les diferent aplicacions de missatgeria (un usuari de Telegram podria enviar missatges a qualsevol usuari de WhatsApp).\nAquesta llei, que encara ha de ser votada pel Parlament Europeu i el Consell Europeu, està previst que entri en vigor al gener de 2023. Naturalment, les grans plataformes estan en contra d’aquesta llei atès que ataca directament els seus interessos monopolístics. Però, malgrat que diversos titulars sensacionalistes ho anunciïn, no es preveu que cap d’aquestes empreses se’n vagin de la UE en un futur pròxim. De totes maneres, és possible que la UE es prepari per aquesta situació a llarg termini.\nÉs per això que ha creat dues xarxes socials a imatge de Twitter i Youtube, per tal d’assegurar la independència de la UE en el món digital a l’hora d’interactuar amb els ciutadans o de difondre informació sobre les institucions. L’aplicació ‘’EU Voice’’, que seria l’equivalent a Twitter, permetria escriure-hi missatges curts i penjar-hi imatges i vídeos. L’altra aplicació seria ‘’EU Video’’, que seria l’equivalent a Youtube, i permetria penjar-hi vídeos de llarga durada, podcasts i comentar-los.\nSegons afirma la UE, aquestes aplicacions tenen la finalitat de prioritzar el dret a la privacitat de les persones i la protecció de les seves dades, assegurant que les dades dels usuaris no sortiran de la UE i, atès que no disposarà d’anuncis, les seves dades no seran venudes a cap empresa. D’aquesta manera, continua, s’asseguraria que l’usuari mantindria el control de les seves dades personals.\nDe totes maneres, aquestes plataformes encara es troben en fase de prova i solament hi poden publicar les administracions europees.\nLlegeix articles amb temes relacionats: Amazon, Android, Apple Store, Facebook, Google, Meta, software, Telegram, Twitter, Unió Europea, WhatsApp, Youtube


STIHL STIHL Cutting Depth Limiter - STIHL from Gayways UK\nHome Accessories Online Shop Chainsaw Accessories STIHL STIHL Cutting Depth Limiter\nFor MS461-Rcode: ST30036506500\nNow £140.40 $192.67 156,80 € £117.00 $192.67 130,67 € ex. VAT (No VAT) ex. VAT inc. VAT (No VAT) inc. VAT\nWas: £156.00 $214.08 174,22 € £130.00 $214.08 145,19 € ex. VAT (No VAT) ex. VAT inc. VAT (No VAT) inc. VAT You Save: £15.60 $21.41 17,42 € £13.00 $21.41 14,52 € ex. VAT (No VAT) ex. VAT inc. VAT (No VAT) inc. VAT (10%)\nEmail a Friend STIHL Cutting Depth Limiter\nAsk a Question STIHL Cutting Depth Limiter\nBookmark STIHL Cutting Depth Limiter\nAdd STIHL Cutting Depth Limiter to wishlist\nCutting depth limiter for rescue saw models 046 and MS 460 and MS 461 R\nRRP £77.00 $105.67 86,00 € £64.17 $105.67 71,67 € ex. VAT (No VAT) ex. VAT inc. VAT (No VAT) inc. VAT\nYou Save £18.00 $24.70 20,10 € £15.00 $24.70 16,75 € ex. VAT (No VAT) ex. VAT inc. VAT (No VAT) inc. VAT (23%)


Joan Carreras viatja a Amsterdam – Llibres – Time Out Barcelona\n'Cafè Barcelona' és la nova novel·la de l'autor de 'Carretera secundària'\nSi mai aneu a Boston, passeu pel 84 de la Beacon Street. Hi trobareu la porta d'aquell bar amb finestres altes que sortia a 'Cheers'. No era inventat. Existia de debò, i encara avui us hi podeu prendre una pinta amb cacauets. Però si aneu a Amsterdam és millor que no trepitgeu la plaça Amstelveldt, o tindreu un disgust. Perquè no hi ha ni rastre del Cafè Barcelona de Joan Carreras. Sí que és cert que en una altra banda de la ciutat, fent cantonada amb la Saenredamstraat, hi ha un lloc que es diu Taverna Barcelona, amb barres de secallona, ratafia, i un aparador guarnit amb ampolles de Cacaolat. El regenta un tal Jordi Queralt, que es veu que et fa sentir com a casa. Però no és ben bé el mateix.\nCarreras va conèixer el mestre Queralt ara fa un parell de setmanes, en un dels seus viatges a la capital holandesa. "Hi tinc uns amics que em deixen un raconet on replegar-me -explica-, i un tros de taula per treballar, així que hi vaig sovint". Tant, que hi ha ambientat la seva última novel·la, la que passa al Cafè Barcelona, una cantina, famosa per les cassoles de sípia amb patates, pel fricandó i per les arrossades valencianes, on tot parroquià té el tamboret assignat. "L'he inventat jo -afirma-. Però no em semblava pas més inversemblant que la ciutat de llums vermells i les prostitutes que venen als turistes". Entre els licors, encara avui, hi veureu una foto de la Greetje i el pare de l'Arjen davant de la Sagrada Família.\nFa uns dies, també a Amsterdam, qui sap si abans o després de fer la ració de botifarra a la Saenredamstraat, en Carreras va prendre's un trinxat al Café Schiller de Rembrandtplein. "Mira que normalment, quan sóc per allà, em passo el dia tancat a casa escrivint -continua-. Amb prou feines surto per comprar una sopa". Però com que aquest cop la novel·la ja era a impremta i n'estava prou satisfet, va decidir que per una vegada podia donar-se treva, i fins i tot concedir-se algun petit caprici. O dos. Aquell vespre, després de la col amb salsitxa fumada, se'n va anar al teatre DeLaMar, el Broadway dels neerlandesos. Hi va veure un musical inspirat en la vida d'André Hazes, el pare del 'levenslied', que devia ser com 'Mamma mia!' als Països Baixos.\nNo és que Hazes fos sant de la seva devoció, però havia de veure l'espectacle, qüestió de deure moral. Perquè al Cafè Barcelona sempre hi sona la veu d'aquest heroi patri amb cara de poma madura, guru de la balada holandesa. "Aquí ningú no sap qui és, però allà és tot un mite". He llegit que, un any després de mort, els parents de Hazes van ficar les seves cendres en dos coets de pirotècnica i van encendre la metxa perquè les exèquies explotessin dalt del cel. I que després d'aquesta escabrosa cerimònia se li va aixecar una estàtua commemorativa a Pijp, el seu barri natal. I sé, per en Carreras, que la mateixa nit els borratxos del Cafè Barcelona se n'hi van anar, ben doblegats, a cantar una serenata a l'home de marbre.\nEl Cafè Barcelona no existeix més que en el llibre. I encara així és ben bé de debò. "Més real que la ciutat mateixa", brama l'autor. I no només perquè l'amic Queralt li hagi ensenyat que el fuet també agrada als paladars de més enllà dels Pirineus. El Cafè Barcelona és tan veritat com les històries que se n'expliquen. La del suïcidi de l'Arjen, torturat pels seus malsons un cop tornat de la guerra de Bòsnia amb la divisió holandesa. La de la Greetje, que va pujar un fill sola, després d'enterrar el marit. La de l'Annabel i la Roos, i la de tota la seva clientela. És real, com ho són tots els bons relats. I, igual que aquell bar de la Beacon Street, aquest també és un lloc on tothom coneix el teu nom.\n285 pàg. 19 €