Jana Leo - Es Baluard Museu\nEs Baluard Museu > Colección > Artistas > Jana Leo\nViu i treballa a Nova York. Artista multidisciplinar, desenvolupa la seva obra a través de diversos mitjans com ara el vídeo, el cinema, la fotografia, la performance, l’arquitectura i l’escriptura. Doctora en Filosofia per la Universitat Autònoma de Madrid i Màster en Arquitectura per la Universitat de Princeton (EUA), treballa entre l’any 2000 i el 2007 com a professora de Projectes i Conceptes Avançats d’Art i Arquitectura a l’Escola d’Arquitectura de la Universitat Cooper Union de Nova York. En aquest encreuament entre filosofia i arquitectura, Jana Leo desenvolupa un treball amb una forta base conceptual que es materialitza en diferents formats en una mateixa obra: llibres, fotografies, teatre, dibuixos, cançons… El 2007 funda Civic Gaps –un grup de reflexió establert a Nova York dedicat a l’estudi d’espais buits o abandonats a la ciutat– i el 2008 la Fundació MOSIS-MOdelos y SIStemas; Arte y Ciudad, la finalitat principal de la qual és fer ciutat mitjançant l’art i l’arquitectura i construir models i sistemes d’art.\nLa seva obra s’articula al voltant de dos eixos principals basats en l’anonimat i la col·laboració: per un costat, el seu treball per «facilitar» trobades entre desconeguts i unir-los per aconseguir un objectiu comú, plasmat a l’obra Fotografiar sin ver. Visiones del cuerpo humano (1994) i, per l’altre, les accions art-ciutat, és a dir, la creació de grupsamb la finalitat de crear projectes artístics que aglutinin diferents disciplines com, perexemple, l’acció Volando avioncitos de papel realitzada al Museum of Modern Art de Nova York.\nHa publicat El viaje sin distancia: Perversiones del tiempo. El espacio y el dinero frente al límite en la cultura contemporánea (2006), Rape New York-A Narrative of a Rape and Examination of Culture of Predation (2009), I Condo New York una teoría del amor, la arquitectura y las formas de propiedad (2010) i El efecto Goya, Destrucción de Estatuas (2011).\nHa exposat al Museo Nacional Centro de Arte Reina Sofía (Madrid, 1999), a la Javier López Gallery (Madrid, 1999), al Project Room Arco (Madrid, 2002), a la Invisible Exports Gallery (Nova York, 2009) i a La Casa Encendida (Madrid, 2011), entre d’altres. La seva obra és present en col·leccions públiques i privades espanyoles: Museo Nacional Centro de Arte Reina Sofía (Madrid), Es Baluard Museu d’Art Modern i Contemporani de Palma, Comunidad de Madrid, Fundación Marcelino Botín (Santander) i Museo de Arte Contemporánea de Vigo.\nFotografiar sin ver. Visiones del cuerpo humano


Slaton - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n33° 26′ 10″ N, 101° 38′ 41″ O / 33.4361°N,101.6447°O / 33.4361; -101.6447\nComtat comtat de Lubbock\n15 juny 1911\nSlaton és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia una població de 6.109 habitants.\nSegons el cens del 2000, Slaton tenia 6.109 habitants, 2.253 habitatges, i 1.610 famílies. La densitat de població era de 435,2 habitants per km².\nDels 2.253 habitatges en un 33,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52% hi vivien parelles casades, en un 15,5% dones solteres, i en un 28,5% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,67 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 29% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 16,3% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,7 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 25.915 $ i la renda mediana per família de 31.224 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.696 $ mentre que les dones 20.601 $. La renda per capita de la població era de 13.087 $. Aproximadament el 21,6% de les famílies i el 23% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBuffalo Springs (12 km)\nIdalou (25 km)\nLorenzo (28 km)\nLubbock (26 km)\nNew Home (28 km)\nRansom Canyon (11 km)\nWilson (15 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Slaton\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Slaton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Slaton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Slaton&oldid=24899799»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 set 2020 a les 06:11.


CCOO denuncia que empreses de multiserveis que treballen per Europcar deixen als llimbs a més de 130 treballadors i treballadores\niCar prestava el servei de neteja i preparació dels cotxes d'Europcar fins al passat 18 de gener. L'empresa va assegurar que la plantilla se subrogaria en la nova empresa però aquesta no es fa càrrec dels i les treballadores, que el diumenge no van poder accedir als seus llocs de treball.\nUns 100 treballadors i treballadores a Barcelona i 32 a Madrid van veure negat el seu accés als seus centres de treball aquest diumenge per l'empresa Fleet Care Services S.L., actual encarregada del servei de neteja dels cotxes per Europcar. La nova empresa afirma que no tenen obligació de subrogar a la plantilla.\nDes de CCOO denuncien l'actual situació de desprotecció de la plantilla, a la qual les empreses han deixat en un llimb legal on no poden accedir als seus llocs de treball i tampoc compten amb una carta d'acomiadament amb la qual puguin sol·licitar la prestació per desocupació. Es tracta d'una problemàtica habitual en el subsector de les empreses mulitiserveis ja que, de no aplicar un conveni sectorial, la regulació, segons el sindicat insuficient i sense protecció als drets laborals, es basa en els quals estableixi el conveni d'empresa o els plecs del servei.\nEl sindicat exigeix que es doni una solució a aquestes plantilles de forma immediata i que Europcar respongui dels serveis que té contractats.


NOTÍCIES DEL CONVENI COL·LECTIU IV – Sib\nNOTÍCIES DEL CONVENI COL·LECTIU IV\nCORONAVIRUS I MESURES DE CONCILIACIÓ\nSI NO HI HA NOVETATS D’ÚLTIMA HORA, ESTAM LLUNY D’ARRIBAR A UN ACORD EL 30.06.20\nLa patronal CECA, en la reunió d’aquest dilluns, ha tirat “la maison par la fenêtre” i ha proposat el següent:\nPromoció per experiència: nivells IX i VIII continuar limitant-la a una avaluació per acompliment positiva, en la resta de nivells no s’aplicaria. Retiren la supressió de promoció per capacitació (oposicions nivell X i VIII).\nRevisió salarial: 2022 i 2023, increment del 0,5%.\nJornada i Horaris: jornada partida per a Directors i Sots-directors d’oficina. Gestors Comercials i personal de SSCC, horari comprès entre les 8.00 i les 19.00 hores.\nHan renunciat a pagar les hores extraordinàries al preu de les normals.\nPermisos, inici dels mateixos en dia hàbil. (Això no és negociable, ja que el Tribunal Suprem, en el cas de permís per matrimoni, ha fallat que aquest ha de comptar des del dia següent hàbil a l’enllaç).\nPermís retribuït de 3 mesos per violència de gènere.\nAcumulació dels permisos per lactància.\nDesconnexió Digital i Teletreball.\nEstan disposats a valorar:\nVacances anuals: fraccionament d’aquestes.\nAportació al pla de pensions per excedència per cura de fills.\nExtensió de l’ajuda de formació a fills d’ex-empleats amb incapacitat.\nPréstecs, augmentar els límits a 230.000.-€ i 30.000.-€, fins a tres sol·licituds i arrendament per trasllat, capital assegurat en l’assegurança de vida augment fins a 15.000€.\nReconeixement d’usuaris de pantalles de visualització de dades.\nAquests moviments estan condicionats, com un xantatge, a l’acceptació per la part social dels punts que per a la patronal són importants, és a dir, retallades estructurals del conveni col·lectiu.\nDe tota manera, moltes d’aquestes concessions de la Patronal són raïssos i la majoria a CaixaBank millorades per acords i pactes laborals interns.\nMentre els treballadors/as ho estam donant tot, amb esforç, professionalitat i compromís, la patronal CECA intenta gratar encara més el nostre salari. Amb l’excusa contínua de la crisi financera i ara, amb la del COVID-19, ja fa molts d’anys que els treballadors/es del sector estam perdent poder adquisitiu.\nLa pròxima reunió serà el 29 de juny, a un dia de la finalització de la ultractividad. La Patronal CECA ha dit que continuarà negociant si no hi ha acord, que no romprà les negociacions. Si no s’arriba a un acord, operarà la contractualització de les nostres condicions a partir de l’1 de juliol.\nAquesta és la manera que té la Patronal de premiar a la plantilla després de l’esforç realitzat aquests anys. Hauríem de prendre nota, ja que estan en joc les nostres condicions laborals i econòmiques.\nESPEREM QUE ELS SINDICATS PRESENTS EN LA MESA DE CONVENI ESTIGUIN A l’ALTURA, ACTUÏN AMB FERMESA ( NO COM EN ELS ANTERIORS CONVENIS), DAVANT DE LES INTENCIONS DE RETALLADES SALARIALS I DRETS LABORALS PER PART DE LA PATRONAL\nVOS SEGUIREM INFORMANT. PRÒXIMA REUNIÓ 29 DE JUNY.


PSC Calafell: XATÓ "LIGHT"\nDit tot l’anterior és difícil que l’actual equip de govern sigui capaç d’aconseguir-ho, ja que la seva única preocupació és destruir i retallar tot el que ja estava fet, justificant-se en que, el que estava fet o construït, estava malament; i el que encara és pitjor per Calafell, després de la destrucció ni una sola proposta constructiva per part seva. Amb aquest panorama em reafirmo amb tristesa en la meva primera entrada en aquest bloc: “Houston tenim un problema” i afegeixó: a Calafell tenim un seriós, preocupant i veritable problema, ja que la situació no ha canviat gens ni mica i sí, pel contrari, ha empitjorat.\nParlem de la “Xatonada Popular de Calafell”. El Xató, plat típic de les nostres comarques que ha portat a popularitzar les tradicionals “xatonades populars” durant la qual els participants preparen i degusten les diferents receptes d’aquest plat. No entraré en valoracions i en detalls de com s'han portat a terme les reunions entre el sector (restauradors) i el consistori, perquè és evident que s’ha fet de la pitjor manera possible. Han volgut carregar el mort als tècnics que en definitiva estan supeditats a les ordres dels polítics, i a més, no assistint a les reunions demostren una falta total d'interès per l’esdeveniment.\nDavant d’aquesta manca de responsabilitat i serietat envers el sector i professionalitat, entraré en detalls i conceptes que possiblement fins hi tot els hi siguin d’ajuda en referència a conceptes bàsics que haurien mínimament de conèixer com són: el turisme, la marca turística i el turisme alternatiu.\nTurisme segons l’OMT (Organización Mundial del Turismo), és el moviment migratori temporal, que desplaça als turistes d'un punt geogràfic, a un altre. Sota aquesta resumida i sencilla definició cal només que els turistes vinguin a Calafell, però perquè això ocorrir cal motivar-los a venir, per tant hem d’oferir i proposar. No treure.\nUna “Marca Turísitca” és el suport estable global d’un alt valor afegit que es fixa en la ment de les persones, identificant i representant els seus productes, valors, sentiments, experiències, estil de vida... Les virtuts de les marques turístics les podem classificar i valorar d’una manera global: Costa Daurada, turisme familiar, esportiu, gastronòmic,... o en clau territorial com: la Ruta del Xató o per exemple la Ruta del Cister, la Ruta del Cava, etc. aquestes marques garanteixen de manera eficaç el posicionament internacional de les destinacions turístiques. La “marca turística” procura incrementar el seu valor a partir de la difussió del seu reconeixement, podent transmetre als productes turístics un factor no reproduïble pels competidors propers. Per tant la marca turística és sinònim de competitivitat i el seu desenvolupament implica el treball conjunt i col.lectiu, resultat d’una discussió pública que integri a tots els agents turísitcs públics i privats de la destinació, amb l’objectiu d’elevar la qualitat percebuda del servei turístic, qualificar les associacions que la marca desperta, establir les pautes de treball conjunts entre els empresaris i els ens públics per concretar els llaços emocionals entre turistes i destinació.\nNous “Models Alternatius de Turisme”. La societat ha canviat radicalment en aquesta última dècada les seves tendències pel que fa a com gaudir del seu temps d’oci i les vacances. Apareix doncs l’anomenat turisme alternatiu. Una nova manera de gaudir del turisme, respectuós amb el medi ambient i integrador en la vida quotidiana i costums de la destinació i/o territori turísitc. Aquest nou model de turísme es fonamenta en la segmentació i l’especialització del sector, convertint els seus productes, serveis i activitats en autèntiques experiències. És el turisme experiencial on els cinc sentits s’uneixen per estar presents en cada una de les ofertes i propostes turístiques.\nDavant de tot l’anteriorment descrit,¿Per què a Calafell hem de sortir d’una marca turística fonamentada amb d’aquest nous models alternatius de turisme com és la gastronomia? ¿No són capaços de crear productes turístics vinculats a aquesta marca? ¿Per què en lloc de "destruir" i “eliminar” Calafell de la marca turística “Ruta Xató”, l'àrea de promoció econòmica i turisme no es posa a treballar en ferm amb el sector i, conjuntament amb aquest, també amb les empreses i marques que subministren els productes que es necessiten per a elaborar aquest plat típic i la seva salsa?, oli, escarola, bacallà, tonyina, anxoves, olives... Potser es trobarien entre totes aquestes empreses i cooperatives els tres mil euros que es volen estalviar per l’any 2013. Només una de les moltes propostes i alternatives que estic segur es poden dur a terme abans que retallar i o eliminar. Proposta fonamentada en moure’s, en buscar alternatives constructives davant de les destructives, que d’altra banda aquestes últimes són més fàcils dur a terme.\nEn aquest any 2012 no podem baixar la guàrdia, i molt menys podem esperar que ens viguin turistes pel sol fet que apareguem en un catàleg o una web. Els hem d’anar a buscar entre tots. S’ha d’oferir molt més, s´han de crear productes turístics que complementin qualsevol marca, no només la “Ruta del Xató”. Si entrem a la web de la ruta www.rutadelxato.com podrem comprovar que paral.lelament s’ofereix a part dels allotjaments una important oferta complementaria. Per què no complementar-la més encara? El sector privat s’ha d’implicar més, cal que es formin envers els nous models alternatius de turisme i posar-se a crear conjuntament amb d’altres agents turístics del sector per donar un valor afegit a qualsevol producte turístic alternatiu.\nÉs possible! Calafell té tots els ingredients necessaris per crear producte turísitc durant gairebé tot l’any. Sol i platja, cultura, esport, gastronomia i molt més. Només cal posar-se a traballar entre tots, a construir i no a destruir.\nCalafell s’enfronta en aquest any a nous reptes, com la resta del país. Cal modificar el sistema productiu per a adequar-lo a la nova realitat imposada per la globalització, la irrupció de noves potències emergents i la nova dinàmica financera mundial. En aquesta obstinada modernització de la nostra economia, al turisme li correspon un paper principal com motor de creixement i com eina de creació d’ocupació.\nVal la pena recordar que segons Exceltur, per cada centenar de llocs de treball generats de forma directa en el sector turísitc, es produïxen gairebé cinquanta d’indirectes.\nAl costat d'aquestes dades, han de fixar-se a no seguir perdent competitivitat. El fet que el PIB turístic real, a pesar de les xifres oficials que poden induir a que el sector va bé, perquè el sector pugui convertir-se en motor de recuperació i font de riquesa a Calafell, és necessari que afronti processos de revaloració basats en tres principis bàsics: atracció de turistes de major capacitat de despesa (no ho aconseguirem sense una bona planificació turística que, ara per ara, no tenim), trencar amb l’estacionalitat (ho tenim negre si ens carreguem marques i productes turísitcs, fet que afavoreix que alguns hotels estiguin tancats en temporada baixa turística), reducció de l'impacte ambiental apostant per un turisme sostenible (aquí si que ho tenim molt malament, el primer que van fer quan van entrar a governar és carregar-se el carril bici), i finalment cal anar a la recerca d'inversors que apostin per invertir a Calafell (aixó són paraules majors, per dur a terme això és necessari transmetre credibilitat).\nDur tot això a terme vol dir “treballar” no perdre's en la immensitat dels oceans amb propostes que no toquen. És necessari vertebrar tota una cadena de valors del producte final per a reconfigurar, i dic bé, reconfigurar de nou el producte final si volem ser competitius. Calafell pot crear una oferta variada, innovadora, de qualitat i competitiva. Ho ha demostrat en els últims anys, amb productes vinculats a l’esport, a la natura, a la família i a la salut. No es pot perdre el que ja s’ha aconseguit durant aquests anys a Calafell.\nHem de buscar turistes per Calafell, no allunyar-los. Calafell pot oferir experiències, sensacions i emocions en una oferta difrenciada i diferent.\nCal seguir destruint? Jo no vull un Xató “light”, vull el Xató de Calafell!\nPublicado por Botánica para Deportistas en 16:08\nYolanda Almagro 13 de gener de 2012, a les 17:54\nUna buena entrada Toni, suscribo todo lo que dices. Calafell no puede perder más turísticamente hablando.\nYo recuerdo, cuando era pequeña, caminar por el paseo marítimo en verano, fines de semana, semana santa, y ver una gran cantidad de visitantes extranjeros que habían decidido pasar aquí sus vacaciones. Eran turistas venidos de Alemania y Francia sobretodo y con un cierto poder adquisitivo. Al final de la temporada se producía una subida importante de la facturación en las cajas de los comercios y negocios en general (hoteles, restaurantes, tiendas, supermercados,...). Había movimiento y eso se notaba en la economía del municipio.\nPero ahora, debido a la poca implicación de anteriores gobiernos y a las nefastas políticas turísticas que se aplicaron en Calafell, todo ese turismo de calidad se fue perdiendo y llegó a Calafell otro tipo de turismo que, últimamente, junto con la crisis, hace que tengamos presentes problemas como la estacionalidad, la destrucción de puestos de trabajo, el cierre de establecimientos, etc.\nNecesitamos que este gobierno entienda que aportar dinero público a la promoción económica y al turismo es invertirlo en el crecimiento de la riqueza y en la creación de nuevos puestos de trabajo. Eso no es un gasto, es una inversión. En el Presupuesto de 2012 el equipo de gobierno reduce la partida de turismo un 18% respecto el año 2011. Así, ¿como pretenden activar absolutamente nada?\nVeremos a ver como acaba el xató... si prueban nuevas sensaciones para hacer un xató light, le habrán quitado lo mejor: la salsa y el bacalao!!\nLaura F. 13 de gener de 2012, a les 19:03\nComo se suele decir, vamos para atrás como los cangrejos. Seamos realistas, esta señora no está capacitada para los cargos que regenta. Mejor dicho, no está capacitada ni está a la altura de las responsabilidad que ha asumido con los ciudadanos. Es una vendehumos como su pareja actual, el regidor de deportes y bares. Y se están cargando lo poco que tenemos de activo para promocionar el turismo. La escusa es el ahorro de los 3.000 euros, y se gastan en un mural de papel carton de la entrada de su querida ermita donde ora todo los días 3.500 euros.Toma ya!!\nY a todo esto el tercer iluminado, el alcalde,no existe, no está. A lo mejor está haciendo un curso para transpersonalizarse en xató y no nos hemos enterado...\nSegun comenta Yolanda, este año hay un 18% menos de partida para turismo. Precisamente cuando hay que invertir para reactivarlo y promoverlo.Cuando se está en tiempos de crisis hay que saber donde invertir, hay que saber priorizar. Y trabajar para intentar activar la economía de nuestro pueblo es prioritario, y para eso señora Olga Elvira HAY QUE TRABAJAR!!!!Usted no puede tratar a los comercios y a la restauración con ese despotismo y esa dejadez.Usted no es nadie para jugar con el pan de los ciudadanos que dignamente subsisten con su comercio o su restaurante. Usted tiene que estar al servicio de ellos y trabajar para ellos, ESE ES SU TRABAJO!!\nVa pasando el tiempo y cada vez tenemos más cerca el jocs del Mediterrani. Como siga así, colgada de su nube y sin dar golpe, vamos a ser la vergúenza de estos juegos. Que no le quepe duda. Y si lo escribo en el blog de los socialistas,es para que los lectores comparen su trabajo ( es decir, NADA DE NADA)con la labor que se hizo en el anterior consistorio. Y señora Olga Elvira, usted también lo va a leer, es lo único que hace.\nSeñor Olivella, haga el favor de dar la cara a los ciudadanos y explicar su linea de actuación, si la hay.... porque es usted un fraude en toda regla. Lo dije en el blog de Segur y si me lo publican, lo digo otra vez aquí: es usted el mayor engaño que ha tenido Calafell en mucho tiempo.Y no me cansaré de decirlo las veces que haga falta.\nSr. Flecher 13 de gener de 2012, a les 19:11\nLos productos Light también son aquellos que aparentan ser lo mismo que el producto normal, pero con la mitad de calidad alimentícia.\nDecían los rumores que las pipas de la paz también te dejaban el cuerpo "Light" por esa razón quiero suponer que la capacidad intelectual de nuestros Regidores también es "Light".


Puss in Boots: The Three Diablos Discussion | MovieChat\nMovieChat Forums > Puss in Boots: The Three Diablos (2012) Discussion\nPuss in Boots: The Three Diablos (2012) Discussion\nPuss in Boots: The Three Diablos (2012) (movie): Puss in Boots returns with the help of three kittens to rescue a precious ruby from the evil Whisperer. Discover the latest Discussions, Reviews, Quotes, Theories, Explanations and Analysis of Puss in Boots: The Three Diablos (2012) below\nCast: Antonio Banderas, Gilles Marini, Charlotte Newhouse\nSimilar Movies: Scared Shrekless, Far Far Away Idol, The Adventures of Puss in Boots, Puss in Boots, Shrek 4-D, Shrek the Halls, Thriller Night, DreamWorks Shrek's Swamp Stories, Night of the Living Carrots, Monsters vs Aliens: Mutant Pumpkins from Outer Space, B.O.B.'s Big Break, Shrek in the Swamp Karaoke Dance Party\nHAPPY 2ND (RELEASE) ANNIVERSARY!


Laborlab. Innovació en l'ocupació by Xarxa Punt TIC 863 views\nInserció sociolaboral – Punt Òmnia ... by Xarxa Òmnia 1367 views\nFoment dels perfils professionals de la Societat Digital.\nA càrrec de: Sr. Daniel Marco, responsable de Promoció Industrial TIC. Direcció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació. Departament d’Empresa i Ocupació.\n1. Foment dels perfils professionals Foment dels perfils professionals de la Societat DigitalDirecció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació i ió G ld l i i iS i d l f ió Departament d’Empresa i Ocupació\n2. idigital Antecedents: marc europeu i pla de govern 2011-2014El desenvolupament de la Societat Digital a Catalunya es transversal dins del Govern, en tots elsseus àmbits, i fora en la relació amb ciutadans, empreses i administracions, de manera que així horeflecteixi el Pla de Govern, remarcant aquesta transversalitat.Estratègia TIC del Govern g plenament integrada enl’Agenda Digital Europea. idigital semmarca dins de lestratègia del Govern essent el programa pel desenvolupament de la Societat Digital a Catalunya dirigit a empreses i ciutadans. 2\n3. idigital Concepte: pol d’innovació digital de Catalunya idigital és lestratègia del Govern de la Generalitat per generar a Catalunya un pol dinnovació digital a Catalunya generador de creixement econòmic, competitivitat empresarial, ocupació de qualitat i transformador de l’Administració per aconseguir un major benestar social i una millor qualitat de vida. Projecció als mercats exteriors t t i Empresa Ciutadania InternacionalitzacióCoordinació d lC di ió dels Atracció d capital At ió de it lesforços de RDI público-privat Innovació Inversió El suport a l’empresa catalana i la generació d’ocupació seran 5i’s els eixos centrals de lestratègia l estratègia. Es posaran en marxa un conjunt de projectes i iniciatives Integració digital de Potenciació de adreçades tant a les empreses la ciutadaina e infraestructures e-infraestructures Inclusió Infraestructures com a la ciutadania Aquestes són les 5i’s de Catalunya, aquells aspectes en què hem de ser excel·lents per tal de poder afrontar amb garantia el present i el futur imminent. 3\n4. idigitalLínies d’actuació i objectius prioritarisPer aconseguir generar un pol d’innovació digital a Catalunya s’estableixen sis eixosestratègics al voltant dels quals s’identifiquen objectius prioritaris d’actuació. • e‐commerce factura electrònica seguretat etc e commerce, factura electrònica, seguretat, etc • Clústers tecnològics Clústers tecnològics. • Anelles Sectorials. • Emprenedoria i creixement empresarial. • Polígons industrials. • Innovació + internacionalització + inversió. • F Formació i certificació de professionals. ió i ifi ió d f i l • eSalut, eEnsenyament, eGovern, etc. • Foment dels perfils professionals TIC. • Demanda pública innovadora en TIC • Suport a les activitats de foment a l’ocupació • Cloud Computing, Mobilitat, etc. • Xarxa de Punts TIC per la cohesió digital. • Promoció i difusió de les TIC a la ciutadania. • Capacitació i acreditació de competències TIC. • Continguts Digital, llicencies i programari lliure. • Actuacions amb col∙lectius en risc dexclusió. • Xarxes ciutadanes i comunitats digitals. 4\n5. idigitalDinamitzar la generació d’ocupació amb les TIC 5\n6. Foment de perfils professionals TIC Objectiu •Identificar els perfils professionals TIC més demandats i els nous perfils de la Societat Digital per tal d’establir plans de formació adequats en persones desoccupades i fomentar les vocacions dels joves en aquests segments professionals. j q g pDirecció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació Coordinació de l’estudi i pla d’acció Identificar els perfils Identificar persones Establir un pla de Plans d’acció professionals més demandats i els nous desocupades que encaixin amb formació per assolir habilitats i territorial que apareixeran aquests perfils capacitats 6\n7. Foment dels perfils professionals TICProfessions TIC més demandats Ranking de les professions TIC més demandades per les empreses a Catalunya. Gener 2010 – Juny 2011 Font: Infojobs. Indicadores Infojobs del mercado laboral en Cataluña. Sector: Telecomunicaciones i TIC, 2011 7\n8. Foment dels perfils professionals TICNivell d’estudis requerit Distribució de llocs de treball oferts per nivell d’estudis requerit per les ofertes de programador, Font: Infojobs. Indicadores Infojobs del mercado laboral en Cataluña. Sector: Telecomunicaciones i TIC, 2011 8\n9. Foment des perfils professionals TICNous perfilsL’evolució de les TIC ha generat noves tasques i nous llocs de treball que no tenenperfils professionals associats i no coberts pels ensenyaments reglats. Dinamitzador de la Societat de la Informació Gestor de Arquitecte i Comunitats i analista de la Xarxes informació Socials La formalització d’aquests perfils i Nous perfils professionals la reconversió TIC d’ t t pot d’aturats t Mediador en contribuir a la Digitalitzador la implantació de reducció de l’atur. de processos l’administració electrònica Facilitador del comerç electrònic 9\n10. Moltes gràcies Direcció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació i ió G ld l i i iS i d l f ió Departament d’Empresa i Ocupació daniel.marco@gencat.cat


protecció civil | card.cat\nEntrevista al Cap de Protecció Civil Alberto García\nEl proper diumenge tindrà lloc un acte de reconeixement als voluntaris de Protecció Civil de Sant Llorenç a sa Coma. Parlam amb Alberto García. un dels fundadors.\nAlberto García Sanchís, va néixer l’any 1973 a Alacant, i als 9 anys va venir amb els seus pares a viure a Mallorca. L’any 1995 es va casar amb la llorencina Xisca Sureda, han tingut dues filles que actualment tenen 12 i 16 anys, a les quals els agrada molt el voluntariat del seu pare amb Protecció Civil de Sant Llorenç, i a vegades fan de víctimes en les pràctiques que fa el grup, per tant també són voluntàries com el seu pare. Continua →\nPublicat dins de Entrevistes, Local\t| Etiquetat com a Alberto García, entrevista, protecció civil\t| Deixa una resposta\nPublicat el 15 d'abril de 2014 per Pau Quina Jaume\nProtecció Civil ens envia la següent informació:\n“El passat diumenge 13 d’abril vàrem realitzar unes jornades sobre maneig d’equips i tècniques en incendis forestals. Aquestes jornades s’engloben dins dels plans d’autoformació de les agrupacions per a l’actualització de coneixements del seu personal i poder oferir les millors garanties, tant per als serveis d’emergències com al ciutadà. Hem tingut també la col·laboració de les agrupacions de protecció civil de Son Servera i Capdepera. Aquestes jornades serveixen per compartir opinions, tècniques de treball i conèixer voluntaris d’altres agrupacions per si en un futur treballem junts. Continua →\nPublicat dins de Local\t| Etiquetat com a protecció civil, Sant Llorenç\t| Deixa una resposta\nProtecció civil: voluntaris\nPublicat el 14 de gener de 2014 per Tomàs Martínez\t, null\nN’Albert García, cap de Protecció Civil de Sant Llorenç ens fa arribar aquesta informació: Hem obert un nou termini d’inscripció per a nous voluntaris, intentem fer una mica més gran la plantilla d’aquesta agrupació. Continua →\nPublicat dins de Local\t| Etiquetat com a protecció civil, voluntaris\t| Deixa una resposta\nPublicat el 8 de novembre de 2013 per Pau Quina Jaume\t, null\nCap de Protecció Civil de Sant Llorenç des Cardassar\nN’Alberto Garcia, Cap de Protecció Civil de Sant Llorenç des Cardassar ens ha enviat aquest escrit i les fotos que tot podeu veure tot seguit:\nEl passat dissabte 26 d’octubre, les agrupacions de Protecció Civil de Sant LLorenç de Cardassar i Son Servera van realitzar un simulacre conjuntament sobre incendis forestals. Consistia en calcular els temps de resposta com: desplegament d’esteses de mànegues, començar a treballar en el perímetre del foc, transvasament d’aigua d’un vehicle a un altre per sumar litres, recollida d’estesa de mànegues, etc .. Continua →\nRisc d’incendis forestals\nPublicat el 2 de maig de 2013 per Tomàs Martínez\t, null\nProtecció civil de Sant Llorenç ens ha fet arribar aquest escrit: El Govern demana precaució davant la temporada d’alt risc d’incendis forestals que comença el dia 1 de maig. Continua →\nPublicat dins de Altres, Local, Sa Costa, Sant Llorenç, Son Carrió\t| Etiquetat com a incendis, protecció civil\t| Deixa una resposta\nProtecció Civil Sant Llorenç des Cardassar: Simulacre d’accident de trànsit\nPublicat el 11 de març de 2013 per Serafí Lliteres\t, null\nDiumenge passat dia 3 de març, l’agrupació de Protecció Civil de Sant Llorenç des Cardassar, juntament amb la col·laboració de l’agrupació de Protecció Civil de Son Continua →\nPublicat dins de Local\t| Etiquetat com a protecció civil\t| Deixa una resposta\nVoluntaris de Protecció Civil de Sant Llorenç\nPublicat el 20 de març de 2012 per Rafela Riera\t, Ajuntament\nAquest divendres va tenir lloc la presentació de l’Agrupació Municipal de Voluntaris de Protecció Civil de Sant Llorenç des Cardassar. Continua →\nPublicat dins de Altres, Local\t| Etiquetat com a Ajuntament, protecció civil, voluntaris\t| Deixa una resposta


Francesc Betriu i Cabeceran - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article tracta sobre el director de cinema català. Si cerqueu l'empresari català, vegeu «Francesc Betriu i Tàpies».\nFrancesc Betriu i Cabeceran (Organyà, Alt Urgell, 18 de gener de 1940 — 7 d'octubre de 2020) fou un director de cinema i guionista català.\n18 gener 1940\n7 octubre 2020 (80 anys)\n(2014) Premi Sant Jordi de Cinematografia\n(1988) Premi Nacional de Cinema, per l'obra Sinatra\n(1973) Premi Sant Jordi de Cinematografia\n(1973) Cercle d'Escriptors Cinematogràfics\n1.2 Etapa laboral\nLa formació de Francesc Betriu abraça diversos àmbits de les Ciències Socials i Humanitats, tot i que va inicialment va començar la carrera de Farmàcia, la qual va deixar de seguida. De l'any 1958 al 1961 va estudiar Ciències Econòmiques a la UB. En acabar es va traslladar a Madrid i va començar estudis de Ciències Polítiques a la Universitat de Madrid (1961-1964), compaginant-ho amb la diplomatura en Sociologia pel CSIC (1963-1964) i els estudis especialitzats en Direcció de l'Escola Oficial de Cinematografia de Madrid (1963-1965), d'on va acabar expulsat per la falta d'assistència.\nCom va succeir amb els seus estudis, Betriu va compaginar diferents feines. Va treballar com a crític cinematogràfic en diverses publicacions. De 1963 a 1967 va exercir de corresponsal a Madrid per a la revista Fotogramas. Paral·lelament, va dirigir la Revista de Sociología del 1964 al 1965 i al mateix temps va formar part del Grup de Teatre Independent Los Goliardos. Més tard, va desenvolupar tasques de director escènic per a la Companyia Teatral Mesti, que va formar durant el seu servei militar a Sidi iIfni entre 1967 i 1968. Va guionitzar i dirigir diversos curtmetratges, documentals, llargmetratges i algunes sèries de televisió. A més a més, després del servei militar, entre 1969 i 1972 va ser director-gerent de la productora In-Scram S.A. amb la qual va produir quatre curtmetratges en solitari i diversos més amb X Films. Amb aquesta productora i en col·laboració amb Cine Corto de Borau i Luis Mamerto López-Tapia van formar la distribuïdora Zootropo. També va treballar com a promotor de televisió i va col·laborar en diversos projectes de Lola Films. Va viure entre Sant Pol de Mar i València.[cal citació]\nEl Cercle d'Escriptors Cinematogràfics li va concedir la medalla al curtmetratge de 1970 per Bolero de amor i el premi revelació de 1972 per Corazón solitario.\nEl 1988 la seva pel·lícula Sinatra era reconeguda amb el Premi Nacional de Cultura de la Generalitat de Catalunya en la categoria de cinema.[a] Betriu no va anar a la cerimònia d'entrega i el premi el va recollir Alfredo Landa.\nVa rebre dos cops el Premi Sant Jordi de Cinematografia, primer el 1974 per la pel·lícula Corazón solitario de 1973 i el 2014 per la seva trajectòria.\nL'any 1999 el Festival de Cinema de Peníscola va homenatjar el cineasta lleidatà exhibint la seva filmografia.\nEl 2017 rebia el Premi Jordi Dauder a la Creativitat en el Cinema Català que atorga la Mostra de Cinema Llatinoamericà de Catalunya.\nEl 19 de gener del 2020, l'endemà del seu 80è aniversari i en el marc de la 12a edició dels premis, va rebre el Gaudí d'Honor 2020 per la seva "consistent i dilatada carrera”, així com pel seu “ferm compromís social i per la diversitat de la producció”. Aquest premi ja va arribar a la Universitat de Lleida, el mateix 29 de gener, formant part del fons documental del qual havia fet donació, quatre mesos abans, per a la seva catalogació i estudi.\n1965 Historias de la fiesta\nSí Dirigeix Mariano Ozores\n1965 Los Beatles en Madrid\nSí documental; censurat i no muntat\n1966 Tierra de milagros\nSí documental; inacabat\n1967 Tinto con amor\nSí Dirigeix Francisco Montolio\n1967 Dichoso mundo\n1969 Gente de mesón\n1970 Bolero de amor\n1971 Los aceituneros/Del olivar a la mesa\nSí Transposició de La lozana andaluza de Francisco Delicado\n1977 Retorn del president Tarradellas\n1977 Coses que tornen\n1977 Autopista B30\n1978 La tercera edat\n1978 L'especulació del sol\n1978 Platges i piscines\n1981-82 La plaça del Diamant\nSí Basada en la novel·la homònima de Mercè Rodoreda\n1982 Barcelona i el mar\nSí curtmetratge documental\n1982 Especulació del sól\n1985 Rèquiem per un camperol\nSí Basada en la novel·la Réquiem por un campesino español de Ramón J. Sender\n1985 ¿Què és el Parlament de Catalunya?\n1987 Vida privada\nSí sèrie; episodis: 1.1., 1.2., 1.3. i 1.4.\nSí Basada en la novel·la homònima de Raúl Núñez\nPremi Nacional de Cinematografia de la Generalitat de Catalunya al millor llargmetratge del 1988[cal citació]\nSí sèrie; episodi: Cuellos Blancos\n1993 Un día Volveré\nSí sèrie; episodis: 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. i 1.6.\nSí Adaptació de la novel·la de Miguel Delibes Diario de un jubilado\n1999 Petra Delicado (sèrie)\nSí sèrie; diversos episodis\n2000 El paraíso ya no es lo que era\nSí Basada en el conte homònim de Carmen Rico Godoy\n2003 Amor de madre (La madre de mi marido)\n2009 Mònica del Raval\n2013 El día que murió Gracia Imperio\n↑ Aquesta categoria s'havia introduït l'any 1983 en el que eren els precursors dels Premis Nacionals de Cultura instituïts el 1995.\n↑ «Mor el cineasta Francesc Betriu als 80 anys». [Consulta: 7 octubre 2020].\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Antonio., Gregori,. El cine español según sus directores. Madrid: Ediciones Catedra, 2009. ISBN 9788437626147.\n↑ 4,0 4,1 1941-2006., Romaguera i Ramió, Joaquim,. Diccionari del cinema a Catalunya. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2005. ISBN 8441213798.\n↑ «Palmarés histórico» (en castellà). Medallas CEC. Círculo de Escritores Cinematográficos (CEC).\n↑ 6,0 6,1 Premis Nacionals de Cultura 1932-2011 (pdf). CoNCA, p. 98-99.\n↑ «La entrega de los «Premios San Jorge», gran fiesta de confraternidad cinematográfica» (en castellà). La Vanguardia. Hemeroteca, 23-04-1974.\n↑ «58º Premis Sant Jordi de Cinematografia». RTVE, 29-04-2014.\n↑ 9,0 9,1 «Jordi Cadena i Francesc Betriu, Premis Jordi Dauder 2017». Acadèmia del Cinema Català, 07-03-2017.\n↑ Nicolai, Aldo «Francesc Betriu, Premi Gaudí d'Honor 2020». El País, 27-11-2019.\n↑ «Premi Gaudí d'Honor 2020 a Francesc Betriu». TV3, 20-01-2020.\n↑ «Arriba a la UdL el fons del cineasta lleidatà Francesc Betriu». Universitat de Lleida. [Consulta: 8 octubre 2020].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Francesc_Betriu_i_Cabeceran&oldid=28568778»\nDarrera modificació: 8 nov 2021 a les 19:36\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 nov 2021 a les 19:36.


Notícies :: L'Institut Jane Goodall fa una "crida a l'acció" en la setmana Internacional del Reciclatge de Telèfons Mòbils\nL'Institut Jane Goodall fa una "crida a l'acció" en la setmana Internacional del Reciclatge de Telèfons Mòbils\nL'IJG convida a tots els ciutadans i ciutadanes a actuar per aconseguir reduir la insostenible demanda de minerals de conflicte i les greus conseqüències que aquest consum té sobre els ximpanzés i el seu hàbitat en las selva del Congo.\nL'explotació del coltan i la cassiterita, valuosos minerals que fan possible la tecnologia dels nostres mòbils, ordinadors i consoles, està al centre dels conflictes bèl·lics que produeixen milions de víctimes i refugiats a la República Democràtica del Congo. La mineria il·legal explota mà d'obra infantil o semi esclavitzada, destruint a més l'hàbitat de moltes espècies com els ximpanzés i goril·les, en grau perill degut a la caça furtiva i desforestació.\nLa campanya "Mobilitza't per la selva" proposa allargar la vida útil dels nostres mòbils, i a la vegada ofereix als ciutadans una forma senzilla i gratuïta d'aportar mòbils en desús. Durant 2017 es van reciclar amb la campanya quasi 14.000 mòbils. Tots i totes podem participar i marcar la diferència, com a consumidors, reciclant/reutilitzant els nostres mòbils i reduint la demanda d'aquests minerals. Al fer això, apartem certs components del flux de residus i també reduïm la demanda de l'extracció de recursos de l'hàbitat que moltes espècies, sobretot dels ximpanzés i altres grans simis, consideren la seva llar.\nPer participar i sumar-te, entra en aquest enllaç on t'expliquem com reciclar el teu telèfon mòbil: http://www.movilizateporlaselva.org/es\nA més, et deixem el link a la web de la campanya internacional, i un missatge de la Dra. Jane per a animar-nos a participar en aquest crida a l'acció.


Marija Krk Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nMarija-, Krk, Krk, Croàcia, 51500 - Veure al mapaExcepcional10,0Basada en1comentariMarijaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 25 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Krk, no busqui més enllà de Apartment Krk 1. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Krk 1 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment Krk 1 és una selecció idònia per a la vostra estada a Krk.


L'Ajuntament d'Altea convoca un minut de silenci pels assassinats de quatre dones - Altea Digital\nL’Ajuntament d’Altea convoca un minut de silenci pels assassinats de quatre dones\nL’Ajuntament d’Altea ha convocat hui a les 12:00 hores un minut de silenci en la porta del Consorci, per a condemnar els assassinats de quatre dones, ocorreguts ahir.\nA les portes de l’Ajuntament es trobaven la Corporació Municipal, encapçalada per l’alcalde, Jaume Llinares; treballadors municipals i veïns i veïnes d’Altea. L’edil, Imma Orozco, en representació de tots els membres del Consistori i de la ciutadania d’Altea, ha llegit un manifest mostrant el seu rebuig a qualsevol tipus de violència, “ahir va ser un dia especialment dur, quatre dones van ser assassinades, dues d’elles eren xiquetes de 2 i 6 anys, a Castelló, per açò volem manifestar la nostra consternació i el nostre insuportable dolor davant aquest trist succés”.\nImma Orozco ha lamentat que “aquesta plaça no estiga més plena, potser haguem fallat en la comunicació, però crec que com a societat civilitzada no hem de consentir ni la més mínima mostra de masclisme, fets com el d’ahir ens han de posar a tots en alerta”.\nLa regidora ha destacat que “estem al costat de les famílies de les dones assassinades, volem fer-los arribar el nostre condol i solidaritat en nom del poble d’Altea, i per elles guardem un minut de silenci, insuficient per a mostrar tot el nostre dolor”.


700 g de llentia pardina\nVarietat de llentia coneguda també com a llentia franciscana, que es diferencia de les altres pel color marró de la pela i la mida mitjana (entre 4 i 5 mm de diàmetre) de la llavor lenticular característica. Conreada i cuinada des de l’antigor, va ser, juntament amb el cigró, un dels llegums bàsics de la dieta mediterrània, que acabaria una mica arraconada amb l’arribada de la mongeta. Avui recuperada, aquesta varietat té fins i tot una IGP a les terres de Castella, concretament a Tierra de Campos. La seva mida i la pela fina en permeten la cocció directa, sense el preceptiu remullat dels llegums, que es redueix a un simple rentat. Un altre avantatge és que la pela no es desprèn en coure-la, cosa que la fa ideal per als guisats més o menys sucosos, però també per a amanides.\nEsbandiu les llenties, escorreu-les i reserveu-les.\nTalleu els tomàquets i les pastanagues netes a dauets.\nPeleu la taronja i traieu-li els grills(eviteu deixar-hi la part blanca).\nBarregeu-ho amb els brots tendres i les pipes, i reserveu-ho a la nevera fins al moment d’endur-vos-ho.\nPer a la vinagreta: emulsioneu l’oli d’oliva amb el suc de la taronja i la sal. Reserveu la vinagreta fins just al moment de menjar-vos l’amanida.


José Fariña Ferreño, el colpista que conserva la medalla de l'Ajuntament de Barcelona\nEl consistori va retirar diverses medalles el 2019 però es va deixar aquesta, segons el diari digital Tot Barcelona\nFranco al seu despatx amb una foto de Hitler. Getty\nJosé Fariña Ferrrero, molt pròxim a Franco, director general del Banco de Crédito Local del 1938 al 1968 i que va exercir un paper destacat en la repressió franquista, conserva la més alta distinció que atorga l'Ajuntament de Barcelona, segons publica avui el diari digital Tot Barcelona. El consistori va revocar l'any 2019 diverses medalles que s'havien atorgat durant la dictadura però aquesta els va passar per alt.\nFariña Ferrero va tenir un paper destacat en el cop d'estat del 1936. Segons el llibre Entre la propaganda y el espionaje: la Delegación Especial para la Información de Residentes en Territorio Liberado en la España de la Guerra Civil (1936-1939), de Dolores Ruíz-Berdum, Allberto Gomis Blanco i Antonio Gonzáles Bueno, Fariña va impulsar l'organització de Delegación de Información de Residentes en Madrid (DIDREM). Aquesta organització estava formada per personal voluntari que recollia informació sobre persones que eren a Madrid i, posteriorment, en altres territoris que anaven ocupant els colpistes, amb objectius repressors durant i després de la guerra. Actuava de manera ràpida i eficaç i va arribar a elaborar 1.200.000 fitxes.\nA la Gaceta Municipal de Barcelona del 20 de febrer del 1968, segons Tot Barcelona, es recull “otorgar la Medalla de la Ciudad, en su categoría de oro, al excelentísimo señor don José Fariña Farreño —el cognom apareix amb a, però totes les referències documentals trobades apareixen com a Ferreño—, Director Gerente del Banco de Crédito Local de España, por los méritos contraídos con la Ciudad a través de los años, y que han culminado en su eficaz ayuda personal a la celebración en Barcelona del IV Congreso hispano-luso-americano-filipino de Municipios”.\nEl consistori tornarà a revisar la llista de distincions per detectar si hi ha més casos.


Anglès: gestió comercial (SOC) - EGE\nAnglès: gestió comercial (SOC)\nAnglès: gestió comercial (SOC)...\nData d’inici: 19/01/2021\nData de fi: 16/04/2021\nHorari: Dilluns a divendres, de 9:30 a 13:30h\nDesenvolupar en llengua anglesa els processos de comunicació oral i escrita generats per l’activitat comercial de l’empresa\nCurs Anglès Gestió comercial – 200 h Programa oficial a) Gramàtica\n. consolidació del present, simple i continu\n. del pretèrit imperfecte, simple i continu\n. del futur\n. pretèrit perfecte\n. for and since\n. pretèrit plusquamperfecte\n– Consolidació d’adjectius i pronoms\n– Consolidació de verbs auxiliars\n– Consolidació d’adverbis de quantitat\n– Consolidació d’adverbis de freqüència\n– Comparatius i superlatius\n– Oracions d’infinitiu\n– Adverbis: as well as; seldom; barely; a little; rather; quite; fairly;… + base form, o +\n– Infinitiu i Gerundi. Oracions d’infinitiu i gerundi contrastades\n– Conjuncions. Oracions subordinades\n– La veu passiva\n– Oracions de relatiu\n– Oracions condicionals\n– L’estil indirecte. Diferències entre say i tell\n– Regles de puntuació i us de majúscules\n– Expresions amb verbs causatius: to have (get) something doneb) Estructures Lingüístiques\n– 2.a persona d’imperatiu + and + infinitiu sense to\n– Roughly speaking,…c) Fonètica\n– Enfasi en la comprensió oral\n– Pronunciació clara i correctad) Expressions i lèxic Comercial i Empresarial\n– Ofertes i comandes, lliuraments de mercaderies\n– Comptabilitat, pagaments, descomptes, bancs\n– Impostos, fiscalitat\n– Condicions de venda, terminis\n– Transport, embalatge, assegurances, emmagatzematge\n– Qualitat, quantitat de producte\n– Termes tècnics del producte\n– Normes nacionals/internacionals/UE\nMóduls Formació complementària obligatoris – 40 h:\nInserció laboral, sensibilització mediambiental i en la igualtat de gènere – 10 hores\nBàsic de Prevenció de Riscos Laborals – 30 hores\nRequisits mínims per accedir\n– BUP / FP1 branca administrativa\n– Haver superat la prova d’accés a la universitat per majors de 25 anys\nEls alumnes que completin el curs amb aprofitament rebran un diploma oficial acreditatiu atorgat pel Servei d’Ocupació de Catalunya


Fashion Victims en primetime - Campanya Roba Neta - Campanya Roba Neta\nFashion Victims en primetime\n| 22 febrer 2016\nAhir a la nit vam poder veure en primetime el programa de Salvados Fashion Victims dedicat a la indústria tèxtil, que va mostrar com i qui fabrica la roba que es ven a les grans cadenes comercial occidentals. El programa va donar veu a les parts que composen la cadena de subministrament de les marques: des de les treballadores a les fàbriques proveïdores. A continuació volem compartir algunes reflexions sobre el que vam veure ahir:\n1. Aquest model de negoci demostra clarament els seus límits a l’hora de garantir el respecte dels drets fonamentals de les persones. Les firmes de moda exigeixen als fabricants una competitivitat basada en la reducció dels costos al màxim, i una capacitat de servir les comandes de forma ràpida i flexible. Aquesta cadena de pressió sobre fàbriques i subcontractes recau en última instància sobre les treballadores. Cal destacar la intervenció de les treballadores gallegues, les primeres explotades d’aquest sistema industrial i que van alçar l’imperi Inditex. La seva experiència demostra que el problema no està sols en les polítiques laborals dels països proveïdors sinó en el model de negoci de la roba ràpida. Al llarg de la seva intervenció expliquen amb claredat de classe treballadora que és l’explotació, la deslocalització i la seva relació amb els beneficis de marques com Inditex. Si voleu conèixer més sobre la realitat de les obreres de la confecció gallegues us recomanem el documental Fios Fora de Amarante Setem.\n2. Tot i que les deslocalitzacions massives de la indústria de la confecció es van associar amb oportunitats de desenvolupament, la realitat és que els milions de llocs de treball creats en països com ara la Xina, Bangladesh o el Vietnam, han canviat les formes de viure la pobresa però no l’han reduït . Tot i que tots els països productors tenen establerts salaris mínims legals, aquests es queden molt lluny dels ingressos necessaris per viure dignament. En les intervencions referents a salaris però, Cesar Laborda, gerent de la fàbrica IBERASIA, va expressar al llarg de l’entrevista alguns dels típics arguments que fan servir els empresaris per justificar les baixes condicions laborals. Tot i que, segons va dir, sembla que els salaris de la seva fàbrica estan molt per damunt de la mitja, 250 dòlars al mes en comparació als 140 de salari mínim, li recomanaríem la lectura del nostre article 10 excuses típiques per no pagar un salari digne.\n3. Tot i que alguns testimonis no van voler citar marques concretes, celebrem que l’equip de Salvados esmentés els noms de moltes d’elles, un fet que sovint és tabú als mitjans de comunicació. Encara que no és sorprenent, recordem que Inditex, Mango, H&M, Adidas, Cortefiel, El Corte Inglés i Mark&Spencer van declinar participar en el programa. Suposem que no els hi venia molt de gust que els confrontessin en televisió sobre les condicions de les seves treballadores. Com explica el periodista Ricardo Pérez-Solero, aquesta opacitat és endèmica: hi ha poques dades de per a qui produeixen les fàbriques, els empresaris no volen parlar per interessos comercials i així es disfressa d’avantatge competitius el que en realitat és explotació. Tot i així, les ex-treballadores María Graña i Pilar Rodríguez juntament amb Ricardo Pérez-Solero, són les úniques entrevistades que accedeixen a donar noms i assenyalen directament a Amancio Ortega i Inditex, Mango, El Corte Inglés, H&M o Levi’s.\nPer últim, volem recordar i celebrar que si ahir es va emetre en televisió un programa sobre drets laborals al sector tèxtil, és per la feina que portem fent des dels anys 90 campanyes i organitzacions internacionals com la Campanya Roba Neta, a les quals en últims anys se’ls hi han sumant noves veus que estan reclamant una roba produïda de manera justa i sostenible.\nDestapem la veritat després de la promesa H&M de pagar salaris dignes Entres a la fàbrica a les 8 del matí, però mai saps a quina hora podràs marxar. A vegades marxem cap a casa a les 4 de la matinada”, diu una treballadora de la fàbrica Koush Moda, “proveïdor d’or” d’H&M a Bulgària. Els...\nFes un gir, H&M!\nAmb motiu del Dia del Treball, hem llançat una campanya internacional dirigida a H&M, per demanar-li que faci un gir en la direcció d’abandonar 850.000 treballadores que estan esperant començar a rebre salaris dignes aquest 2018, compromís que la marca va adoptar l’any 2013. L’any 2013, van publicar el seu “Full de ruta cap a...\nCarta pública: H&M ha d’adherir-se al compromís pel salari digne realitzat el 2013\nA principis del 2013, H&M va fer un compromís àmpliament publicitat on explicava que les treballadores de les seves cadenes de subministrament rebrien un salari digne el 2018. El 2018 ja ha arribat (fa uns mesos) però centenars de milers de treballadores que cusen els productes d’H&M segueixen rebent salaris de pobresa. Com a Campanya Roba Neta hem fet...


LA IMATGE (2 VOLUMS). PALÀCIOS, JOSEP. Libro en papel. 9788437091402 Librería 80 Mundos\nTercera versió duna original work in progress de lescriptor Josep Palàcios. La primera havia aparegut, amb gravats de Manuel Boix, el 1987. La segona versió fou publicada el 1989 per leditorial Empúries. Ara es presenta una nova versió revisada i ampliada, en part reescrita, probablement definitiva, que referma el sentit del projecte literari de lautor: obertura-tancament...\nVista previa: LA IMATGE (2 VOLUMS)


Instruccions per a la disfressa de Carnaval 2018 – L' AFA Provençals som tots!\nInstruccions per a la disfressa de Carnaval 2018\nCom ja sabeu, aquest any, a la Rua de Carnestoltes de Poblenou anirem disfressats de Pallassos. Per tal d’anar disfressats el més igual possible, des de l’AFA hem facilitat l’adquisició d’un pack de la disfressa per a aquelles famílies que ho desitgessin.\nUs fem arribar arribar les instruccions perquè pogueu elaborar la vostra disfressa.\nImatge: hypocore / OpenClipArt / CC-0\nafaproven 29 gener 2018 28 gener 2018 Carnaval, Disfressa\nAnterior Entrada anterior: Junta de l’AFA 24/1/17 – Ordre del dia\nSegüent Entrada següent: La Fàbrica del Sol – activitats per a tota la família


Smartable, Coba Complements i Carlos Doménech, premis Emprenedors de la Mancomunitat | ARA Multimèdia\nSmartable, Coba Complements i Carlos Doménech, premis Emprenedors de la Mancomunitat\nGuanyadors dels premis Emprenedors de la Mancomunitrat, sisena edició\nJa s'han donat a conéixer els guanyadors de la sisena edició dels premis Emprenedors de la Mancomunitat de l'Alcoià i el Comtat\nEscrit per Lirios Silvestre 27 desembre 2017\nSmartable, premi a la Millor Empresa, és una firma dedicada a la distribució de productes tecnològics d'última generació i connectats a Internet. Coba Complements rep el premi a Millor Empresa Sostenible, pel seu treball en el disseny de bosses de mà, fetes amb tèxtils reciclats i cuir. Per últim, Carlos Doménech rep el premi al millor Projecte Emprenedor per la seua idea d'aplicar les tecnologies 3D al sector ortopèdic\nLa Mancomunitat de l'Alcoià i el Comtat ha tornat a lliurar els premis del concurs emprenedors, on reconeix i gratifica aquelles empreses i empresaris que tenen potencial per a generar ocupació. En aquesta sisena edició, les dos empreses guanyadores en la categoria de Millor Empresa han sigut Smartable i Coba Complements.\nSmartable, premi a la Millor Empresa, és una firma dedicada a la distribució de productes tecnològics d'última generació i connectats a Internet. Amb aquest premi rep una dotació de 2.000 euros. Per altra banda tenim a Coba Complements que rep el premi a Millor Empresa Sostenible. Coba Complements es dedica al disseny i edició limitada de bosses de mà, fetes amb tèxtils reciclats i cuir. Amb aquest premi reben 1.500 euros de dotació.\nI per altra banda tenim el premi al Millor Projecte Emprenedor, amb la idea de reconéixer el treball d'una persona que té un projecte en ment amb capacitat de crear ocupació i generar activitat econòmica. En aquesta ocasió el premi és per a Carlos Doménech pel seu projecte d'aplicació de tecnologies 3D al sector ortopèdic. Aquest premi està dotat en 1.000 euros.\nEl gerent de la Mancomunitat Manolo Gomicia ha anunciat els guanyadors d'aquesta sisena edició dels premis Emprenedors de la Mancomunitat, i al que s'han presentat un total de 13 candidatures. Per a Gomicia, "la consolidació d'aquests premis demostra la importància que té per a la Mancomunitat el foment i promoció de l'economia, la creació i creixement d'empreses i la generació d'ocupació a les comarques de l'Alcoià i el Comtat, on projectes com l'Agència Impuls, el programa Emprendeaventur@ i el Pla de Competitivitat Turístic són altres exemples de projectes que hem posat en marxa".\nIncrement del IPC en la Comunitat Valenciana 21 maig 2019\nAlcoi aconsegueix 15.000 euros per ampliar la xarxa WIFI a les zones públiques 16 maig 2019\nGuanyar Alcoi vol impulsar una empresa pública d’energia 15 maig 2019\nComunicat de l'Espai No+Precarietat de l'Alcoià i el Comtat 13 maig 2019


Agueda Monasterio de Lattapiat - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAgueda Monasterio de Lattapiat\n1817 (40/41 anys)\nAgueda Monasterio de Lattapiat (1776-1817), va ser una de les heroïnes nacionals de la Guerra d'Independència de Xile. Va servir com a espia i missatgera dels rebels.\n2 Participació en la revolució\n3 Temps a la presó\nAgueda Monasterio de Lattapiat va néixer en una llar de classe mitjana a Xile. Filla de Antonia Lemus Silva i En Ignacio Monasterio. Les dues famílies eren molt conegudes i respectades. En Ignacio Monasterio era un comerciant que donava una vida còmoda per a Agueda i els seus set germans. Quatre dels nens eren nois i els altres quatre eren noies. La seua família va ser una de les primeres de colons xilens que desitjaven una economia i una democràcia per a Xile. A catorze anys es va casar amb Jean Lattapiat. Un oficial de marina francés la reputació del qual es basava en la seua defensa del port de Buenos Aires.\nJean Lattapiat va estar ocupat per la marina francesa amb la defensa del port de Buenos Aires, després que els britànics llançaren un atac naval. El polític, escriptor i periodista Vicente Grez va assenyalar sobre la parella que "la seua espasa era coneguda i temuda, però el seu personatge també era tan fort com l'acer". Junts van tenir cinc fills, Francisco, Bruno, Juan, Manuela i Juana.\nParticipació en la revolució[modifica]\nEls realistes volien que la Corona seguira al poder i suprimira qualsevol revolució que pogués produir-se. La tensió va ser tan elevada durant aquest temps "que pràcticament tots els homes de Santiago portaven una arma al carrer". Sovint es produïen combats al mig del carrer, entre elles el motí de Figueroa. On el seu fill es va vore atrapat pels trets i ella va mostrar la seva primera demostració de valentia i voluntat de morir pels seus fills, mentre corria entre trets per salvar el seu fill caigut.\nDurant aquest temps, la Corona espanyola va establir una restricció al comerç amb francesos, anglesos i estatunidencs. Utilitzant aquesta ira i opressió ella va animar els comerciants a descontentar-se políticament. Això és important a causa del gran nombre de llocs que visiten els comerciants i del gran nombre de persones que veuen. Si un comerciant és descontent, molts més poden seguir la seva influència. Això difon l'esperit revolucionari i l'ajuda. Els que sentien fermament la independència de Xile podien aprendre dels comerciants què feien les persones amb mentalitats i on es reunien.\nAgueda va ser una part essencial de l'espionatge a Xile. El seu nom era conegut a causa de les famílies pròsperes d'ella i del seu marit, cosa que feia comprensible que la gent estigués sovint a casa seva. La seva casa també es trobava en un lloc molt convenient, convertint-se en el centre d'informació.\n« A la seva sala d'estar, una habitació modesta, de ben segur, no es reunia l'elegant societat, sinó gent més seriosa, fins i tot severa, que vivia del seu treball i devia al seu èxit [empresarial] les comoditats i els plaers que eren els seus. La seva societat va constituir les forces democràtiques després de la revolució; els interessava més la seva pròpia independència juntament amb la de la república. »\n— Vicente Grez\nAgueda i la seva filla, Juana, van enviar cartes secretes entre els comitès que participaven en l'organització de la revolta a casa seva. Es va convertir en la responsable del correu entrant i sortint de funcionaris exiliats. Els missatges que Agueda Monasterio De Lattapiat va enviar van notificar als funcionaris exiliats les notícies rebels de Xile. Aquestes notificacions ajudarien els exiliats a planificar un atac contra els espanyols a Xile en el moment perfecte. Jean Lattapiat va treballar per la independència de Xile, convertint-lo així en un exiliat. Aquesta persecució afegida al seu marit va provocar una tensió emocional d'Agueda. Agueda era molt coneguda a Xile a causa de la seva història familiar amb la reialesa espanyola i la formació militar del seu marit. Tot i que això va ajudar amb el pas i l'arribada dels rebels, va dificultar-li l'enviament d'informació als funcionaris. El govern espanyol es va desconfiar del seu espionatge i aviat la va advertir que si continuava entraria a la presó.\nTemps a la presó[modifica]\nDesprés de continuar espiant, enviant cartes i sent el centre de la revolució, va ser tancada a la presó. A finals de 1816, una segona revolució va esclatar pels patriotes i els realistes volien que revelara els seus contactes. Creien que això impediria una altra revolució. A risc de la seva pròpia vida, es va negar a revelar els seus aliats. El governador espanyol va ordenar que es construira una forca a la plaça principal de la ciutat, de manera que la pogués veure des de la seva cel·la. No se li va permetre parlar amb la seva família ni amb cap amic. Això només va ser dolorós, però els interrogatoris es van esforçar mentalment i la manca de menjar va debilitar la seva força física. Quan la manifestació d'una mort imminent no la va dissuadir, el governador espanyol, conegut per ser "capaç de ferotge crueltat" amenaçar amb tallar-li la mà a la seva filla mentre observava. No només afectaria l'estat emocional d'Agueda, sinó que Juana també va estar molt implicada en la revolució. Davant aquesta amenaça altres reialistes es van involucrar per detindre el pla. La van deixar en llibertat i van escortar Agueda i Juana a casa. Això no va ser degut a la compassió per Agueda, però la seva forta popularitat provocaria sens dubte un aixecament.\nAgueda Monasterio De Lattapiat va morir pocs dies després de la seva sortida de la presó. La tensió mental i emocionalva ser fatal. Va morir el 6 de febrer de 1817, sis dies abans de la victòria dels patriotes a Chacabuco el 12 de febrer de 1817.\n↑ 1,0 1,1 «Águeda Monasterio: una integrante del servicio de informaciones durante la Reconquista en Chile» (en anglès).\n↑ Amunategui , M. L., & D. B., Arana. (1877). Revista chilena (Vol. 9) (J. Nunez, Ed.). Santiago : Imprenta de la Republica.\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 3,7 R. Adams, Jerome: Notable Latin American Women: Twenty-nine Leaders, Rebels, Poets, Battlers and spies, 1500-1900 MacFarland (1995)\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 «Águeda Monasterio: una integrante del servicio de informaciones durante la Reconquista en Chile» (en anglès). Scribd. [Consulta: 21 juliol 2019].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Agueda_Monasterio_de_Lattapiat&oldid=28436038»


Coral Polifònica de Puig-Reig | IN FERNEM LAND\nEtiqueta: Coral Polifònica de Puig-Reig\nEL RÈQUIEM DE VERDI A LA CATEDRAL EN MEMÒRIA DE MONTSERRAT CABALLÉ\n18 de Novembre de 2018 per Joaquim\nEm sap greu que Montserrat Caballé ja no hi sigui i ahir la vàrem tornar a plorar, de manera més serena, però no menys sentida. La trobem a faltar. Em sap greu que arran de la seva mort, la persona i l’artista encara siguin a hores d’ara un motiu de controvèrsia política entre les administracions catalana i espanyola. Em sap greu que s’escollís la catedral de Barcelona, musicalment tan poc adient per fer aquest comiat religiós-musical a la insigne soprano […]\nCategories: CONCERTS, LICEU, música religiosa, Obituari, retransmissions televisives • Tags: Ainhoa Arteta, Alexánder Vinogradov, Anna Larsson, Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu, Coral Polifònica de Puig-Reig, Giuseppe Verdi, Josep Pons, Messa da Requiem, Nikolai Schukoff\nCOR VIVALDI 2016/2017: LA MISSA NELSON DE HAYDN\nAhir es va inaugurar la temporada 2016/2017 de Les Quatre Estacions del Cor Vivaldi que té lloc a l’auditori Axa de l’Illa Diagonal amb la interpretació de la Missa “In Angustiis” (Nelson) de Franz Joseph Haydn, amb l’obligada participació d’un cor masculi que per l’ocasió va ser la secció d’homes de la Polifònica de Puig-Reig, ara dirigida per Josep Maria Conangia i amb la intervenció de l’orquestra de cambra Vivaldi Camerata, Arnau Farré a l’orgue i Joan Francesc Folqué (tenor) […]\nCategories: Auditori Axa (Illa Diagonal), CONCERTS, música coral, música de cambra, música religiosa, pianistes • Tags: Arnau Farré, Òscar Boada, Cor Vivaldi, Coral Polifònica de Puig-Reig, Franz Joseph Haydn, Joan Francesc Folqué, Missa Nelson, Néstor Pindado, Vivaldi Camerata, Wolfgang Amadeus Mozart\n28 d'Octubre de 2016 per iflpromocions\nPer als que no teniu gaire temps: Què fareu el proper dissabte 12 de novembre a les 19.00? Per què no veniu a escoltar el Cor Vivaldi i els homes de la Polifònica de Puig-Reig en la Missa Nelson de Haydn a l’ Auditori Axa? A la primera part podreu escoltar, també, el concert num.23 de Mozart per a piano i orquestra! Preus molt especials per a “Infernemlandaires” a COMPRAR ENTRADES\n12 de Juliol de 2016 per Joaquim\nNomés perquè aquest 2016 ja hem pogut gaudir de la JONC en dues ocasions (la primera l’11 de gener a l’Auditori), el concert d’ahir al Palau ja era un esdeveniment engrescador i si s’interpretava a la segona part la simfonia núm 9 en Re menor, Coral, de Beethoven amb la Polifònica de Puig-reig sota la direcció de Pablo González com a director invitat i d’un quartet solista de solvència i prestigi, feia que l’esdeveniment revestís el caràcter d’excepcional i “d’obligada assistència”, […]\nCategories: CONCERTS, JONC, música coral, Palau • Tags: Carmen Solis, Coral Polifònica de Puig-Reig, Cristina Faus, Gustav Mahler, Gustavo Peña, JONC, Jove Orquestra Nacional de Catalunya, Ludwig van Beethoven, Miquel Ramón, Pablo González, Wolfgang Amadeus Mozart\nOBC: L’ORQUESTRA DEL LICEU I LA NOVENA DE BEETHOVEN\n10 de Març de 2013 per Joaquim\nEn el cap de setmana de descans després de la reeixida gira que l’OBC ha fet per centre Europa, L’Auditori rep durant aquest cap de setmana a L’Orquestra i el Cor del Liceu, amb la participació de la Coral Polifònica de Puig-Reig i Nadine Weissmann, Julia Bauer, Mikhail Vekua i Attila Jun, sota la direcció de Josep Pons per oferir la Novena simfonia de Beethoven i Friede auf Erden d’Arnold Schönberg. No cal dir que el repte era gran i […]\nCategories: Auditori, CONCERTS, LICEU, música coral, OBC • Tags: Arnold Schönberg, Attila Jun, Coral Polifònica de Puig-Reig, José Luis Baso, Josep Pons, Julia Bauer, Ludwig van Beethoven, Mikhail Vekua, Nadine Weissmann, Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu, Ramón Noguera\nEL VÍDEO DEL DEBUT DE KAUFMANN AL LICEU: MISSA SOLEMNIS\n3 de Desembre de 2012 per Joaquim\nEls dies 5 i 6 de juliol de 2005 debutava al Gran Teatre del Liceu Jonas Kaufmann cantant la part de tenor de la Missa Solemnis de Ludwig van Beethoven. El cotitzat i ara anhelat tenor alemany no ha tornat al teatre de Les Rambles, malgrat que tenia que fer un liederabend aquell 10/10/10 que a tots ens va quedar gravat a la memòria com una de les grans frustracions liceistes, degut a un refredat o quelcom similar. Jonas Kaufmann […]\nCategories: cantants, CONCERTS, LICEU, retransmissions televisives • Tags: Antoni Ros Marbà, Birgit Remmert, Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu, Coral Polifònica de Puig-Reig, Franz Josef Selig, Jonas Kaufmann, José Luis Baso, Ludwig van Beethoven, Missa Solemnis, Ramón Noguera, Soile Isokoski\nLICEU: UN ELIAS SENSE FOC\n18 de febrer de 2010 per Joaquim\nAssociar al profeta Elias, protagonista del preciós oratori de Felix Mendelssohn, amb el foc és un recurs ben fàcil, però no me’n he pogut estar, ja que de les coses que vaig trobar a faltar ahir al Liceu, va ser precisament el foc. Foc que escalfés les calderes de la calefacció de la sala del teatre. No hi ha un terme mig, o t’has de despullar o t’has de deixar posat l’abric, desafiant les ordenances del teatre que “obliguen” al […]\nCategories: CONCERTS, LICEU, Oratori, Temporada 2009-2010 • Tags: Antoni Ros Marbà, Camilla Tilling, Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu, Coral Polifònica de Puig-Reig, Elias, Felix Mendelssohn, Jose Luís Basso, Katarina Karnéus, Ramón Noguera, René Pape, Werner Güra


Estat d'ànim i epilèpsia - Si jo puc, tu també #epilep\nPrimer m’agradaria definir que és estat d’ànim. És l’estat emocional que preval en un individu en un moment donat. En nombroses ocasions es confon amb les emocions però no és el mateix. L’estat d’ànim dura més temps, és menys intens i específic i no necessàriament necessita un estímul perquè aparegui. Per això, de vegades és difícil identificar la seva causa.\nEls estats d’ànim es poden classificar en: bon estat d’ànim (activat) i un mal estat d’ànim (deprimit). Quan un estat d’ànim perdura molt en el temps, genera un malestar significatiu i interfereix en diferents àrees de la vida d’una persona (familiar, social, laboral, etc.) se li denomina trastorn afectiu o de l’estat de l’ànim.\nSi tenim un bon estat d’ànim (optimisme) tindrem més benestar. Els estats d’ànim positius i les emocions positives (la felicitat, el riure, el bon humor, l’alegria i la tranquil·litat, etc.) potencien la salut, el benestar i afavoreixen sentiments de satisfacció amb la pròpia vida.\nSer optimista, tenir esperança i sentir-se més feliç, etc. ajuda a que les persones siguin capaces de gestionar adequadament l’estrès i les situacions adverses. A més a més, les persones que experimenten alts nivells d’emocions positives tendeixen a experimentar menys dolor i discapacitat relacionats amb malalties cròniques.\nCom ens influeix l’epilèpsia sobre el nostre estat d’ànim?\nL’epilèpsia augmenta el risc d’alteracions emocionals i aquestes poden, a la vegada, fer-nos més vulnerables a les crisis. Per tant Epilèpsia i Emoció tenen una relació bilateral.\nL’epilèpsia no consisteix només en les crisis, també es pateixen alteracions emocionals a les que de vegades no se’ls hi dona molta atenció.\nSi estàs amb ganes de plorar, no vols sortir amb els amics, no fas coses que t’agraden, et costa concentrar-te, estàs irritable o ansiós, etc., pot ser que estàs tenint alteracions importants de l’afectivitat.\nLes persones amb epilèpsia pateixen més freqüentment alteracions afectives, com la depressió o l’ansietat, que la població en general. Fins i tot més que els individus que pateixen altres malalties neurològiques.\nEntre aquestes alteracions emocionals destaquem:\nDepressió: Estar trist 1 o 2 dies és normal però quan aquest estat d’ànim dura setmanes i no et deixa fer els teus actes quotidians, llavors és depressió. Si tens epilèpsia això pot passar fins estant lliure de crisis ja que amb aquestes s’alliberen unes substàncies opioides i ara no les rep. Llavors el cervell té una espècie de “mono” al no rebre-les.\nDistima: És una forma més lleu de depressió que pot durar anys. La persona arriba a assumir-la com el seu estat d’ànim normal. És una de les alteracions més comuns en persones amb epilèpsia. Hem de tenir-la en compte i tenir atenció mèdica a l’igual que si fos depressió.\n• Ansietat: És el tercer estat d’ànim més comú en persones amb epilèpsia. Es poden manifestar en: inquietud, inseguretat, pors, taquicàrdia, falta d’aire, preocupacions excessives, dificultat per concentrar-se, etc.\nHi ha 3 causes que poden provocar aquestes alteracions:\nFactors psicosocials: Tenir epilèpsia no ajuda a que et sentis bé. Les pors, les frustracions, el dèficit d’atenció, l’aïllament, sentir-te diferent, etc. Hem d’intentar que aquestes emocions no ens influeixin.\nFreqüència i localització de les crisis: Si les crisis són frontals o temporals és més comú que s’observin canvis conductuals i emocionals. Passa el mateix si són crisis focals en comptes de generalitzades. I com és lògic a més crisi pot ser que hi hagi més alteracions emocionals.\nMedicació: Alguns fàrmacs poden contribuir a canvis emocionals. Passa el mateix quan es realitza un canvi de dosis.\nQuan veiem que tenim un canvi en el nostre estat d’ànim hem d’acudir als nostres professionals perquè ens ajudin a millorar la nostra qualitat de vida.\nNo us rendiu. Ens hem de sentir bé ja que això ens ajudarà a portar millor la nostra malaltia.\nSi jo puc, tu també #epilep2020-12-22T11:26:30+01:009 de setembre de 2020|


Bourguignon-lès-la-Charité - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n47° 30′ 26″ N, 5° 58′ 13″ E / 47.5072°N,5.9703°E / 47.5072; 5.9703Coord.: 47° 30′ 26″ N, 5° 58′ 13″ E / 47.5072°N,5.9703°E / 47.5072; 5.9703\nBourguignon-lès-la-Charité és un municipi francès, situat al departament de l'Alt Saona i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 145 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Bourguignon-lès-la-Charité era de 145 persones. Hi havia 52 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 20 parelles sense fills i 24 parelles amb fills.\nEl 2007 hi havia 60 habitatges, 53 eren l'habitatge principal de la família i 7 estaven desocupats. 57 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 53 habitatges principals, 42 estaven ocupats pels seus propietaris, 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 3 tenien tres cambres, 15 en tenien quatre i 35 en tenien cinc o més. 44 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 30 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Bourguignon-lès-la-Charité el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 82 persones, 57 eren actives i 25 eren inactives. De les 57 persones actives 53 estaven ocupades (30 homes i 23 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 25 persones inactives 10 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Bourguignon-lès-la-Charité hi havia 54 unitats fiscals que integraven 137 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.319 €.\nL'any 2000 a Bourguignon-lès-la-Charité hi havia 5 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 545 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bourguignon-lès-la-Charité\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Bourguignon-lès-la-Charité a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Bourguignon-lès-la-Charité a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bourguignon-lès-la-Charité&oldid=28221263»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 set 2021 a les 17:38.


Vols barats de Alacant a Cancún des de 352 € a Iberia\nVols barats Mèxic Cancún Alacant-Cancún\nVols barats de Alacant a Cancún (CUN) des de 352 € de Alacant a Cancún Alacant-Cancún, Mèxic\nVols barats Alacant - Cancún\nSelecciona la data de sortida: Alacant - Cancún\nSelecciona la data de sortida: Cancún - Alacant\nVol de Alacant a Cancún\n19/05/2021 312 € 19/05/2021_312\n20/05/2021 274 € 20/05/2021_274\n21/05/2021 274 € 21/05/2021_274\n22/05/2021 274 € 22/05/2021_274\n23/05/2021 451 € 23/05/2021_451\n24/05/2021 399 € 24/05/2021_399\n25/05/2021 535 € 25/05/2021_535\n26/05/2021 537 € 26/05/2021_537\n27/05/2021 537 € 27/05/2021_537\n28/05/2021 520 € 28/05/2021_520\n29/05/2021 249 € 29/05/2021_249\n30/05/2021 249 € 30/05/2021_249\n31/05/2021 249 € 31/05/2021_249\n01/06/2021 249 € 01/06/2021_249\n02/06/2021 249 € 02/06/2021_249\n03/06/2021 249 € 03/06/2021_249\n04/06/2021 249 € 04/06/2021_249\n05/06/2021 249 € 05/06/2021_249\n06/06/2021 187 € 06/06/2021_187\n07/06/2021 187 € 07/06/2021_187\n08/06/2021 187 € 08/06/2021_187\n09/06/2021 187 € 09/06/2021_187\n10/06/2021 176 € 10/06/2021_176\n11/06/2021 187 € 11/06/2021_187\n12/06/2021 187 € 12/06/2021_187\n13/06/2021 187 € 13/06/2021_187\n14/06/2021 176 € 14/06/2021_176\n15/06/2021 187 € 15/06/2021_187\n16/06/2021 187 € 16/06/2021_187\n18/06/2021 237 € 18/06/2021_237\n19/06/2021 237 € 19/06/2021_237\n20/06/2021 249 € 20/06/2021_249\n21/06/2021 249 € 21/06/2021_249\n22/06/2021 249 € 22/06/2021_249\n23/06/2021 249 € 23/06/2021_249\n24/06/2021 237 € 24/06/2021_237\n25/06/2021 374 € 25/06/2021_374\n26/06/2021 237 € 26/06/2021_237\n27/06/2021 312 € 27/06/2021_312\n28/06/2021 312 € 28/06/2021_312\n29/06/2021 312 € 29/06/2021_312\n30/06/2021 424 € 30/06/2021_424\n01/07/2021 287 € 01/07/2021_287\n02/07/2021 237 € 02/07/2021_237\n03/07/2021 287 € 03/07/2021_287\n04/07/2021 249 € 04/07/2021_249\n05/07/2021 274 € 05/07/2021_274\n06/07/2021 249 € 06/07/2021_249\n07/07/2021 287 € 07/07/2021_287\n08/07/2021 237 € 08/07/2021_237\n09/07/2021 237 € 09/07/2021_237\n10/07/2021 287 € 10/07/2021_287\n11/07/2021 249 € 11/07/2021_249\n12/07/2021 249 € 12/07/2021_249\n13/07/2021 249 € 13/07/2021_249\n14/07/2021 249 € 14/07/2021_249\n15/07/2021 287 € 15/07/2021_287\n16/07/2021 237 € 16/07/2021_237\n17/07/2021 287 € 17/07/2021_287\n18/07/2021 312 € 18/07/2021_312\n19/07/2021 312 € 19/07/2021_312\n20/07/2021 312 € 20/07/2021_312\n21/07/2021 312 € 21/07/2021_312\n22/07/2021 595 € 22/07/2021_595\n31/07/2021 374 € 31/07/2021_374\n02/08/2021 349 € 02/08/2021_349\n03/08/2021 470 € 03/08/2021_470\n04/08/2021 300 € 04/08/2021_300\n05/08/2021 358 € 05/08/2021_358\n06/08/2021 338 € 06/08/2021_338\n07/08/2021 288 € 07/08/2021_288\n08/08/2021 312 € 08/08/2021_312\n09/08/2021 312 € 09/08/2021_312\n10/08/2021 350 € 10/08/2021_350\n11/08/2021 1152 € 11/08/2021_1152\n12/08/2021 300 € 12/08/2021_300\n13/08/2021 424 € 13/08/2021_424\n14/08/2021 300 € 14/08/2021_300\n15/08/2021 312 € 15/08/2021_312\n16/08/2021 312 € 16/08/2021_312\n17/08/2021 312 € 17/08/2021_312\n18/08/2021 301 € 18/08/2021_301\n19/08/2021 300 € 19/08/2021_300\n20/08/2021 300 € 20/08/2021_300\n21/08/2021 300 € 21/08/2021_300\n22/08/2021 312 € 22/08/2021_312\n23/08/2021 312 € 23/08/2021_312\n24/08/2021 312 € 24/08/2021_312\n25/08/2021 358 € 25/08/2021_358\n26/08/2021 238 € 26/08/2021_238\n27/08/2021 261 € 27/08/2021_261\n28/08/2021 262 € 28/08/2021_262\n29/08/2021 187 € 29/08/2021_187\n30/08/2021 187 € 30/08/2021_187\n31/08/2021 187 € 31/08/2021_187\n01/09/2021 288 € 01/09/2021_288\n02/09/2021 187 € 02/09/2021_187\n03/09/2021 187 € 03/09/2021_187\n04/09/2021 274 € 04/09/2021_274\n05/09/2021 176 € 05/09/2021_176\n06/09/2021 187 € 06/09/2021_187\n07/09/2021 187 € 07/09/2021_187\n08/09/2021 187 € 08/09/2021_187\n14/09/2021 187 € 14/09/2021_187\n15/09/2021 187 € 15/09/2021_187\n16/09/2021 274 € 16/09/2021_274\n17/09/2021 176 € 17/09/2021_176\n18/09/2021 211 € 18/09/2021_211\n19/09/2021 187 € 19/09/2021_187\n20/09/2021 187 € 20/09/2021_187\n21/09/2021 187 € 21/09/2021_187\n22/09/2021 274 € 22/09/2021_274\nAlacant - Cancún\nDel 17 de/d' Setembre al 24 de/d' Setembre\nConsulta l’oferta de vols de Alacant a Cancún i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Alacant a Cancún.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Alacant a Cancún fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Protecció de dades - Àlex Sastre | El Relleu per a Granollers\nProtecció de dadesIsaac Ruiz2018-10-24T14:45:57+00:00\nAl marcar la casella d’acceptació, estàs donant el teu legítim consentiment perquè les teves dades personals siguin tractades d’acord amb aquesta política de privadesa. Les dades es conservaran tot el temps que duri el consentiment, el qual pots revocar en qualsevol moment, sense que això afecti de forma retroactiva al tractament de dades personals realitzat fins aquell moment.\nEl responsable del tractament de les dades que facilitis, serà el Grup Municipal PDeCAT-Demòcrates amb domicili Plaça de la Porxada, 6, Ajuntament de Granollers, 08401, Granollers (Barcelona), NIF núm. V66754813 i correu electrònic contacte@juntspergranollers.cat . La finalitat és la de poder enviar-te informació relativa a totes les activitats, actes i campanyes que durà a terme el partit i les plataformes o coalicions amb les que el partit col.labori o integri.\nEl responsable només comunicarà o cedirà les teves dades amb el teu consentiment inequívoc previ o en compliment d’obligacions legals. Pots exercir els teus drets d’accés, rectificació de les dades inexactes o, en el seu cas, sol·licitar la seva supressió quan les dades ja no són necessàries per les finalitats per les quals van ser recollides, i a sol·licitar la seva portabilitat. També pots sol·licitar la limitació i oposició del tractament de les teves. Pots exercir aquests drets en els termes i condicions previstos en la legislació vigent, en el domicili del responsable, Plaça de la Porxada, 6, Ajuntament de Granollers, 08401, Granollers (Barcelona) o sol·licitar-ho mitjançant l’enviament d’un correu electrònic a contacte@juntspergranollers.cat . En el supòsit que no obtinguis una resposta satisfactòria i desitgis formular una reclamació o obtenir més informació al respecte de qualsevol d’aquests drets, pots adreçar-te a l’Agència Espanyola de Protecció de Dades (www.aepd.es – C/ Jorge Juan, 6 de Madrid).


El Club Handbol Cardedeu celebra els 50 anys jugant contra el FC Barcelona Lassa – El NAS de Cardedeu\nPosted By: El Nas de Cardedeu Novembre 6, 2018\nEl Pavelló municipal es va omplir de gom a gom —\nDimecres 24 d’octubre, a les set de la tarda, el Pavelló Municipal va quedar petit per acollir a tota la gent que volia veure jugar al FC Barcelona Lassa, recent campió del Mundial de clubs de Doha per quarta vegada a la seva història, contra l’equip local.\nEl C. H. Cardedeu va fer d’aquest partit l’acte central de la celebració dels seus 50 anys des de la seva fundació. Les portes es van haver de tancar i molta gent va quedar fora, deixant entrar sols si marxava algú.\nTots els equips del club van gaudir de la festa, les fotografies i els autògrafs dels jugadors barcelonistes van ser els trofeus preuats que cada un tractava d’obtenir.\nEl resultat, 21 a 51, va ser el de menys. L’honor de poder jugar contra l’actual millor equip del món ja va estar suficient recompensa per uns jugadors que es van sentir encoratjats per un públic que aplaudia cada parada del seu porter com si fos una final i anés d’un tant. La diferència entre un equip professional que aspira a la Champions i un de la Lliga Catalana acabat de ascendir feia preveure una diferència de marcador així.\nRTVC va transmetre el partit íntegrament, i va donar la senyal per a TV3. Els bars de la localitat estaven plens veient el partit per la pantalla petita.\nL’entrenador blaugrana, Xavi Pascual, va treure en l’equip inicial als quatre jugadors del primer equip que en aquest moment no estaven jugant amb les seves seleccions. Víctor Tomàs, Aleix Gómez, Lasse Andersson i Thiagus Petrus, composant la resta amb jugadors del filial.\nPer part del Cardedeu Manel Mancilla, l’entrenador, va donar entrada a tots els jugadors, que en un moment o altre van poder jugar contra un primeríssim equip. Així Jordi Esbri (12), Ermengol Pinós (67), Sami Percentili (3), Óscar Hernàndez (1), Pere Ollé (6), Albert Garcia (7), Óscar Vilches (13), Joan Codina (14), Ramon Codina (15), Oriol Perich(17), Adrià Manzano (20), Nil Fort (33), Albert Perxacs, Martí Brau (11), Gabriel Regueira (2), Ferran Moreno (24) i Didac Escribà (22) van poder gaudir d’un partit inoblidable. Els Oficials Lluís Vendrell i Adrià Navarro també van poder tenir el seu moment de glòria.\nBe the first to comment on "El Club Handbol Cardedeu celebra els 50 anys jugant contra el FC Barcelona Lassa"


OBSERVATORI CULTURAL DE GÈNERE: NOMÉS TRES DONES ARTISTES AL MNAC?\nNOMÉS TRES DONES ARTISTES AL MNAC?\nEl MNAC és el Museu Nacional d'Art de Catalunya, el més important d'entre els que acullen la producció artística dels creadors i les creadores plàstiques del país i, en canvi, les creadores estan a les seves sales infrarepresentades. Ho podem entendre a les belles sales dedicades a l'art romànic, on l'anonimat és protagonista, però no entre les 1.350 obres que es poden contemplar a la col·lecció moderna, que arriba fins a mitjans del segle XX...\nI és que resulta que només hi ha quatre obres de dona en aquesta generosa col·lecció, que corresponen a tres artistes de casa: Lluïsa Vidal, Ángeles Santos i Olga Sacharoff, representada per dues peces. Pot una col·lecció com aquesta resultar edificant per un espectador o una espectadora si ninguneja d'una manera tan flagrant l'obra de les dones, mentre les exhibeix en abundància -en cos i sovint sense gaire ànima- en les moltíssimes obres exposades que signen els homes? Ay, com ens agradaria tenir aquí unes Guerrilla Girls!!!\nSobre això ha escrit Mª Àngels Cabré a la revista NÚVOL l'article Les tres magnífiques del MNAC.


Passar enrabiades (a Twitter) - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPassar enrabiades (a Twitter)\nxavier domènech 13.04.2021 | 22:29\nSegur que l'alcaldessa de Barcelona té assessors prou espavilats per avisar-la dels beneficis limitats que obtindrà de de la decisió d'abandonar Twitter, ja que els tuitaires no necessiten la seva presència per continuar opinant d'ella de la manera que els plagui, sovint emparats per la protecció del pseudònim més o menys imaginatiu. Esperar que renunciïn a parlar de tu perquè tu renuncies a parlar amb ells és no entendre com funcionen les xarxes. Per tal que els llops, les hienes, els escurçons i tota la resta de bestioles espantoses que formen la part menor però més sorollosa de la fauna decidissin oblidar-te caldria que desapareguessis totalment del planeta. No pots fer-te de cap altra xarxa, ni sortir per la tele o la ràdio, ni tenir pàgina web, ni aparèixer als diaris, siguin impresos o electrònics. Si plegues de Twitter però concedeixes una entrevista a un digital, algú l'enllaçarà al seu compte (potser en termes elogiosos!) i començarà la pluja de merda. Ni tant sols haver deixat aquesta vall de llàgrimes és garantia de res; de tant en tant s'organitzen mulladers absurds on és arrossegada pel fang la memòria de personatges antics. Al costat d'això, una majoria d'usuaris són de bona pasta i tendeixen a l'aportació positiva, donen els «m'agrada» a missatges constructius i reenvien els que troben socialment útils. No s'hi guanya res negant a aquestes persones l'oportunitat de conèixer i divulgar els teus punts de vista o la teva activitat. És tant com no voler sortir a la tele perquè alguns espectadors de barra de bar t'ompliran d'improperis fins i tot abans que obris la boca. Abandonar qualsevol mitjà és renunciar una fracció de la teva audiència sense rebre a canvi el benefici de ser oblidat pels malcarats. I una altra cosa: no és obligatori llegir tot el que s'escriu de tu, i encara menys donar-li importància. Com deia una antiga faula catalana en versió del gran Junceda, «si més de quatre vegades / no vols passar enrabiades / obrant bé i honradament, / riu-te del dir de la gent».


GUBERN, ROMÁN - Llibreria Online de Vilafranca del Penedès | Comprar llibres en català\nEsta Historia del cine de Román Gubern, aparecida en 1969, ha sido traducida y repetidamente editada, en versiones sucesivamente revisadas, convirtiéndose en un clásico, utilizado ... Gubern, roman ANAGRAMA miércoles, 1 de junio de 2016\nAutor: Gubern, roman Marca: ANAGRAMA Llançament: 01/06/2016 Per encàrrec. 4/7 dies\nEl universo de los cómics ha generado en poco más de un siglo una espectacular constelación de fantasías y mitos, que unas veces procedían de la tradición artística multisecular, p... Gasca, luis / gubern, rom... CATEDRA martes, 1 de septiembre de 2015\nAutor: Gasca, luis / gubern, román Marca: CATEDRA Llançament: 01/09/2015 Per encàrrec. 4/7 dies\nCultura audiovisual escritos 1981 - 2011\nAutor: Gubern, román Marca: CATEDRA Llançament: 01/03/2013 Per encàrrec. 4/7 dies\nTras el fallecimiento de Prosper Merimée en Cannes en 1870 se encontraron en su estudio cierto número de esbozos literarios, borradores y manuscritos inacabados, de los que no tene... Gubern, roman PRE-TEXTOS martes, 1 de mayo de 2012\nAutor: Gubern, roman Marca: PRE-TEXTOS Llançament: 01/05/2012 Per encàrrec. 4/7 dies\nGubern, roman ANAGRAMA jueves, 6 de octubre de 2011\nAutor: Gubern, roman Marca: ANAGRAMA Llançament: 06/10/2011 Per encàrrec. 4/7 dies\nGasca, luis / gubern, rom... CATEDRA miércoles, 5 de octubre de 2011\nAutor: Gasca, luis / gubern, roman Marca: CATEDRA Llançament: 05/10/2011 Per encàrrec. 4/7 dies\nEste ensayo se adentra en algunas cuestiones nucleares de nuestra cultura. El ser humano es el único ser vivo que ha sido capaz de desarrollar un lenguaje verbal articulado. Y más ... Gubern, roman ANAGRAMA lunes, 1 de marzo de 2010\nAutor: Gubern, roman Marca: ANAGRAMA Llançament: 01/03/2010 Per encàrrec. 4/7 dies\nGubern, roman/monterde, j... CATEDRA viernes, 5 de junio de 2009\nAutor: Gubern, roman/monterde, jose enrique/perez perucha Marca: CATEDRA Llançament: 05/06/2009 Per encàrrec. 4/7 dies\nLa imagen pornografica y otras perversiones optica...\nGubern, roman ANAGRAMA lunes, 28 de noviembre de 2005\nAutor: Gubern, roman Marca: ANAGRAMA Llançament: 28/11/2005 Per encàrrec. 4/7 dies\nGubern, roman ANAGRAMA martes, 14 de septiembre de 2004\nAutor: Gubern, roman Marca: ANAGRAMA Llançament: 14/09/2004 Per encàrrec. 4/7 dies\nGubern, roman ANAGRAMA sábado, 23 de marzo de 2002\nAutor: Gubern, roman Marca: ANAGRAMA Llançament: 23/03/2002 Per encàrrec. 4/7 dies\nGubern, roman EDITORIAL LUMEN, S.A. lunes, 15 de enero de 2001\nAutor: Gubern, roman Marca: EDITORIAL LUMEN, S.A. Llançament: 15/01/2001 Descatalogat\nGubern, roman TAURUS miércoles, 1 de enero de 1800\nAutor: Gubern, roman Marca: TAURUS Llançament: 01/01/1800 Per encàrrec. 4/7 dies


L'Abacus organitza cada dissabte múltiples tallers repartits per totes les seves botigues. Podreu trobar activitats com creació de disfresses, tallers de fang o lectura de contes. El Nadal s'acosta i a l'Abacus Urquinaona us ajudaran a elaborar decoracions nadalenques. Mentre que a l'Abacus de Balmes i Còrsega podreu fer creacions de Nadal amb Foamy.


Demà, suplement especial de la final de Copa amb l'ARA\nARA BARCELONA. 24/05/2012 00:00\nAmb motiu de la final de la Copa del Rei d'aquest divendres al Vicente Calderón entre el Barça i l'Athletic Club, el diari ARA regalarà aquest divendres un especial que servirà a la vegada per acomiadar com Déu mana Josep Guardiola, després d'aquests quatre anys en què el Barça ha guanyat més títols que mai. L'especial, que es podrà trobar encartat dins del diari, inclourà les firmes dels opinadors d'Esports de l'ARA, com Joan Maria Pou, Xavier Bosch, Ernest Folch, Ricard Torquemada, Antoni Bassas i Jordi Borda.\nA part de l'actualitat esportiva del dia relacionada amb el partit, les rodes de premsa de Guardiola i Bielsa i l'última hora dels jugadors, l'especial permetrà recordar tots els títols que ha aconseguit aquests quatre anys Josep Guardiola com a entrenador del primer equip del Barça i també inclourà un mapa de Madrid amb informació per als que facin el viatge per viure en directe la final del Vicente Calderón. A més, la secció del diari Mirades, destinada al millor fotoperiodisme, oferirà el seu particular punt de vista de l'última roda de premsa de Josep Guardiola al Camp Nou.