Alfafar serà l’escenari de la tercera semifinal de «Sona la Dipu Pop Rock»\nLoquillo tancarà el concert organitzat per la Diputació divendres que ve, a les 23:00 h, a la plaça del Poeta Miguel Hernández\nLes tres bandes novells interpretaran durant vint minuts temes propis\nLa tercera semifinal del certamen «Sona la Dipu Pop Rock 2015», que organitza la Diputació de València i que enguany és la huitena edició, tindrà lloc divendres que ve, 10 de juliol, a les 23:00 h, a la plaça del Poeta Miguel Hernández, a Alfafar, segons hi han informat este matí el director Barberá i la regidora Josefa Carreño, en la presentació que ha tingut lloc al saló de plens de l’Ajuntament.\nMetropol, amb estil rock, Caravana Sur, amb rock meridional, i Arturo y los Chipirones, amb rumba, són els grups que s’enfrontaran per a poder arribar a la final. Cada un d’ells disposarà de vint minuts per a interpretar temes propis.\nDesprés de les actuacions respectives, el colofó a la vetlada el posarà el cantant espanyol de rock Loquillo, que és la tercera vegada que actua en el concurs al llarg dels últims huit anys.\nA la presentació del concert han assistit el diputat provincial de Joventut, Miguel Bailach, el director del programa musical, Francesc Barberà, i la regidora de Cultura de la localitat, Josefa Carreño.\nBarberà ha transmés la seua satisfacció pel certamen i ha comentat que «els grups tindran els mitjans necessaris perquè se senten com a verdaderes estrelles damunt de l’escenari».\nCarreño ha agraït també a la corporació provincial que haja tornat a confiar a Alfafar, com a escenari d’una de les semifinals, ja que la localitat ja ha acollit diverses semifinals en edicions anteriors.


Senderisme Eslovàquia. Setmana Santa | Viatges Independents\nEslovàquia Senderisme en grup. Setmana Santa\nEls Alts Tatres són un petit massís muntanyós que condensa tots els paisatges del seu veí Alps. Els seus cims són d’una altitud més modesta però es mantenen entre els 2.000 i 2.500 metres d’altitud. Les valls de Mengusovská i Biela Voda, els llacs de Strbské i Popradské Pleso, coves, abruptes congostos i camins tallats a la roca… aquest és el meravellós paisatge que vertebrarà el nostre recorregut per aquesta cadena muntanyosa i que ens donarà el plaer de gaudir de bellíssimes caminades.\n24 MAR ARRIBADA A VIENA. TRASLLAT A BRATISLAVA – Hotel\n25 MAR BRATISLAVA – PN CHOCKSKÉ VRCHY – LIESKOVEC E / P / S Casa rural\n26 MAR LIESKOVEC. CAMINADA PN ALTS TATRES E / P / S Casa rural\n27 MAR LIESKOVEC. CAMINADA PN ALTS TATRES E / P / S Casa rural\n28 MAR LIESKOVEC. CAMINADA EN LA REGIÓ DE SPISS E / S Casa rural\n29 MAR LIESKOVEC. CAMINADA EN EL PN SLOVENSKY RAJ E / P / S Casa rural\n30 MAR LIESKOVEC – BRATISLAVA E Hotel\n31 MAR BRATISLAVA – VIENA. TRASLLAT A L’AEROPORT E –\n24 MAR.- Arribada a Viena. Trasllat a Bratislava\n25 MAR.- Bratislava. Tren al nord del país. Vall de Kvacianska – Lieskovec\nSortida en tren cap al nord del país fins a arribar a la població de Liptovský Mikuláš (4 hores), situada al centre de la vall del riu, on es concentren fins a 5 reserves naturals de la serralada dels Carpats, la serralada més llarga d’Europa (1.500 kms. des de l’oest d’Eslovàquia fins al sud de Romania). Aquesta impressionant serralada concentra la major biodiversitat dins del continent europeu, donat el seu caràcter com a frontera natural entre les regions boreals i les regions mediterrànies. La fauna salvatge més representativa són óssos, llops, linxs i cérvols, que es donen cita aquí formant les poblacions més nombroses.\nJustament, la primera excursió a la reserva Chockské vrchy, ens descobreix a petita escala els paisatges de muntanya més típics en aquestes latituds d’Europa; densos boscos de coníferes, grans altiplans coberts de neu bona part de l’any i petites poblacions rurals de gran essència. La nostra excursió penetra per la Vall de Kvacianská a través d’esplèndids boscos per acabar al poblet de Velké Borové (desnivell positiu 400 metres). En acabar l’activitat, trasllat en minibús privat fins Lieskovec (45 minuts), barri pertanyent al municipi de Tatranská Strba, als peus del Parc Nacional dels Alts Tatres. Ens allotgem en una confortable casa rural on establim una perfecta base d’operacions per a la resta del programa.\n26 MAR.- Lieskovec – Llacs Strbske i Popradské Pleso – Lieskovec\nEnllacem aquests dos fantàstics llacs coberts pel gel sota grans cims i extensos boscos de coníferes. Segons les condicions podem progressar per la Vall de Mengusovská per admirar la grandesa alpina dels Alts Tatres. Un càlid refugi al costat del llac de Popradské Pleso ens permet recuperar forces abans de la tornada.\n27 MAR.- Lieskovec – Tatras Blancs – Lieskovec\nTrasllat fins a l’entrada de la vall de Biela Voda (30 minuts), el qual ascendim fins l’enclavament de Zelené Pleso, on destaca la presència d’un refugi de muntanya molt atractiu, emplaçat sota un circ d’origen glacial amb grans parets d’uns 800 metres de longitud.\n28 MAR.- Lieskovec. Ciutats antigues de Spiss – Lieskovec\nDia de recuperació realitzant visites turístiques a la llegendària Regió de Spiss. A Spišské Podhradie es concentren el monestir més important d’Eslovàquia, el Castell de Spiss (considerada la fortificació medieval més gran de l’Europa Central i que és Patrimoni de la Humanitat), i l’Església de Zehra (decorada amb frescs gòtics). Per acabar entrem a Levoca, la segona capital amb el seu perímetre també emmurallat. Destaca la catedral gòtica i les cases nobles renaixentistes. Finalment arribarem a Poprad, una gran ciutat amb nombrosos comerços i un centre balneari.\n29 MAR.- Lieskovec. Parc Nacional Slovensky Raj – Lieskovec\nTrasllat fins Podlesosk, entrada principal d’aquest parc nacional, la característica són els barrancs calcaris, pels quals es progressa utilitzant passos equipats entre escales i passarel·les. En funció de les condicions, farem un o altre tipus de circuit circular, tenint com a punt intermedi el paratge de Klastorisko (refugi i ruïnes d’un monestir).\n30 MAR.- Lieskovec – Bratislava\nSortida a mig matí des de l’estació de Tatranská Strba, per arribar a principis del vespre a Bratislava (5 hores). Ens trobem de nou a la capital d’Eslovàquia. Podem fer una passejada vagarejant pel nucli antic de vianants, que ens convida a fer compres i a gaudir d’algun dels nombrosos locals on sopar i relaxar-nos en un animat ambient.\n31 MAR.- Bratislava – Viena. Trasllat a l’aeroport\nPreu Base per persona 890 €\nTrajectes en tren especificats amb seient reservat en 2ª classe, i en tren-cremallera segons itinerari.\nAllotjament en hotel 3* i casa rural en base a habitacions dobles amb bany privat.\nVols Ciutat d’origen / Viena o Bratislava i tornada.\nAmpliació de l’assegurança d’assistència i anul·lació (recomanada).


Ha mort Antoni Carné, president fundador de l’Ens - Tornaveu\nHa mort Antoni Carné, president fundador de l’Ens\nDiumenge, 6 de setembre de 2015 17:30h\nLa mort Antoni Carné i Parramon (Sant Vicenç de Castellet, 1954 – Barcelona, 2015) és una pèrdua per l’Ens de l’Associacionisme Cultural Català i, en general, per l’associacionisme cultural català, al qual des de ben jove ha dedicat el seu temps i esforços. Primer com a president de la Federació de Cors de Clavé, del 2001 al 2009, i després com a president de l’ENS, del 2005 al 2015, Carné ha contribuït a cohesionar, potenciar i dotar d’eines l’associacionisme cultural català.\nDins de la seva presidència a la Federació de Cors Clavé, la federació va presentar el projecte de Debats al territori, al qual, a més dels Cors de Clavé, s’hi van afegir com a impulsors la Federació d’Ateneus de Catalunya, la Federació Catalana d’Associacions i Clubs UNESCO i la Federació de Grups Amateurs de Teatre de Catalunya. Del total dels onze debats celebrats arreu del territori o d’un espai de trobada per Internet es percep la necessitat de crear un òrgan que representi l’associacionisme cultural català.\nEl naixement de l’Ens de l’Associacionisme Cultural Català\nÉs així com neix la idea de crear el que aleshores s’anomenarà l’Ens de Comunicació Associativa, del qual Carné és escollit president fundador. Amb vocació de ser una entitat de tercer nivell, és a dir, que agrupa federacions que al seu torn poden tenir centenars d’entitats membres, esdevé l’actual Ens de l’Associacionisme Cultural Català, un òrgan que s’ha distingit com a interlocutor de les diverses administracions, ha creat ponts de diàleg amb els mitjans de comunicació i amb la societat, així com ha generat processos de reflexió i debat al voltant del fet associatiu i les seves contribucions de futur.\nDurant la presidència de Carné s’assoleixen fets tan destacats com la realització entre el 2007 i 2008, del Primer Congrés de l’Associacionisme Cultural Català, per tal d’analitzar i buscar nous punts de treball del moviment associatiu, o el reconeixement de l’ENS com a ONG acreditada per la Convenció per a la Salvaguarda del Patrimoni Cultural Immaterial de la UNESCO a finals de l’any 2013. Amb aquest estatus internacional se satisfà la tasca de l’Antoni Carné per tal de situar al món i a la UNESCO el caràcter de l’ENS, i que a l’espera de novetats, per ara s’ha concretat en l’impuls i organització per part de l’ENS de la 1a Conferència Internacional d’ONG acreditades per la Convenció per a la Salvaguarda del Patrimoni Cultural Immaterial de la UNESCO, que ha permès millorar la coordinació entre les diverses ONG que, com l’ENS tenen la capacitat d’assessorar i acompanyar l’esmentada convenció.\nDesprés de decidir deixar el càrrec de president, Carné seguia vinculat a l’ENS com a coordinador general, fins que la malaltia el va fer retirar a finals del mes de juny.\nUna vida dedicada al voluntariat social i cultural\nAmb estudis d’arquitectura tècnica, de jove va seguir la petjada del seu pare en l’empresa familiar dins la indústria picapedrera. De seguida però, va interessar-se pel voluntariat social, arribant a esdevenir capità de la Creu Roja, on va participar en fets destacats de la història recent: va intervenir en la negociació de la sortida d’ostatges en l’atracament del Banc Central de Barcelona, i, entre d’altres, va portar en braços al Papa Joan Pau II quan va patir una lipotímia durant una visita a Montserrat.\nDesprés d’aquests anys, decisius per agafar perspectiva i capacitat organitzativa, Carné va presidir la coral del seu poble, la Societat Coral l’Estrella de Sant Vicenç de Castellet. Posteriorment va ser el delegat del Bages a la Federació de Cors de Clavé, per posteriorment entrar a formar part de la junta de la Federació, des d’on va participar activament en l’organització de l’Any Clavé, que entre els anys 1999 i 2000 va commemorar els 150 anys de Cant Coral a Catalunya, amb diverses activitats i concerts arreu del territori. L’any 2001 és escollit president i durant els seus dos mandats la Federació de Cors de Clavé (FCC) organitza, juntament amb Moviment Coral Català, el concert Cants de Pau en el marc del Fòrum Universal de les Cultures Barcelona 2004, un acte que porta a la Federació de Cors de Clavé a participar en l’Assemblea Mundial del Voluntariat, que va esdevenir la primera activitat social associada al Fòrum. A més, Carné ajuda a recuperar els cants d’homes, i és així com la FCC organitza dues Trobades Internacionals de Cors d’Homes (any 2005 i 2008).\nDurant els seus anys al capdavant de la FCC, Carné promou la connexió amb la Catalunya Nord, per tal de potenciar el moviment associacionista, que el porta a ser nomenat President Honorífic de la Federació de Cors de Clavé de la Catalunya Nord.\nDes de la Federació de Cors de Clavé, del 2001 al 2009, o des de l’Ens de l’Associacionisme Cultural Català, del 2005 al 2015, o des de les seves primeres experiències dins el voluntariat social i cultural, Antoni Carné ha estat un referent per l’associacionisme català, la tasca del qual l’ha dotat de cohesió, l’ha potenciat i l’ha dotat d’eines, seguint aquella màxima d’Anselm Clavé que diu: instruïu-vos i sereu lliures, uniu-vos i sereu forts, estimeu-vos i sereu feliços.\nLa cerimònia de comiat va tenir lloc el dilluns 7 de setembre a les 15.30h al Tanatori de la Ronda de Dalt, on un grup molt nombrós d'amics, representants polítics i d'entitats culturals van acomiadar l'Antoni.\n1.\t 11 de setembre de 2015 09:00h\nUna gran pèrdua, sens dubte...trobarem a faltar la seva companyia a la UCE.


Registrar dominis .linde - Entorno Digital\nRegistre de dominis .linde\nDominis | Dominis | Extensions de dominis | .linde\nRequeriments de dominis .linde\n- Amb la compra del teu domini .linde pots seleccionar els nostres serveis de DNS per l'activació del teu domini ".linde".\n- Entorno posa a la teva disposició amb el registre del domini .linde una àmplia gamma de serveis de hosting, servidors virtuals i certificats SSL.\n- Si estàs interessat en la recuperació o vigilància d'un domini .linde pots veure la nostra secció de serveis corporatius.\n- Al comprar el domini web amb l'extensió .linde podem ajudar-te en el teu projecte de presència a internet amb aplicacions opensource tipus Wordpress, Drupal, etc. o projectes a mida allotjats en el teu domini web .linde\nPer registrar dominis genèrics .linde has de completar el formulari de registre on-line.\nEls dominis .linde es poden contractat entre 1 i 10 anys.\nPer renovar dominis .linde aquests han d’estar en període de renovació i es poden renovar entre 1 i 9 anys.\nEls dominis .linde també admeten renovació anticipada.\nPer a transferir dominis .linde és necessari:\nAl transferir dominis .linde aquests es renoven per un any més a partir de la data d'expiració. El procés té una durada máxima de 5 dies.\nNomés podem fer un canvi de titular d'un domini .linde si Entorno Digital és el Registrador acreditat. Si no és així, el primer que hem de fer és transferir-lo a Entorno Digital.\nEl canvi de titular de .linde té un cost de 50 euros (preus sense IVA) .\nPots modificar els contactes i servidors de DNS dels teus dominis .linde a través del teu panell de control, al que pots accedir des de l‘apartat “USUARI REGISTRAT” del nostre web.\nTarifa de dominis .linde\nSi gestiones varis dominis .linde o altres dominis territorials posa't en contacte amb nosaltres per conèixer els nostres descomptes per volum.\nSi necessites qualsevol aclariment per registrar dominis .linde o contractar un servei de hosting posa't en contacte amb nosaltres.


Manuela Trasobares i Haro - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n28 d'agost de 1962 (1962-08-28) (55 anys)\nCantant, política, escultora\nManuela Trasobares i Haro (n. Figueres, Alt Empordà, 28 d'agost de 1962) és una cantant, pintora, escultora i política espanyola.\nVa estudiar belles arts a la Facultat de Belles Arts de la Universitat de Barcelona, pintura i escultura a les escoles Massana i Leonardo Da Vinci de Barcelona i bel canto al Conservatori de Sofia (Bulgària). Ha actuat com a mezzosoprano al Liceu de Barcelona, a La Scala de Milà i al Palau de la Música de València. Ha treballat també per a espectacles d'òpera.\nAmb 17 anys es va sotmetre a Londres a una operació de reassignació de sexe i des d'aquest moment va començar la seva lluita per la igualtat.\nL'any 1997 va protagonitzar una apassionada defensa de la llibertat individual, a la manera de catarsi personal, en el programa Parle vosté, calle vosté de Canal Nou, al qual havia estat convidada per l'exdirector de la revista El Temps, Josep Ramon Lluch.\nInstal·lada a la ciutat de València es va formar com a artista fallera i va plantar falles de caràcter reivindicatiu, amb una gran implicació política (especialment amb missatges dirigits a José María Aznar i a Rita Barberá). Amb l'excusa de la seva perillositat social i la denominació de les seves creacions com a obres d'art, que no de falles, va ser expulsada pel Gremi d'Artistes Fallers de València. Actualment pertany al Gremi d'Artistes i Artesans Fallers de Borriana.\nEn 2007 es va impedir l'exposició de dues de les seves escultures, de temàtica religiosa, a l'Espai D'Art Contemporani de Castelló, aparentment a causa de pressions a la Generalitat Valenciana per part del partit Comunión Tradicionalista Carlista del Reino de Valencia.\nEl 2007 es va presentar a les eleccions municipals de Geldo (Alt Palància), pel partit Acció Republicana Democràtica Espanyola (ARDE), i es va convertir en la primera regidora transsexual de l'Estat espanyol.\n↑ Levante-EMV. «La primera regidora transexual estrena un espectacle a València - Levante-EMV». [Consulta: 10 juliol 2017].\n↑ «Manuela Trasobares estalla en Calle Vosté, Parle Vosté». [Consulta: 10 juliol 2017].\n↑ Spain local election sees first transsexual woman as councillor, Typically Spanish. 2007-05-30. (en anglès)\n↑ «Manuela Trasobares té la clau d'una alcaldia» (en ca). directe!cat.\nWeb de Manuela Trasobares.\nBlog personal de Manuela Trasobares.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Manuela_Trasobares_i_Haro&oldid=18952173»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 oct 2017 a les 08:58.


Art. 3859 Cod proc. penală. | juspedia.ro


Equip de govern i oposició de l’Ajuntament de Manacor es reuneixen amb els responsables del Consorci de Transports de Mallorca per acordar les millores de les aturades de bus del municipi | Ajuntament de Manacor\nequip de govern i oposicio de lajuntament de manacor es reuneixen amb els responsables del\nEquip de govern i oposició de l’Ajuntament de Manacor es reuneixen amb els responsables del Consorci de Transports de Mallorca per acordar les millores de les aturades de bus del municipi\nLa sala de plens de l’Ajuntament de Manacor ha acollit una reunió entre l’equip de govern municipal, els portaveus dels grups municipals a l’oposició i els responsables del Consorci de Transports de Mallorca, encapçalats pel director general de Mobilitat i Transport terrestre del Govern de les Illes Balears, Jaume Mateu. A la trobada, el Consorci de Transports de Mallorca ha posat damunt la taula una bateria de propostes que tenen l’objectiu de millorar el flux de trànsit que s’acumula al carrer de Conies, davant l’aturada del Molí d’en Polit, i les molèsties que provoca l’aturada del bus del Transport Públic de Mallorca (TIB) a la rambla del Rei en Jaume. Els grups municipals analitzaran aquestes possibles solucions durant la propera setmana i, a principis de novembre, es traslladaran a la Conselleria.\nEl passat mes de setembre el delegat de Mobilitat de l’Ajuntament de Manacor, Sebastià Llodrà, ja es va reunir amb tècnics del Consorci de Transports per traslladar la preocupació veïnal i avaluar in situ la problemàtica amb l’objectiu de millorar el servei. Les propostes tècniques de la Conselleria de Mobilitat han estat rebudes amb interès per part dels representants municipals, que ara acabaran d’analitzar en el marge d’una setmana perquè puguin ser el més consensuades i resolutives possible, tant per al servei com per als usuaris i veïns.\nEl servei de bus del TIB Mallorca a Manacor es troba a la fase inicial, per això són possibles i necessaris tots els canvis que serveixin per millorar-lo. L’Ajuntament de Manacor valora molt positivament la nova aturada del Molí d’en Polit, propera a l’Hospital de Manacor, i també el servei comarcal que ofereix TIB Mallorca des de Manacor, per això i perquè el transport públic és part de la solució i no del problema, vol fer totes les passes que siguin necessàries per contribuir a la millora d’aquest servei essencial per a la comarca i per a Mallorca.\nA la reunió també s’abordaren qüestions com línia de bus que cobreix Son Macià i Cales de Mallorca i la necessitat d’ampliar les aturades de bus a Porto Cristo.


Notificacions electròniques AEAT durant les vacances | Contem Assessors\nInici Blog Notificacions electròniques AEAT durant les vacances\nDes del 2 d’octubre de 2016 s’afegeixen altres obligats, com les entitats sense personalitat jurídica, com per exemple qualsevol comunitat de béns, una comunitat de veïns o bé una herència jacent, així com a professionals amb col·legiació obligatòria, entre d’altres (revisat a 02/10/2016).\nPer tant cal accedir periòdicament, com a mínim un cop cada 10 dies, a la bústia de notificacions de la DEH. Tot i així l’AEAT permet determinar un màxim de 30 dies de cortesia anuals en els quals no es podran enviar notificacions ni comunicacions a la bústia. Aquests dies de cortesia s’hauran de sol·licitar amb un mínim de 7 dies d’antelació, per tant, ara que estem en un mes de vacances generalitzades, és recomanable determinar els dies de cortesia o bé apoderar-nos per tal de d’alliberar-se d’aquest problema i tenir la tranquil·litat que en farem una gestió eficient de les mateixes. Si desitja aquesta última opció pot contactar amb nosaltres.


Com es va crear?\nQue hi podeu trobar al Racó del bon gust?\nEls nostres Serveis i Activitats\nCalendaris i ofertes\nCalendari anual d´activitats\nEl futbol rugbi, popularment conegut com rugbi (ocasionalment escrit també com rugbi) és un esport de contacte en equip nascut a Anglaterra.\nÉs molt popular a les quatre nacions que integren el Regne Unit (Anglaterra, Irlanda del Nord, Escòcia i Gal), així com en tres dels seus ex colònies britàniques (Austràlia, Nova Zelanda i Sud-àfrica) ia Irlanda, França, Itàlia i Argentina .\nA més dels països abans esmentats, el rugbi es practica en tots els continents, amb diferents graus de popularitat i competitivitat internacional. A l'Àfrica és popular, per influència sud-africana, a Namíbia, Kenya i Zimbabwe, i per influència francesa a Tunísia, Costa d'Ivori, Madagascar, i el Marroc. A Amèrica es pràctica principalment a Argentina, on té gran arrelament i la selecció ha aconseguit el tercer lloc a la Copa del Món de Rugbi 2007. També es practica en altres països americans, com Canadà, Estats Units, Uruguai, Xile, Colòmbia, Brasil, Paraguai, i una mica menys a Veneçuela, Mèxic, Costa Rica, Panamà, Perú i Equador. A l'Àsia, l'equip més destacat és el de Japó. A la resta d'Europa, es destaca Itàlia, que participa del Torneig de les Sis Nacions. També està difós en altres països del continent europeu, sobretot a Portugal, Espanya i en països de l'est europeu, com Romania, Geòrgia o Rússia. A Oceania, per influència australiana i neozelandesa, el rugbi és també un esport popular a Fiji, Tonga i Samoa, bressol de jugadors destacats en l'àmbit internacional.\nL'abril de 2010, 116 unions nacionals eren reconegudes per l'International Rugby Board, l'associació federativa que regula aquest esport en el món.\nDes dels orígens mateixos del rugbi i futbol, quan tots dos esports es van separar a mitjan segle XIX, tots dos es van presentar en oposició de l'altre: força contra habilitat; joc net contra joc deslleial, etc. Un antic dit britànic diu que "el futbol és un joc de cavallers jugat per vilans i el rugbi és un joc de vilans jugat per cavallers". Al rugbi és característic el respecte per les regles que han de practicar tant els jugadors com el públic. Les decisions de l'àrbitre poques vegades són discutides pels jugadors. En els partits internacionals entre seleccions i en molts dels campionats europeus com el Top 14 es pot recórrer, a petició de l'àrbitre principal, a la repetició en vídeo de les jugades produïdes dins del in goal en cas de dubte. La revisió d'aquestes jugades està a càrrec d'un quart àrbitre anomenat TMO (Television Match Official), encara que la decisió final sempre correspon a l'àrbitre principal. A més, es fomenta la sociabilitat, donant-se generalment entre companys d'equips i oponents una cordial reunió després dels partits, anomenada tercer temps, juntament amb els àrbitres, entrenadors i part del públic, per parlar sobre el partit. Aquest sobrenom s'ha fet extensiu als mitjans on s'analitza aquest esport.


XERRADA:”La Festa Major de Gràcia com Cultura Popular de la Vila”\nEl 30 d’abril, Ricard Estruch (ex president de la Fundació Festa Major) ens va oferir la xerrada “La Festa major de Gràcia com cultura popular de la vila”, un recorregut per la llarga trajectòria de la Festa Major del barri de Gràcia. La propera xerrada serà el...\nMATINAL INFANTIL: “Sant Jordi i el drac”\nLa última aventura de l’Agustinet titella va tenir lloc el passat diumenge 27 de maig, amb “Sant Jordi i el drac” a càrrec de la companyia “Titelles Vergés”. Una adaptació titellaire de la llegenda popular de Sant Jordi, la princesa i el...\nCICLE DE CANTAUTORS:”Perrocker”\nEl passat 26 d’abril vam gaudir d’una nova entrega del Cicle de Cantautors amb el concert de “Perrocker”, que va fer passar una molt bona estona a tots els assistents. La pròxima cita és el 31 de maig amb Tant Tendrum.\nMATINALS INFANTILS:”Parlem de dracs”\nabr. 6, 2014\nEl diumenge 6 d’abril, vam tenir nova sessió de Matinal Infantil amb l’espectacle “Parlem de dracs” a càrrec de la conta-contes Isabel Gomis. La propera matinal infantil serà el diumenge 27 d’abril, amb l’espectacle de titelles...\nEl dimecres 2 d’abril, va tenir lloc la xerrada: “Esbart Comtal: 50 anys; Bastoners de Barcelona:45 anys”, en motiu del 45è aniversari dels Bastoners de Barcelona i del 50è aniversari de l’Esbart Comtal. La xerrada va anar a càrrec d’en...


Ice Cream Sandwich funciona bé a Nexus S - Informàtica\nIce Cream Sandwich funciona bé a Nexus S\nAhir us ho vam mostrar com instal·lar Android 4.0 Ice Cream Sandwich en un Nexus S - I ara tenim un vídeo pràctic d’ICS funcionant al superphone de Google d’abans (incrustat a continuació). Si ja heu vist una ressenya de vídeo del Galaxy Nexus, no us sorprendrà massa del que veieu, però si teniu curiositat per saber com funcionarà ICS més vell telèfons, o si teniu un Nexus S però us agrada una versió oficial, és possible que el vídeo sigui molt interessant.\nActualització 28/11/2011: An La versió alfa de CyanogenMod 9 ja està disponiblei us recomanem que l’utilitzeu sobre la ROM personalitzada que es mostra aquí (la versió Kwiboo).\nBàsicament, el processador Hummingbird a 1 GHz (GPU Cortex-A8 + SGX 540) que es troba a l’interior del Nexus S és prou fort com per alimentar Ice Cream Sandwich, però, com és d’esperar, no és tan suau com el Galaxy Nexus. La freqüència de fotogrames no és tan elevada i, per tant, en lloc de transicions totalment suaus i trencaments d’icones, de vegades és lleugerament picada. Com podeu veure al vídeo, però, encara és molt útil i només marginalment menys ràpid que el pa de pessic. Per a una versió personalitzada no oficial, ICS al Nexus S és molt impressionant.\nTanmateix, és important tenir en compte que el Nexus S només té un any d’antiguitat, i que les seves especificacions de maquinari, juntament amb el Samsung Galaxy S, eren les principals líders del mercat en aquell moment; esperaria que Windows 7 funcionés bé en un ordinador de tres o quatre anys, per què no Android? Independentment, el rendiment d’ICS al Nexus S indica que el Galaxy S 1 i 2 hauria d’executar ICS perfectament, igual que els seus contemporanis (HTC Desire HD, Droid X2) i qualsevol telèfon intel·ligent llançat recentment (Razr, Bionic, etc.) ).\nL’excel·lent rendiment d’ICS al Nexus S posa en dubte la afirmació de Google que el Nexus One és massa antic per a Android 4.0; el maquinari de l’Une no ho és això lent. Com hem comentat anteriorment, això es podria limitar a la manca d’espai ROM en lloc de grunyir cru. Però és una pena: el Nexus One té només dos anys i molta gent encara l’utilitza (o un dels molts telèfons basats en les seves especificacions de maquinari (HTC Desire, HTC Evo 4G, Droid Incredible)) i ICS és tan diferent dels seus predecessors.\nEl primer minut del vídeo forma part del procés d’instal·lació: ometeu-lo, si només voleu veure l’aspecte i la sensació de l’ICS al Nexus S. Face Unlock, per cert, però funciona.\nConsulteu més de la nostra cobertura de Sandvitx de gelat\ndata de llançament de la CPU Ryzen\ncom és un disquet\nRaspberry pi de 64 bits


Perquè Sóller ens importa\nprogxsoller | 18 Març, 2011 14:00\nPROGRESSISTES PER SÓLLER es presenta a les eleccions locals de maig de 2011 com a representant de la feina política conjunta de l’ecosocialisme d’Iniciativa Verds i el nacionalisme progressista del PSM-EN a Sóller.\nLa nostra coalició cerca representar i donar veu a un sector de l’electorat i la ciutadania que vulgui fer costat a un projecte de progrés i divers, unitari, arrelat a Sóller i a Mallorca.\nVolem suposar un impuls per a la voluntat d’una ciutadania decidida, viva i participativa. Representam un espai plural articulat a fi de rendibilitzar les nostres forces a l’Ajuntament de Sóller, i també al Consell de Mallorca i al Govern de les Illes a través del suport a la candidatura germana del PSM-EN i Iniciativa-Verds a nivell insular i balear.\nUna mica de balanç...\nprogxsoller | 18 Març, 2011 07:00\nSens dubte, els ciutadans que segueixen l’actualitat local deuen notar que s’acosten les eleccions locals i autonòmiques; de fet, seran el proper mes de maig, passat sa Fira. Cada 4 anys hi ha aquest tall temporal en què es valora el que els gestors públics han fet i els projectes i discursos que s’ofereixen als ciutadans amb vista al regit públic de les Cases de la Vila per al futur immediat.\nPensam que al marge de polèmiques més o manco tronades o mals missatges interessats, centrats a defensar cadascú la seva opció electoral, i al marge també de qui obté més vots el dia de les eleccions, és necessari i interessant el moment de deliberació pública previ a frontera de legislatura. I pensam que cal recordar i avaluar coses que s’han fet i s’han pogut fer.\nEn aquest sentit, voldríem aportar a la reflexió ciutadana sobre els assumptes públics algunes fites d’aquests 4 anys que s’adiuen amb el programa que presentàrem el 2007. No es tracta de “penjar-se cap medalla” concreta, ni d’enganyar, sinó de servir de contrapunt a aquelles veus que escainen que “no s’ha fet res”, i de donar elements per a judicis més equànimes i ajustats a la realitat..\nprogxsoller | 01 Març, 2011 10:28\nPELS DRETS SOCIALS DE LA CIUTADANIA\nprogxsoller | 02 Febrer, 2011 13:31\nProgressistes per Sóller (PSM-EN, EU, els Verds) sempre hem intentat transmetre en mocions a l'ajuntament i en articles als setmanaris les nostres preocupacions i demandes en temes que van més enllà de la quotidiana política municipal, perquè som conscients que formam part d'un món global i que la nostra vall comparteix una realitat socieconòmica i mediambiental en la qual pot i ha d'incidir.\nEl govern de l'Estat s'ha decantat per unes polítiques de caire liberal que ens allunyen dels ideals socialistes pels quals “les persones han de ser la prioritat”, i pels quals la definició dels requisits d'una vida digna i la seva garantia han de ser prioritaris per una Estat de dret que, políticament i econòmicament, es pot permetre una societat del benestar.\nCrisi privada, patiments públics\nResulta difícil d'explicar que la solució de la “crisi” passi per una pèrdua de drets dels treballadors i treballadores (modificació del sistema de pensions, rebaixa de sous, disminució de cobertures socials,...) i cap mesura per a les classes i societats empresarials amb més poder econòmic; ben al contrari, no sols no es pugen els imposts per als majors ingressos, sinó que es promouen polítiques que els afavoriran, com ara la privatització d'empreses estatals amb guanys garantits (aeroports o loteria), l'ajuda financera als bancs, o la reconversió de les caixes en bancs, perdent així algunes de les seves qualitats com una major democràcia interna i les seves bàsiques funcions socials.\nAssistim astorats a un escenari en què la crisi global que ha generat el neoliberalisme a ultrança, els mercats sense fre i abocats a una voràgine de creixement desmesurat i ambientalment nociu, l’acaben pagant les classes populars, els treballadors i les administracions públiques; unes administracions públiques que, segons els mateixos que ens han conduït a aquesta situació actual, ara resulta que “s’han d’aprimar” o han de treure més gent al carrer.\nNosaltres clamam i advocam pels valors irrenunciables de l’esquerra, sense complexos: la justícia social, la igualtat, la igualtat d’oportunitats, els beneficis de tots, la solidaritat compartida, el servei, el treball...\nFeliç 2011 a tothom.\nprogxsoller | 22 Desembre, 2010 22:06\nUn món, un país, una humanitat diferent\nno són possibles amb persones indiferents.\nPer un any en què es compleixin\nels vostres millors desitjos i les vostres millors propostes.\nLa necessària aplicació de la Llei de memòria històrica\nprogxsoller | 07 Abril, 2009 08:40\nEl passat primer d’abril —coindicint amb el 70è aniversari del final de la Guerra Civil espanyola— Progressistes, PSOE i Entesa presentarem al ple municipal una moció per impulsar “les actuacions oportunes per aplicar de forma inequívoca la Llei de memòria històrica al nostre municipi”. Alhora, proposarem una declaració manifestant “el rebuig a qualsevol mena d’imposició de les idees pròpies mitjançant la violència vers les persones o els grups”. Ambdues propostes d’acord foren rebutjades gràcies als vots del Partit Popular i a dos dels tres representants d’Unió Mallorquina (el batle Guillem Bernat, encertadament, hi votà a favor).


Conèixer Catalunya: IN MEMORIAM DE LES ESCOLES DE TORROELLA DE MONTGRI ANTERIORS A LA DICTADURA FRANQUISTA. L’EMPORDÀ JUSSÀ. GIRONA. CATALUNYA\nIN MEMORIAM DE LES ESCOLES DE TORROELLA DE MONTGRI ANTERIORS A LA DICTADURA FRANQUISTA. L’EMPORDÀ JUSSÀ. GIRONA. CATALUNYA\nQuan començàvem la recerca sistemàtica dels edificis escolars de Catalunya anteriors a la dictadura franquista, havíem recollit ja una bona part dels edificis que s¡’aixecaven en el períodes la Mancomunitat, i posteriorment per la Generalitat durant la II República. Teníem clar però, que l’ensenyament a Catalunya s’iniciava molt abans, i que ho feia en bona mesura a l’ombra de l’església catòlica, recordeu el doble significat del molt ‘escolà’ en la nostra llengua, oi?. Bona part de les cases rectorals de Catalunya aixoplugaven escoles parroquials o rectors i/o vicaris ensenyaven les primeres lletres a la mainada, vindrien més tard les ordes religioses que atendrien separadament nens i nenes, i quan a reivindicació de l’ensenyament era un clam generalitzat, el ESTADO es posava a la feina, ho feia però de forma defensiva – per eliminar la influencia de l’església- més que per la convicció de que l’educació ÉS UN DRET CIUTADÀ.\nANAR A ESTUDI és un excel•lentissim treball que esperem tingui continuïtat en altres comarques de la geografia catalana :\nDe TORROELLA DE MONTGRI trobava :\nEscola del Sagrat Cor de Maria de Torroella de Montgrí. Fons Fotogràfic Municipal. Autor desconegut.\nEscola de Sant Gabriel de Torroella de Montgri. Fons Fotogràfic Municipal. Autor desconegut\nEscola Nacional de Torroella de Montgri. Fons Fotogràfic Municipal. Autor desconegut\nEscola Nacional de l'Estartit. Fons Fotogràfic Municipal. Autor: V. Fargnoli.\nCatalunya en matèria de documentar el patrimoni històric i/o artístic té encara molta feina a fer, aquest retard i/o incúria, per dir-ho de forma col•loquial, tenia la seva lògica durant la dictadura franquista, atès l’odi visceral que el sàtrapa sentia vers Catalunya i la seva llengua i cultura, passats més de 40 anys des de la seva ‘mort oficial’, i vivint en una ‘democraciola’ semblava que si més no a Catalunya es faria alguna cosa per recuperar aquesta part de la memòria històrica, val a dir que amb honroses excepcions els ‘ demòcrates catalans de tots els colors’ no consideren el patrimoni històric i/o artístic com un tema ‘important’, i la majoria dels ajuntaments no disposen encara d’un Catàleg de patrimoni, un grup reduït a la província de Barcelona mitjançant la Diputació provincial ha elaborat i publicat Mapes de Patrimoni que pateixen en general de força mancances, la resta gràcies a Patrimoni Gencat disposen d’un petit recull, sovint no actualitzat i com en el cas dels Mapes de Patrimoni amb força mancances.\nL’excusa més repetida és la dificultat real que existia ‘ en els dies foscos que seguien a la sedició dels militars feixistes encapçalats pel general Franco contra el govern LEGÍTIM de la II República ‘, episodi vergonyant que els ‘guanyadors’ qualifiquen de ‘guerra civil’, i la jerarquia de l’església de l’època batejava com ‘Cruzada’ ; a l’any 2017, quan fa més de 40 anys de la mort del sàtrapa, ‘oficialment’ a Madrid el 20 N de 1975, l’argument és manifestament groller i per dir-ho de forma ‘políticament correcta’ absolutament fals.\nEl feixisme tenia vers Catalunya un política clara, l’anorreament. El cleptofeixisme ara i avui , continua fidel a aquella ‘politica’; l’adveniment de la ‘democraciola’ i la subsegüent aparició de partits que es reivindiquen com a catalans i democràtics, feia pensar en que s’adoptarien ràpidament mesures per corregir aquelles ‘politiques’.\nConstatar que no ha estat així és un exercici de realisme pràctic; discursos insistint en l’amor a Catalunya, molts, masses ; accions concretes poques, i en una majoria de poblacions de Catalunya, dissortadament cap.\nLa nostra recerca dels edificis escolars, públics, confessionals, privats,.. de Catalunya anteriors a la dictadura franquista queda recollida a : https://issuu.com/1coneixercatalunya , recavem la col•laboració de la ciutadania i reiterem una vegada més que tot el material està a la lliure disposició dels que vulguin refer la història de l’educació a Catalunya, ja des del nivell local, comarcal, provincial i/o nacional.\nEncoratgem a TOTHOM perquè aconseguim recuperar el màxim nombre possible d’edificis escolars anteriors a la dictadura franquista. Està clar que des de les administracions ‘democràtiques catalanes’ no hi ha gaire interès en fer-ho, i des de les del REINO DE ESPAÑA, justament al contrari, MONT INTERÈS en que no es faci.\nEsperem rebre a l’email coneixercatalunya@gmail.com imatges i/o dades dels edificis escolars anteriors a la dictadura franquista del poble on vareu néixer vosaltres, o els vostres pares, avis, familiar, amics,...\nPublicat per antoniomora.verges@blogger.com a 1:34


Opinion sobre B BLU RAY 170312 – GUITARRA ELECTRICA | Airless\nOpinion sobre B BLU RAY 170312 – GUITARRA ELECTRICA\nSi busca Opiniones Sobre B BLU RAY 170312 – GUITARRA ELECTRICA o comparar Guitarras y accesorios de la marca Bray ha dado con la web idonea.\nAqui encontrara opiniones sobre INSTRUMENTOS MUSICALES y enlaces a comentarios de usuarios como usted que buscan una buena oferta de B BLU RAY 170312 – GUITARRA ELECTRICA\nSi quieres comprar B BLU RAY 170312 – GUITARRA ELECTRICA online, puedes consultar alguna de las mejores ofertas de B BLU RAY 170312 – GUITARRA ELECTRICA que existen en internet visitando desde aqui la web de Amazon.\nOpinion sobre LOOG II ELECTRIC YELLOW · GUITARRA ELECTRICA\nOpinion sobre ACME 828004 0 SILBATO CUCU\nOpinion sobre K&M 14942 BOLSA DE TRANSPORTE PARA SOPORTE\nOpinion sobre ANTONI ASV44 VIOLIN (TAMAÑO 4/4)\nOpinion sobre YAMAHA DD 65 BATERIA DIGITAL (2 X 5 W 350 KB) NEGRO Y PLATEADO


Previniendo lesiones... en el dentista - Doctor SenísDoctor Senís\nPreviniendo lesiones… en el dentista\nEl G. Clínico Dental Dr. Luis Senís cuenta con un novedoso programa de odontología deportiva.\nEl Grupo Clínico Dental Dr. Luis Senís lleva años apoyando la vela, no sólo con el patrocinio de la regata del Real Club Náutico de Valencia o de un barco de competición que en 2012 se proclamara campeón de algunas de las citas más importantes del calendario nacional como Palmavela, Costa Azahar, Trofeo SM la Reina o Campeonato y Copa de España de Cruceros, sino que desde esta temporada es colaborador de la Federación de Vela de la Comunitat Valenciana, poniendo al disposición de todos los asociados un novedoso programa de odontología deportiva.\nVer artículo completo (Superdeporte, 14-6-2013)\nClínica: * ---Peset (Avda. Dr. Peset Aleixandre, 142)Consuelo (c/ Callosa de Ensarriá, 9)Peris (Avda. Peris y Valero, 87)Aldaia (Plaza Europa, 6)Colón (c/ Colón, 58)Paterna (Carrer Major, 65)Castellón (Avda. Casalduch, 38)\nClínica: * ---CastellónConsueloPaternaPesetPerisAldaiaColón


El Consell de Mallorca ha presentat la campanya 'Per Nadal i Reis, regala Mallorca' amb l'objetiu "d'impulsar el consum i la compra de productes locals ara que s'acosten les festes". Esper que la patronal PIMECO aprofiti aquesta campanya per fomentar l’eliminació de les barreres arquitectòniques dels seus locals que encara n`hi ha que en tenen!. La llei 3/1993, per a la millora de l’accessibilitat fixava el 21 de maig 2008 com a data màxima per l’eliminació de les esmentades barreres i la nova Llei d’Accessibilitat Universal 8/2017, de 3 d’agost, també ho exigeix. Les persones usuàries de cadira de rodes, els pares i mares amb cotxets d’infant i les persones grans amb caminadors, també, volem anar a comprar a les botigues i petites tendes del centre de Palma.


Auditori-Teatre SALA SANTA LLÚCIA - Presentació\n=> Una part de l'historia de l'entitat\n=> SABIEU QUE ?\nPer consultar l'agenda d'activitats de la Germandat de Sant Isidre i Santa Llúcia premeu aquí.\nFins avui han visitat la pàgina 55871 visitantes (125784 clics a subpáginas) Copyright Germandat de Sant Isidre i Santa Llúcia.\nEl 19 de març del 2027, celebrarem el 700 aniversari del primer document que s'ha trobat de l'existència de la nostra entitat.\nSECRETARIA: de Dilluns a divendres de 2/4 de 6 a 2/4 de 8\nVISITA PRESIDENT: Dimecres de 6 a 2/4 de 9 del vespre.\nMATI : de 9 A 13\nTARDA :17 A 21


Jornades i seminaris d'Espais Escrits\nJornades i Seminaris >\n< Any >\nExperiències de difusió del patrimoni literari (ajornat fins al 2021)\nData: 8 de novembre de 2021\nLloc: Museu d’Art Modern de Tarragona\nUna tardor més obrim un espai de reflexió i debat entorn el patrimoni literari. Seguint amb la idea imparable de crear xarxa per nodrir-nos entre tots del coneixement propi i d’altri, aquest any continuem donant la paraula als socis per compartir experiències. Ens centrarem en conèixer com feu arribar la literatura a la societat a través de diversos llenguatges i iniciatives innovadores.\nTreballar en xarxa els autors patrimonials\nData: 4 de novembre de 2019\nLloc: Fundació Joan Brossa (La Seca, 2 · Barcelona)\nUna tardor més obrim un espai de reflexió i debat entorn el patrimoni literari. Seguint amb la idea imparable de crear xarxa per nodrir-nos entre tots del coneixement propi i d’altri, aquest any donem la paraula als socis. Volem saber com treballen per aprendre’n i escoltar problemàtiques comunes per, entre tots, intentar resoldre. L’objectiu és compartir un espai per aprendre conjuntament i conèixer-nos una mica més.\nConsulta les ponències de la Jornada\nEntre cartografia i identitat\nLloc: Fundació Palau (Caldes d’Estrac)\nUna tardor més obrim un espai de reflexió i debat entorn el patrimoni literari. Aquesta vegada, coincidint amb la remodelació del Mapa Literari Català (mapaliterari.cat), dedicarem la jornada a descobrir el potencial del web que, amb els anys, ha esdevingut referent mundial de cartografia literària. Reflexionarem sobre com s’acaba donant als espais una identitat i acabarem donant eines per engrescar a llegir aquests espais, a través de les noves tecnologies.\nLlegir per commoure'ns\nData: 6 de novembre de 2017\nLloc: Casa Verdaguer de la Literatura de Vil·la Joana (Vallvidrera)\nEspais Escrits organitza aquesta tardor la VI Jornada Tècnica de l’entitat. Sota el títol ‘Llegir per commoure'ns’, la Xarxa del Patrimoni Literari Català proposa un espai de reflexió i debat sobre literatura i educació, seguint així la temàtica iniciada el 2016. La jornada té per objectiu generar coneixement i aportar claus per a fer que els equipaments de patrimoni literari -destinats a preservar, acostar i difondre el patrimoni literari en català- reforcin els llaços amb els espais d’aprenentatge formal i no formal.\nLa jornada tindrà lloc el dia 6 de novembre a la Casa Verdaguer de la Literatura de Vil·la Joana (Vallvidrera) i està adreçada a gestors de centres de patrimoni literari (membres d’entitats sòcies d’Espais Escrits) i especialistes en l’àmbit de les lletres i la literatura (professors, bibliotecaris, llibreters…).\nEstudi sobre els sistemes d’educació, les xarxes digitals de gestió del patrimoni literari i els centres patrimonials, a càrrec de Federico Fojas\nVídeo: Presentació de l’Informe ‘Propostes institucionals de difusió del patrimoni literari referides a França, Itàlia i Anglaterra’, a càrrec de l’estudiant de màster Federico Fojas\nVídeo: Conferència ‘Literatura i emoció’, a càrrec de l’escriptora Lolita Bosch\nVídeo: Un cas pràctic. L’Escola Francesc Aldea de Terrassa, una experiència pedagògica, a càrrec de la mestra Lara Reyes\nV Jornada Tècnica. I si no sóc un profe genial, què?\nData: 7 de novembre de 2016\nLloc: Biblioteca Museu Víctor Balaguer, Vilanova i la Geltrú\nEl mes de maig passat, el col·lectiu Pere Quart escrivia un manifest d’alerta sobre el perill de relegar la literatura a espais residuals i encetava una campanya de denúncia i sensibilització per reivindicar la presència de la literatura a l’ensenyament.\nEl manifest ha donat l’oportunitat a escriptors, professors, alumnes i opinadors en general a donar-hi suport i dir-hi la seva. Tots sabem que les respostes polítiques triguen i que a vegades fan tard. Això no obstant, si fem una mirada àmplia al sistema literari català ens adonem que tenim centres de patrimoni literari de molta qualitat i amb un potencial que mereix ser conegut, debatut i, si convé, reformulat.\nEspais Escrits. Xarxa de Patrimoni Literari Català, amb 82 socis arreu dels PPCC, conscient de la seva responsabilitat en aquest tema, convoca a diversos agents del món de la literatura a fer una jornada de reflexió i a debatre sobre com, els equipaments de patrimoni literari, destinats a preservar-lo, acostar-lo i difondre’l, poden incidir més en la relació de la literatura i l’educació.\nDecàleg: "El paper de la literatura i dels centres de patrimoni literari en la futura República Catalana"\nIV Jornada tècnica. Nous escenaris narratius\nData: 2 de novembre de 2015\nLloc: Espai Betúlia\nL’any 2005 va néixer Espais Escrits. Xarxa del Patrimoni Literari Català, deu anys després, consolidada la xarxa i il·lusionats amb el futur, ho volem celebrar dins el marc de la nostra IV Jornada Tècnica.\nUs convidem a reflexionar sobre la narrativa transmèdia per tal de conèixer noves formes d’explicar històries, noves maneres de comunicar-nos i sentir-nos connectats.\nAlgunes narracions, com moltes de les que han escrit els autors a qui representem, han passat a formar part de les nostres vides i la nostra cultura. Perquè aquestes continuïn vives hem de conèixer com les podem continuar explicant a través de múltiples mitjans i plataformes de comunicació on l’usuari- lector pugui assumir el rol actiu que reivindica i, alhora, ajudar-nos en aquest procés de difusió.\nDonarem la benvinguda al nostre president d’honor, l’escriptor Joan Francesc Mira, i hi conversarem guiats per l’escriptor Francesc Serés. Serà una conversa intergeneracional sobre temes literaris, d’actualitat, d’identitat i de llengua amb dos autors amb qui ens identifiquem.\nCrònica de la Jornada Tècnica\nIII Jornada tècnica. La didàctica de la literatura. Els serveis educatius en els centres de patrimoni literari\nData: 10 de novembre de 2014\nEn la III Jornada Tècnica d’Espais Escrits us proposem obrir un espai per reflexionar sobre el paper i l’estratègia que han de seguir els serveis educatius en els centres del patrimoni literari. L’objectiu és conèixer diversos recursos pedagògics per tal d’incentivar la lectura i el coneixement dels autors. Per fer-ho possible, d’una banda, comptarem amb l’experiència pedagògica del Museu Picasso que proposa un projecte educatiu basat en la importància d’observar i de dialogar enfront de l’obra perquè tal com deia Joan Brossa “Les coses importants s’aprenen, no s’ensenyen”. I, de l’altra, amb diverses experiències dels socis.\nPosarem en comú els projectes educatius que portem a terme els associats. Projectes que a partir de les noves tecnologies, les rutes literàries, el joc, l’humor, etc., aconsegueixen despertar el gust per la lectura i l’esperit crític dels joves. Pensem que compartint les nostres pròpies experiències podem fomentar el desenvolupament d’una mirada activa envers la literatura.\nExperiències didàctiques dels socis\nII Jornada tècnica. Nous formats de la comunicació literària. Una reflexió sobre les rutes literàries. L’impacte de la comunicació oral\nData: 30 de setembre de 2013\nLloc: Arenys de Mar. Centre Cultural Calisay\nEspais Escrits. Xarxa del Patrimoni Literari Català segueix apostant per la qualitat i com l’any passat us convidem a participar en la II Jornada tècnica amb l’objectiu d’obrir un espai de formació i debat entre els propis associats. Aquest any, a petició d’una colla de socis que ens proposaven atendre les seves necessitats, presentem una sessió per reflexionar sobre les rutes literàries i els nous formats de comunicació. L’impacte de la comunicació oral en la societat d’avui.\nEn els darrers temps han proliferat les rutes literàries i en aquesta jornada amb aportacions de caràcter pràctic volem conèixer els diferents formats que coexisteixen per comunicar la literatura. En tots ells, utilitzem un llenguatge propi capaç d’emocionar i captar l’atenció del públic? Com a professionals de la difusió del patrimoni literari, fem un bon ús de tot el ventall de possibilitats que ens ofereix la comunicació oral?\nI Jornada tècnica. El mapa Literari Català. Georeferenciació i gestió de continguts\nData: 18 d’octubre de 2012\nLloc: A l’UPC i BMB de Vilanova i la Geltrú\nEspais Escrits. Xarxa del Patrimoni Literari Català decideix fer un gir en la reflexió teòrica generada en els Seminaris que des de 2005 s’han organitzat en col·laboració amb la Institució de les Lletres Catalanes. Després de publicar Literatura, territori i identitat. La gestió del patrimoni literari a debat, un llibre que incorpora reflexió i debat sobre la necessitat de gestionar eficaçment el patrimoni literari català, Espais Escrits vol atendre millor les necessitats dels centres associats que la conformen.\nEs tanca una etapa d’anàlisi teòrica inicial, per obrir un espai de formació i debat entre els mateixos associats per tal de construir noves propostes per dur a terme en xarxa. L’objectiu és decidir entre tots cap on es vol anar com a projecte col·laboratiu i amb els recursos de què es disposen. Per fer-ho possible es proposa una primera sessió tècnica amb aportacions de caràcter teòric i pràctic: Georeferenciació i gestió de continguts en el marc del Mapa Literari Català d’EE.\nLa georeferenciació i geolocalització, eines de la geografia. Rafel Roset, Institut Cartogràfic de Catalunya\nMapa Literari Català. Mireia Munmany, Espais Escrits\nVII Seminari sobre patrimoni literari i territori. El patrimoni literari incentiu per a les ciutats?\nData: 18 i 19 de novembre de 2011\nLloc: Vil·la Joana i Barcelona\nNo hi ha ciutat sense representacions literàries, ni relat urbà que no incideixi en la imatge de la ciutat, en les representacions que se’n fan els habitants i en les que motiven els visitants. Són narracions i versos que construeixen la identitat de l’urbs i que estimulen també noves obres literàries sobre la mateixa població o sobre altres ciutats.\nLa xarxa urbana d’Europa i la Mediterrània és, alhora, una xarxa de vincles literaris que vertebra l’espai cultural del continent. Més encara quan una ciutat existeix literàriament en totes les llengües a les quals s’ha traduït. Quines ciutats tenim a l’abast si a les urbs escrites en la llengua pròpia afegim les metròpolis traduïdes d’altres idiomes?\nLa tasca de la xarxa Espais Escrits per donar a conèixer el patrimoni literari català s’ha desenvolupat sobretot des de poblacions petites i territoris que, gràcies a aquesta labor intensa, han atret noves mirades de propis i visitants. El Seminari aposta enguany per la perspectiva urbana, des de Barcelona i altres ciutats, a la recerca de visions creuades dins d’un espai literari català i europeu més teixit. Com difondre les ciutats i com vincular urbs i territoris a partir de les paraules que els diuen i els relats que els construeixen? Hi ha un ampli consens polític en la revaloració del patrimoni, però quin paper s’atorga, en concret, al patrimoni literari?\nCiutats traduïdes, literatura multiplicades. Relats, ciutats i identitats. Anna Casassas, traductora i Adan Kovacsics, escriptor i traductor\nLleida i Màrius Torres. Les sinergies ciutat/ poeta. Rosa Mesalles, tècnica de gestió cultural, IMAC, Lleida\nTarragona. La creació d’espais literaris. Magí Sunyer, URV, prsident de la Societat Oller\nDublín. La ciutat de Bloom. Joaquim Mallafrè, traductor\nVI Seminari sobre patrimoni literari i territori: El patrimoni literari incentiu per a les ciutats?\nData: 5 i 6 de novembre de 2010\nEls Seminaris han estat fins ara la projecció teòrica dels objectius principals que persegueix Espais Escrits. Calia disposar d’una carta de presentació que mostrés la solidesa del projecte. Calia també que, al nostre país, els diferents sectors vinculats a la cultura s’apropessin a la nostra iniciativa.\nDurant els cinc anys que hi ha darrere Espais Escrits, no únicament hem assolit un corpus teòric coherent, sinó que l’augment d’associats ha anat creixent de tal manera que els espais literaris situats en el mapa demostren la fortalesa i viabilitat de la proposta.\nHa arribat l’hora, doncs, de treballar per tal que la cohesió interna sigui prou sòlida com perquè dins la gran diversitat d’autors i de propostes s’aconsegueixi construir unes dinàmiques comunes.\nÉs per tot això que en aquesta edició volem reflexionar sobre el paper que han de tenir totes i cadascuna de les iniciatives literàries per incidir positivament en el territori més pròxim.\nLa literatura i la dinamització de l’entorn. Joaquim Molas, president d’honor d’Espais Escrits = Molas\nEl què, el com i el perquè dels equipaments patrimonials de proximitat. Joan Santacana, professor UB\nL’ús pedagògic del patrimoni. Nayra Llonch, professora UB\nL’Espai Betúlia, eina i motor en la dinamització cultural del territori. Isabel Graña, directora de l’Espai Betúlia. Ajuntament de Badalona\nPriorat en persona, trobada d’escriptors. Roser Vernet, del Centre Quim Soler, la literatura i el vi\nEndrets.cat. Geografia literària dels Països Catalans. Llorenç Soldevila i Richard Samson, de la UVic-UCC\nAplicacions didàctiques i de divulgació del Mapa Literari Català. Carme Torrents i Mireia Munmany, d’Espais Escrits\nV Seminari sobre patrimoni literari i territori: La literatura i la dinamització de l’entorn\nData: 16 i 17 d'octubre de 2009\nProgressivament en cada nou Seminari s’ha avançat en la presa de consciència que conviure amb la nostra literatura és molt més que una possibilitat. Espais Escrits, amb una quarantena d’associats, constitueix una xarxa ben real. Paral·lelament, s’ha obert un debat entorn del paper que han de jugar les diferents tipologies de museus per a vertebrar i construir el relat del patrimoni literari català. És per aquest motiu que volem dedicar el Seminari d’aquest any a la reivindicació del patrimoni literari.En la línia del que planteja Pierre Nora a propòsit dels lieux de memoire, proposem buscar estratègies per poder aplicar aquest concepte també a la literatura. Espais Escrits mitjançant l’ordenació dels associats enCentres Patrimonials, Centres d’Estudi o Activitats de Difusió ja ha iniciat aquest procés als Països Catalans. Localitar i individualitzar els espais patrimonials de la literatura catalana no es diferencia gens de la identificació dels llocs de la història o dels llocs de record. Així doncs, si la literatura constitueix per si mateixa un patrimoni carregat de memòria que cal preservar, als nostres clàssics i als seus llocs, no els correspon un espai propi en la planificació del patrimoni literari català?\nLa literatura i les eines d’articulació simbòlica. Joan Ramon Resina, professor de literatures ibèriques i comparada de la Universitat d’Standford\nLa memòria col·lectiva i la identitat literària. Julià de Jòdar, escriptor\nLa literatura en el territori: on són els referents? Estat de la qüestió. Neus Oliveras, professora de literatura catalana de l’IES Baix Penedès del Vendrell\nUn museu sobre Catalunya obert al món: el projecte del nou museu nacional d’història, arqueologia i etnologia de Catalunya. Josèp Boya, comissari del projecte\nIV Seminari sobre patrimoni literari i territori: La mirada indirecta com a memòria literària\nData: 14 i 15 de novembre de 2008\nLloc: Fundació Mercè Rodoreda. Institut d’Estudis Catalans\nEn els tres seminaris anteriors s’han posat una i altra vegada en evidència dos factors fonamentals i indestriables: la necessitat de la qualitat en les propostes i la bona gestió de les possibilitats turístiques.\nL’oportunitat de realitzar el IV Seminari sobre Patrimoni Literari a la seu de la Fundació Mercè Rodoresa, constituïda per l’Institut d’Estudis Catalans, en el marc de la commemoració del centenari del naixement de l’escriptora, convida a buscar estratègies de relació entre la necessitat del rigor acadèmic i les possibilitats reals de difusió de la literatura catalana a través de projectes d’empreses i iniciatives de caràcter cultural.\nA hores d’ara ningú discuteix que per consolidar-nos culturalment s’ha de reforçar la indústria que hi està relacionada. D’aquí que Espais Escrits i la Institució de les Lletres Catalanes proposin debatre i reflexionar sobre quins han de ser els requisits bàsics per a la viabilitat econòmica de la difusió del llegat literari dels nostres autors clàssics.\nPresentació del Seminari. Montserrat Comas, vicepresidenta d’Espais Escrits\nLa R+D en investigació literària. Llorenç Arguimbau, professor de l’Àrea de Documentació de la UAB i Coordinador de l’Observatori de la Recerca i Documentació de la UB, i Jordi Ardanuy, professor de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació de la UB\nPerfil professional del gestor de patrimoni literari. Montserrat Comas, directora de la Biblioteca Víctor Balaguer\nIII Seminari sobre patrimoni literari i territori: Del món acadèmic a la viabilitat econòmica\nData: 8, 9 i 10 de novembre de 2007\nLloc: Teatre municipal La Llanterna (Móra d’Ebre i Benissanet)\nPer tercer any consecutiu, Espais Escrits i la Institució de les Lletres Catalanes convoquen un seminari sobre patrimoni literari i territori que aspira a generar instruments de reflexió o propostes d’acció útils a tots els qui treballen per fer visibles la figura dels escriptors i la seva vida quotidiana.\nSi fa dos anys afirmàvem "El valor dels espais literaris" i en la darrera edició avaluàvem les principals "Estratègies de comunicació del patrimoni literari", el Seminari d’enguany convida a debatre sobre Models i formats per a una efectiva projecció present cap el futur de la memòria i l’obra dels escriptors.\nA partir, entre altres propostes, d’una panoràmica dels principals models a Europa i d’experiències concretes amb alguns formats singulars, desitgem avançar en la discussió sobre la gestió del patrimoni literari en aquest segle XXI.\nConferència inaugural: Territori, llengua i identitat. Joan Francesc Mira, escriptor.\nNous paisatges de la literatura. M. Carme Montaner, Institut Cartogràfic de Catalunya\nEl cànon narratiu ebrenc: Moncada, Bladé i Arbó. Pere Poy, filòleg\nModels europeus de tractament del patrimoni literari: estat de la qüestió. Carlota Torrents, gestora cultural i editora\nFormats literaris de qualitat: un repte per als centres de patrimoni literari. Carme Torrents, Fundació Jacint Verdaguer\nII Seminari sobre patrimoni literari i territori: Estratègies de comunicació del patrimoni literari\nData: 27 i 28 d’octubre de 2006\nAquesta segona edició del Seminari sobre patrimoni literari i territori pretén consolidar-lo com a fòrum de reflexió i debat sobre el que volem i podem fer per aconseguir que la literatura catalana i els seus protagonistes (autors, llibres, referents) assoleixin un lloc més visible al nostre voltant.\nVolem que els escriptors i les seves obres trobin un acolliment definitiu en el nostre territori, que és el seu, fins assolir que uns i altres dialoguin, s’identifiquin, s’enriqueixin. Aquest procés ha de ser dut endavant amb tota l’energia, però també amb el màxim rigor per no caure en la banalització.\nDesprés de l’èxit del primer Seminari, enguany volem dedicar dos dies a buscar les millors estratègies, en tots els àmbits, per fer que la nostra literatura aparegui, que s’escoli, que brolli arreu del país.\nPresentació del II Seminari sobre Patrimoni Literari i Territori\nLa memòria com a recurs. Òscar Pujol, director de programes educatius de la Casa d’Àsia i autor del diccionari sànscrit-català\nMitjans de comunicació. La televisió, la ràdio, la premsa. Ponents: Marina Espasa, Saló de lectura, BTV; Ignasi Aragay, diari Avui.\nEnsenyament. La literatura catalana al batxillerat i a la universitat. Bordons, professora UB.\nCelebracions institucionals (exposicions, aniversaris...). Julià Guillamon, periodista i crític literari.\nL’escenari. La selecció i l’empatia amb el públic. Ponents: Pep Paré, dramaturg; Josep Prats, Coral Cantiga, i Lluís Soler, actor. Moderador: Francesc Foguet, professor UAB.\nEspais públics. Les biblioteques. Els clubs de lectura. Maria Saborit, Biblioteca Santiago Rusiñol, de Sitges, i Quim Jubert, Llibreria Odissea, de Vilafranca del Penedès.\nConclusions del seminari\nI Seminari sobre patrimoni literari i territori: El valor dels espais literaris\nData: 15 i 16 de setembre de 2005\nEl I Seminari sobre patrimoni literari i territori vol reflexionar sobre el significat i interpretació dels espais de creació literària que, per camins diferents i sovint imprevisibles, s’han patrimonialitzat i progressivament s’han anat incorporant al tramat cultural del nostre país. El Seminari pretén així, estimular la cerca d’aquests espais per tal de destacar-ne els factors literaris (tangibles i intangibles) que conté per poder-los apropar amb rigor i claredat a la població interessada amb la intenció d’obtenir una nova mirada interpretativa del territori.\nSimbologia literària del territori. Mariàngela Vilallonga, coordinadora de l’Atles literari de les terres de Girona i directora de la Càtedra M. Àngels Anglada de la UdG\nMediació Cultural i Rigor Científic. Francesc Xavier Hernàndez Cardona, professor UB\nPresentació del Mapa Literari d’Espais Escrits. Montserrat Comas i Anna Maluquer, Espais Escrits\nExperiència Departament de Tarn (França). Brigitte Benneteu\nPatrimonialitzar els espais? Primeres reflexions. Perejaume, poeta pintor, i Carme Torrents, directora de la Casa Museu Verdaguer de Folgueroles\nLa construcció d’un imaginari literari. Ponents: Vinyet Panyella, poeta; Francesca Romana Ucella, antropòloga literària; Àlex Susanna, poeta. Moderador: Damià Pons\nConclusions del I Seminari


Mauriholidays Mauritius Maurici - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Mauriholidays\nLa Gaulette, Le Morne, La Gaulette, Mauritius, Maurici, 020 - Veure al mapa\nBarri La Gaulette Pointe aux Sables Quatre Bornes / Ebene Mahebourg Badia Blava Le Morne\nMés informació sobre Mauriholidays\nBen posicionat a La Gaulette, Mauriholidays és un lloc ideal d'inici d'excursions a Mauritius. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nMauriholidays també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Mauritius. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, servei de despertador, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), buceig, pesca, esports d'aigua (no motoritzats). Si buscau un allotjament còmode i adequat a Mauritius, faci de Mauriholidays la vostra llar.\nle meilleur rapport qualité prix”\nMr Shan vous accueillera dans ce petit studio au pied du morne. le wifi est accessible partout, le lit est confortable et immense. En revanche si vous réservez par Agoda, faites attention car Agodo n'avait pas transmis la résa au propriétaire qui heureusement nous a accueilli tardivement dans la nuit. en plus Agoda ne transmettait ni le numéro de téléphone ni l'adresse du lieu. bref sur ce coup je recommande à 100 % maurihollidays en revanche je vous déconseille d'utiliser l'appli Agoda pour réserver !


Pep Cuerba, director del Sabana, número cinc de JuntsxReus\nPep Cuerba, director del Sabana, número cinc de Junts per Reus\nEl director del local d'oci nocturn s'incorpora a l'equip de Carles Pellicer\ndilluns, 25 de març 2019 - 20:25h | Actualitzat a 25/03/2019 22:21h\nPep Cuerba, director del Sabana, amb l’alcalde Carles Pellicer | TarragonaDigital\nPep Cuerba serà el número cinc de Junts per Reus a les pròximes eleccions municipals. El director del Sabana, el local d'oci nocturn del carrer d'Eduard Toda, s'incorpora a la llista electoral del PDECat reusenc per aportar-hi un perfil jove i empresari. L'acte de presentació s'ha fet al local que dirigeix, acompanyat de l'actual alcalde, Carles Pellicer, bona part del govern local i membres de la llista electoral.\nCuerba és, actualment, regidor pel PDECat a Castellvell del Camp, on va passar part de la seva infantesa i l'any 2011 ja formava part de la seva llista electoral. Ara ha decidit traslladar la seva activitat política a Reus, segons ha explicat Carles Pellicer, per fer equip i aportar empenta. És l'aposta del partit, a priori, per dirigir àrees com esport i joventut.\nPep Cuerba durant la seva presentació | Jordi Olària Gras\nLes motivacions per formar part de la llista\nCuerba s'ha presentat a si mateix amb voluntat de «donar veu a aquells joves que tinguin inquietuds». Ha apel·lat, directament, al sector jove; assegura que «Reus té un gran futur al davant i el jovent ens hem de comprometre amb la ciutat». Durant la seva presentació també han intervingut Juanjo Ódena i Joan Salvat, a petició del mateix Cuerba.\nTant el primer, exdiscjòquei, com el segon, capità del Reus Deportiu d'hoquei, han elogiat la figura de Cuerba, els seus valors, «poc comuns en una persona jove», segons Ódena, i el seu arrelament i la seva implicació per la ciutat, segons ha destacat Salvat.\nPel que fa al simbolisme, present a totes les presentacions de membres de la llista de Junts per Reus, s'ha limitat, aquesta vegada, al menjablanc que s'ha servit al final de l'acte. La prominència del color blanc en la roba de les tres dones presentades fins ara s'ha limitat a la camisa en el cas tant de Carles Pellicer com, també avui, de Pep Cuerba.\nJuanjo Ódena i Joan Salvat han participat en la presentació de Pep Cuerba | Jordi Olària Gras\nPep Cuerba, oci nocturn i política municipal\nAquest número cinc de Pep Cuerba a la llista de Junts per Reus no és el seu primer pas en la política municipal. Actualment és regidor del PDECat a Castellvell del Camp, i ja formava part de la llista electoral de CiU al poble del Baix Camp l'any 2011. Actualment s'encarrega de la regidora de Joventut, Esports i Festes, i fa vuit anys hi ocupava el desè lloc, que no va obtenir representació. A Reus, ciutat on va néixer i on viu, se'l coneix, principalment, per la seva implicació en diversos projectes vinculats a l'oci nocturn.\nVa ser director de SoldeNit, lloc que li va donar popularitat entre el públic habitual de l'oci nocturn reusenc. Després d'un any sabàtic en aquest àmbit, explicava, per centrar-se en qüestions acadèmiques, va tornar a l'escena local. Juntament amb qui havia sigut director i propietari de Drums, local que va abaixar la persiana l'estiu de l'any passat, Josep Vila, van tornar a donar vida a l'espai del carrer d'Eduard Toda. Vila i Cuerba van obrir Sabana el passat mes d'octubre, que volia oferir una nova aposta en el sector de l'oci nocturn en un moment convuls, amb més negocis tancant que obrint.\nPDECat Reus Municipals Reus 2019 Castellvell del Camp oci nocturn


Rodalíes cap a Lloret: Es Farà Algun Día?: - Pàgina 3 - Transport.cat\nHora i data actual: Divendres 05/03/2021 11:32\nRodalíes cap a Lloret: Es Farà Algun Día?:\nEntrada Autor: Guigui » Dimarts 10/07/2007 13:50\nEcomobisostrans ha escrit: De totes maneres s'ha de fer la mitja de tot l'any i l'estiu (ben be del 1 de maig al 15 d'octubre) fa pujar tant la mitja que ja justifica una bona xarxa de rodalies a la zona.\nAixò no t'ho nego i, a primera vista, també em sembla que fer-hi arribar rodalies no aniria gens malament. Com ja ha dit en genissimon, una bona oferta de TP a Lloret podria fer que molta gent deixés el cotxe a casa.\nEntrada Autor: hospitalenc » Dimarts 10/07/2007 17:57\nSoc el forumaire que ha inclòs aquest Fòrum.....\nDir nomès que efectivament, si es fès, hauría de tenir evidentment serveis directes cap a Girona o mès enllà, cap a Portbou.\nPero reconec que no hi havía pensat amb el Tren-Tram, i reflexionant sí em semba millor proposta, per les raons que es diuen, de permetre mès parades dins Blanes i Lloret, i de continuar com un Rodalíes mès.\nDir nomès una cosa poc sabuda: parleu de la "Comarca del Barcelonès" com la mès petita......realment, El Barcelonès nó existeix, mai s´ha arribat a constituir, la seu s´había d´instalar al Raval barceloní, i mai s´ha arribat a construir,es una autèntia comarca fantasma. De fet, poso l´exemple de la meva ciutat, el día que es posi en marxa les Vegueríes, L´Hospitalet anirà, be al Baix Llobregat sencer actual (per a mí el mès lògic), be a una de les dues comarques pensades (donç es faría una altra de nova amb les poblacions de Martorell cap a munt -per a mí sería una absurditat-)\nEntrada Autor: alexbn » Dimarts 10/07/2007 18:57\nEntrada Autor: Brill_13 » Dimarts 10/07/2007 22:30\nalexbn ha escrit: Consell Comarcal del Barcelonès: c/ Tàpies, 4, BCN (08001)\nSerà al barcelonès. Però per aquí dalt, a Girona, sort en tenim. Catalunya no és Barcelona.\nEntrada Autor: aarongilp » Dimarts 10/07/2007 22:47\nLa veritat és que els consells comarcals del Gironès, La Selva i la Garrotxa són molt actius en quant a millora del TP, ara bé, no sabia que al Barcelonès n'hi hagués també.\nEntrada Autor: Guigui » Dimarts 10/07/2007 23:27\nEl que passa és que un consell comarcal, en el cas del Barcelonès, té poc sentit ja que la realitat (continu urbà que inclou vàries comarques) supera els límits administratius, i ens trobem una administració de nivell intermedi que s'ha d'ocupar teòricament d'una part d'una conurbació.\nPer això, el Consell Comarcal del Barcelonès deu anar força buit de competències i força ple de càrrecs políticament insignificants però econòmicament ben dotats (= ideals per a familiars i amiguets).\nI ara que he participat de l'abús temàtic:\nEntrada Autor: UT596001 » Dimarts 10/07/2007 23:43\nAl Vallès Occidental a nivell de transport només serveix per el tema de transport escolar per als pobles de la comarca que no tenen institut (per exemple Sant Llorenç Savall).\nDel consell comarcal del Barcelonès lo poc tangible que he vist és diverses promocions de pisos de protecció oficial arreu de la comarca.\nUT596001 l’ha editat per darrera vegada el dia: Dimarts 10/07/2007 23:45, en total s’ha editat 1 vegada.\nEntrada Autor: buertu » Dimarts 10/07/2007 23:57\nUT596001 ha escrit: Del consell comarcal del Barcelonès lo poc tangible que he vist és diverses promocions de pisos de protecció oficial arreu de la comarca.\nNo sona gaire bé això de arreu de la comarca\nEntrada Autor: entfe001 » Dimecres 11/07/2007 12:55\nEUKibo ha escrit: A més, amb tots els respectes de Girona que és una ciutat que visito sovint i és molt interessant no té interès turístic.\nSerà per això que mai hi ha gent admirant la nau gòtica de volta única més ampla.\nSerà per això que mai hi ha gent admirant el Tapís de la Creacció.\nSerà per això que mai hi ha gent passejant pel Call Jueu.\nSerà per això que mai hi ha gent que va a veure l'únic Mundonuovo conegut que es conserva.\nP.S: M'importa tres raves saltar-me la norma del fòrum de no correcció pública.\nEntrada Autor: genissimon » Dimecres 11/07/2007 14:07\nhospitalenc ha escrit: Soc el forumaire que ha inclòs aquest Fòrum.....\nAquí hi ha dos problemes a resoldre amb Lloret:\n1.- Transport "exterior": de Lloret i Blanes a Barcelona i Girona.\n2.- Transport "interior" entre Blanes i Lloret (o entre Calella i Lloret).\nPer a resoldre el cas 1 és el que jo havia posat: extendre el servei de rodalies a Lloret i de Maçanet a Girona.\nPer a resoldre el cas 2, el més indicat és una xarxa de tramvies que circulin (on puguin) per plataforma reservada (pot ser la línia de rodalies), però que la deixin per passar per dintre els pobles i amb més parades que el tren -> tram-tren.\nPer exemple, no estaria malament que, el tram-tren fes el recorregut següent:\n- Davant la piscina de Calella (uns 1600 m. direcció BCN de l'actual estació de renfe).\n- Estació de renfe de Calella.\n- Donat que entre les estacions de Calella i Pineda hi ha uns 2400 metres, cal fer una parada intermitja, aproximadament davant del càmping Caballo de Mar.\n- Estació de renfe de Pineda.\n- Donat que entre les estacions de Pineda i Santa Susanna hi ha uns 2000 metres, bé que es podria fer una parada intermitja quan la demanda ho requereixi.\n- Estació de renfe de Santa Susanna\n- Donat que fins a la renfe de Malgrat hi ha més o menys uns 2500 metres, es podria fer una parada enmig, que cauria aproximadament en el límit de terme entre Santa Susanna i Malgrat.\n- Estació de renfe de Malgrat de Mar\n- A uns 1700 metres de l'estació de renfe de Malgrat de Mar, el tren-tram es desviaria de la traça actual de renfe, girant cap al Nord per un traçat nou que el portaria cap a una parada a la zona del Marineland, que també donaria servei al barri de Sant Lluís de Palafolls.\n- Just després de girar a la dreta, pel costat de la carretera B-682, hi hauria una altra parada que donaria servei al nucli de Palafolls.\n- Seguint per la B-682, un cop travessat el pont sobre la Tordera (i la carretera ja es diu GI-682), de nou el tren-tram giraria a la dreta per anar a buscar l'estació renfe de Blanes.\n- Després de la parada de l'estació renfe de Blanes, la traça aniria paralela a la via actual de renfe, però en sentit Barcelona fins a la confluència de la carretera vella de Malgrat amb el final de l'avinguda Catalunya, aquí giraria a l'esquerra per prendre l'av. Catalunya per entrar a Blanes pel barri de La Plantera. Continuaria pel passeig Catalunya, per aturar-se just davant l'estació d'autobusos.\n- Continuaria pel passeig Catalunya fins a primera línia de Mar on, després de girar a l'esquerra pel passeig de La Marina arribaria a la pl. Catalunya veritable hub de connexions en transport públic de Blanes.\n- Giraria a l'esquerra, prenent la rambla Joaquim Ruyra en sentit ascendent. S'aturaria a la zona del mercat (cruïlla amb c. Mas Enlaire).\n- Continuaria per la rambla Joaquim Ruyra, seguint pel vial del plà parcial Costa Brava, fins a la confluència amb la GI-862, carretera Accés a la Costa Brava. Just a la confluència (o poc abans) hi tindria una altra parada.\n- Pel vial de serveis de la carretera Accés Costa Brava arribaria a la zona propera a l'Hospital Comarcal de La Selva, on hi tindria una nova parada.\n- A partir d'aquí prendria el traçat de la línia de rodalies de Lloret.\n- Estació de tren de rodalies de Lloret.\n- Estació d'autobusos de Lloret (Lloret-Centre).\n- Fenals, potser dues parades per donar servei a la galopant urbanització dels accessos a Santa Clotilde.\nAquest tram final també es podria fer a la inversa, sense prendre la traça del tren de rodalies de Lloret, simplement circulant pel costat de la carretera GI-682.\nEntrada Autor: genissimon » Dimecres 11/07/2007 14:39\nI per donar més dades. Segons IDESCAT, el recompte del padró d'habitants de les poblacions a 31/12/2006, aportava les següents dades:\nSanta Susanna 2939\nTotal: 141777 persones.\nUna població total equivalent al municipi de Lleida (125677) o Tarragona (131158) o a les comarques de l'Alt Empordà (123983), el Baix Empordà (124055), el Garraf (133117) o Osona (145790).\nI en menys de 25 kms de via, dels quals uns 10 serien per l'actual traçat de la renfe.\nEntrada Autor: Guigui » Dijous 12/07/2007 0:46\nPerò per aquest transport intern del Maresme Nord i Selva Marítima, no tindria potser més sentit posar-hi una xarxa d'autobusos, ben coordinada i amb freqüències atractives? Com a complement de Rodalies, també serviria per combinar-la amb el transport extern (Barcelona, Mataró, Girona) i sortiria més a compte.\nEntrada Autor: UT596001 » Dijous 12/07/2007 0:46\nentfe001 ha escrit: Serà per això que mai hi ha gent que va a veure l'únic Mundonuovo conegut que es conserva.\n[OT Cultural]Seré molt ignorant, però... què és el Mundonovo?[/OT Cultural]\nEntrada Autor: entfe001 » Dijous 12/07/2007 9:30\nUna mena d'armari molt gran del segle XVII o XVIII amb unes finestres rodones tipus ull de peix que, jugant amb l'òptica de la lent, el dibuix pintat i un joc de llums, permet "visitar altres ciutats" tal i com s'anunciava aquesta atracció antigament.\nEl que es troba al Museu del Cinema de Girona és l'únic que es coneix que es conservi. Segons ha explicat el propi Tomàs Mallol, la persona que l'aconseguí, ha rebut ja ofertes multimilionàries per vendre'l (especialment ofertes japoneses). El més curiós del cas és que el va trobar en una masia, apartat en un racó, i els propietaris li van regalar per treure's aquella nosa de sobre. Ara estan que treuen foc pels queixals\nEntrada Autor: genissimon » Divendres 13/07/2007 12:35\nGuigui ha escrit: Però per aquest transport intern del Maresme Nord i Selva Marítima, no tindria potser més sentit posar-hi una xarxa d'autobusos, ben coordinada i amb freqüències atractives? Com a complement de Rodalies, també serviria per combinar-la amb el transport extern (Barcelona, Mataró, Girona) i sortiria més a compte.\nPotser sí estaria bé. Però crec que la mobilitat interna, sobretot entre Blanes i Lloret (amb la carretera col·lapsada moltes vegades, sobretot a l'estiu) mereix un sistema amb plataforma reservada.\nPer altra banda, actualment hi ha dues concessions, però no paren a les estacions de tren: Calella-Blanes de Barcelona Bus (grup sagalés) i Blanes-Lloret-Tossa, de Transports Pujol. També es podria afegir Tossa-Lloret-BCN de Sarfa (sarbus).\nEntrada Autor: davidbarna » Divendres 13/07/2007 23:58\nVistos els arguments i les dades que aporten alguns companys de fòrum, penso que l'opció més raonable seria:\n1) A curt termini redissenyar la xarxa d'autobusos comarcals, connectant-la amb l'estació de tren de Blanes.\n2) Millorar l'enllaç Blanes - Maçanet (em penso que ningú n'ha parlat d'aquesta línia) i crear una línia regional directa Blanes - Girona, passant per l'aeroport de Girona (caldria fer-hi un enllaç)\n3) Construir un tramvia que uneixi l'estació de Blanes amb Blanes i Lloret, paral·lel a l'actual carretera i amb un mínim de 5/6 parades, i que actués com transport urbà a les dues poblacions i com aportació al ferrocarril (via Girona o via Barcelona).\nEntrada Autor: awe » Dissabte 14/07/2007 14:16\ngenissimon ha escrit: I per donar més dades. Segons IDESCAT, el recompte del padró d'habitants de les poblacions a 31/12/2006, aportava les següents dades:\nNooooooo!!!! Greu error. La quantitat de persones que hi ha en una determinada població de costa es pot estimar pel consum d'aigua i llum, però mai es pot saber pel padró. La raó és molt senzilla: la gent es compra un segon habitatge de costa per anar-hi els caps de setmana i per les vacances, i llavors s'hi empadona per tal de poder desgravar-se la hipoteca a la declaració de la renda. El resultat: milers i milers de gent empadronada que no hi viu, i que com a molt hi passa un mes l'any.\nAixò ho sé molt bé perquè com que visc a Tossa ho conec de primera mà. La desviació entre el padró i la població real és tan grossa que l'Ajuntament ja no utilitza les dades del padró pràcticament per res. Sense anar més lluny, en quatre anys la població de Tossa ha augmentat en unes 500 persones segons el padró; t'asseguro que els de Tossa no anem pas tan catxondos . Tot aquest augment de població resulta que es concentra en un barri de nova creació a l'entrada de Tossa vinguent des de Llagostera, a on curiosament no hi ha gairebé consum ni d'aigua ni de llum durant 10 mesos l'any (hi ha qui fins i tot dona de baixa els comptadors).\nEntrada Autor: wefer » Dissabte 14/07/2007 14:41\nawe ha escrit: El resultat: milers i milers de gent empadronada que no hi viu, i que com a molt hi passa un mes l'any.\nEfectivament, el mateix cas però a l'inversa passa a Barcelona, i personalment també en conec diversos casos.\nHi ha milers de persones que viuen tot l'any a Barcelona, però en cavi paguen els impostos en d'altres poblacions on tenen la segona residència de cap de setmana. És per això que hi ha molts pobles que gairebé tenen més diners dels que poden gastar, mentre en algunes grans ciutats no surten als números ni a la de tres.\nDes del principi he dit que basar-se en el padró, o en els viatges considerats habituals en altres poblacions (feina, metge, etc) és absurd quan parlem de poblacions turístiques d'aquest tipus, on el que prima són els viatges d'oci.\nEntrada Autor: orique » Dissabte 14/07/2007 14:44\nHauria de ser delicte empadronar-se on no s'hi viu...\nEntrada Autor: genissimon » Dilluns 16/07/2007 11:33\ndavidbarna ha escrit: Vistos els arguments i les dades que aporten alguns companys de fòrum, penso que l'opció més raonable seria:\nJo ja he proposat allargar els rodalies de la C1 des de Maçanet fins a Girona on podrien enllaçar amb la xarxa Catalunya Exprés allargada fins a Cervera de la Marenda (veure fil Connexió directa convencional Girona-Perpinyà?) i amb la xarxa d'alta velocitat.\nI el tramvia jo el faria tram-tren (o tren-tram, tanto monta monta tanto) entre Calella i Lloret, passant per la plataforma actual de renfe allà on es pugui, creant plataforma reservada allà on sigui possible o compartint vial amb la resta de trànsit rodat allà on no hi hagi més remei. Potser es podria fer una prova pilot unificant les línies d'autobús actuals i fent-les parar a les estacions de tren.


244  - Livre Sixieme. Argument. Intrigues à la Porte ottomane. Le kan des Tartares et le bacha de Bender veulent forcer Charles de partir. Il se dèfend avec quarante domestiques contre une armée. Il est pris et traité en prisonnier. - Seite - Inhouse-Digitalisierung\n            4 5 6 7 8 9  11 12 13 14 15 16  18 19 20 21 22 23 24 25 26  28 29     32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345  347 348  350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367    \nVorderdeckelTitelblattHistoire De Charles XII.Tables Des Livres Et SommairesTables Des Matieres Contenus DRückdeckel\n  Discours Sur L'Histoire De ChaLettre A M. Le Marechal De SchLettre A M. Norberg, ChapelainAvis Important Sur L`Histoire Autre Avis.IllustrationenHistoire De Charles XII, Rois\nLivre Premier. Argument. HistoLivre Second. Argument. ChangeLivre Troisieme. Argument. StaLivre Quatrieme. Argument. ChaLivre Cinquieme. Argument. EtaLivre Sixieme. Argument. IntriLivre Septieme. Argument. Les Livre Huitieme. Argument. Char\n 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267


Estudien els efectes de l'eixut als ecosistemes mediterranis - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nExperiments realizats per investigadors de la Unitat d'Ecologia Global CREAF-CEAB-CSIC durant els últims anys han permès constatar que, de fer-se realitat les projeccions d'augment de l'eixut per les properes dècades a la nostre àrea mediterrània, es produirà un efecte limitant sobre la capacitat de mineralització del sòl, la qual cosa empitjorarà la seva fertilitat, multiplicant així l'efecte negatiu directe que suposa la disminució de la disponibilitat de l'aigua en els nostres boscos i matollars mediterranis.\nEls ecosistemes terrestres mediterranis a banda d'haver-se d'adaptar a un fort dèficit hídric durant l'estació càlida estan sovint creixent sobre sòls pobres en nutrients. Així, per exemple, experiments de fertilització en boscos i matollars mediterranis han permès observar que el fòsfor i el nitrogen poden ser també limitants per al creixement de les plantes. En la nostra àrea mediterrània són bastant freqüents els sòls desenvolupats sobre roques calcàries que, en ser rics en carbonats càlcics, retenen el fòsfor per la formació de fosfats càlcics, fent difícil la solubilització dels fosfats i per tant la seva disponibilitat pels vegetals. Així doncs, la pobresa en fòsfor i nitrogen dels nostres sols agreuja l'efecte de la manca d'aigua, puix la manca de nitrogen i fòsfor dificulta l'ús eficient de l'aigua ja de per si escassa. Per tant, si la planta està mal nodrida no pot treure tot el profit a l'aigua de la que disposa. Conseqüentment, en ambients mediterranis un efecte negatiu del canvi climàtic sobre la disponibilitat de nitrogen i fòsfor als sòls pot agreujar l'efecte directe i negatiu que de per si pot tenir la pròpia disminució de la disponibilitat hídrica si les projeccions dels models climàtics esdevenen realitat.\nEn aquest context, la Unitat d'ecologia global CREAF-CEAB-CSIC ha vingut investigant els efectes que els nivells de reducció en la humitat del sòl projectats pels models climàtics poden tenir sobre la dinàmica del nitrogen i del fòsfor al sòl. Aquests estudis s'han desenvolupat dins d'un marc més ampli com és l'estudi de la dinàmica del N i del P en tot l'ecosistema per poder escatir que pot passar amb aquests dos elements de forma global.\nLes investigacions han permès concloure que la reducció de disponibilitat hídrica al sòl disminueix l'activitat enzimàtica tot alentint així la mineralització de la matèria orgànica i per tant el reciclatge dels nutrients i tot disminuint, per tant, la seva posterior disponibilitat per les plantes. Tanmateix a aquest efecte cal afegir-hi un descens del fòsfor a la biomassa. Aquests resultats porten a un escenari de pèrdua de la capacitat de retenció d'aquests element en l'ecosistema per la seva acumulació al sòl en formes no disponibles pels vegetals. En conseqüència i puix el fòsfor és important per a un ús eficient de l'aigua per part de les plantes, es produeix una pèrdua de la capacitat d'usar l'aigua eficientment, fet especialment preocupant quan precisament la causa de tot això és l'augment de l'escassetat d'aigua.\nPer tant els resultats mostren un doble efecte negatiu del descens de la disponibilitat de l'aigua en els nostres ecosistemes terrestres: un de directe degut al propi increment de l'eixut i un d'indirecte a través del descens de la disponibilitat de nitrogen i principalment fòsfor i de la pèrdua de la capacitat de retenir el fòsfor a l'ecosistema implicant una pèrdua en la capacitat de usar eficientment l'aigua que pugui haver-hi.


Feliu Formosa presenta a Lleida la seva autoantologia, "Papallona de l’ombra" - TOTLLEIDA\nFeliu Formosa presenta a Lleida la seva autoantologia, "Papallona de l’ombra"\nEl llibre, publicat per Pagès Editors, repassa dotze llibres de poemes justament quan el poeta acaba de fer els vuitanta-tres anys.\nLleida, 14 juny.- El traductor, dramaturg, poeta, professor d’art dramàtic i actor català Feliu Formosa Papallona ha presentat a Lleida el llibre Papallona de l’ombra, una tria personal, una revisió feta pel mateix autor a una trajectòria i una vocació literària que abraça gairebé mig segle d’impuls creador.\nEl llibre, publicat per Pagès Editors, repassa dotze llibres de poemes\njustament quan el poeta acaba de fer els vuitanta-tres anys. Triar suposa haver d’abandonar coses, però també implica, necessàriament, una mirada crítica vers allò que s’ha fet, un cert despullament que indica quines coses, quins poemes, sobreviuen a la més radical de totes les eleccions: la que dicta la guillotina del temps.\nPapallona de l’ombra és un volum que aplega, doncs, alguns dels poemes que Formosa ha anat escrivint al llarg d’una carrera de fons de quaranta-cinc anys.\nEn concret, inclou 118 poemes dividits en 11 capítols, acompanyats d’un\npròleg d’Àngels Marzo i 14 il·lustracions de l’artista català Albert Novellon.\nEls temes dels poemes són, entre altres, l’amor, la relació amb l’altre i la mort.\nEl mateix Formosa ha explicat avui, durant la roda de premsa celebrada a\nPagès Editors, que, tot i la seva basta obra poètica, ell es considera “un poeta ocasional”. “Lo meu és el teatre. Continuo considerant-me un home de teatre, tot i que el que ara sosté la meva personalitat literària es el fet de traduir contínuament. La poesia per mi va sorgir d’una necessitat de traslladar a una altra esfera de comunicació una història anterior. Va arribar un moment en el qual necessitava saber qui era jo. Per això el meu primer llibre de poemes va ser un resum de qui era jo a nivell històric i cultural. Jo escric a partir de la cultura i de les meves experiències personals, com el llibre que em va sortir després de la pèrdua de la meva dona, que per alguns és el meu millor llibre de poemes. Tot això està dins de Papallona de l’ombra, que per mi és un llibre preciós”, ha explicat.\nLa col·lecció ‘La Suda. Tria personal’\nPapallona de l’ombra és el número 1 de la col·lecció ‘La Suda. Tria personal’,\ndirigida pels poetes Àngels Marzo i Xavier Macià. La previsió és poder\npublicar tres volums a l’any, dins d’aquesta col·lecció que es planteja com un\nhomenatge a figures inqüestionables dins la poesia catalana. Segons ha explicat avui Macià, entre els noms ja confirmats que formaran part d’aquesta\ncol·lecció hi ha Àlex Susanna i Josep Lluís Aguiló.\nFeliu Formosa (Sabadell, 1934). Poeta, traductor i professor d’art dramàtic. Va estudiar filologia romànica a la Universitat de Barcelona i amplià els estudis a Heidelberg (Alemanya). Destacà pels seus treballs sobre germanística. Ha traduït obres dramàtiques, de poesia, narrativa i assaig. Ha rebut diversos guardons i distincions, entre els quals destaca el Premi Carles Riba de poesia per Llibre dels viatges (1972), el Premi Crítica Serra d’Or de memòries per El present vulnerable (1980), el Premi Lletra d’Or per Semblança (1987), el Premi Nacional de traducció de les Lletres Espanyoles concedit pel Ministeri de Cultura (1994), el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes (2005). El 1988 va rebre la Creu de Sant Jordi, el 2007 el Premi Nacional de Teatre i el 2012 va la Medalla de la Ciutat de Sabadell al Mèrit Cultural.


L'Experiència Fotogràfica Internacional dels Monuments és un concurs de fotografia i patrimoni adreçat als joves, que té per objectiu apropar-los al patrimoni monumental, per tal que el coneguin, el valorin i el gaudeixin.\nAmb la complicitat dels centres docents, l'EFIM proposa que els alumnes de secundària, de fins a 20 anys, tinguin l'ocasió de mirar des de la seva experiència el patrimoni i que construeixin el seu propi relat amb un llenguatge creatiu.\nEn la seva dimensió internacional ha estat coordinat i liderat per la Generalitat de Catalunya i ha comptat des dels inicis amb l'apadrinament del Consell d'Europa. Des de l'any 1996 han participat a la vora de 300.000 joves provinents de setanta-sis països de tot el món que han obtingut més d'un milió i mig de fotografies.\nPer aquests valors, l'any 2008 l'EFIM va rebre la Medalla de Patrimoni Cultural de la Unió Europea – Premi Europa Nostra.\nEls interessats en participar-hi, podeu trobar més informació (bases, premis, dates, etc...) al següent enllaç:\nPublicat per Dibuix. IES Ernest Lluch a 10.2.17


Changing, again: Dinar amb (des)coneguts\nPublicat per Albert a 12:11 a. m.\nAquesta gent, els (des)coneguts no evoluciona Albert i tú sí o, al menys no acabes de trobar.te a gust amb aquesta rutina, cosa que trobo més interesant. Peró també penso que, com a tot arreu, s'ha de rebuscar i triar...potser sí que havia gent a la taula que es trobés com tu....encertar qui, aixó és lo divertit...\nBuff.. aquest post és súper-interessant. Descrius amb molt encert aquesta sensació d'estar amb algú que representa que coneixes molt bé però que és un perfecte estrany...\nA mi aquest tipus de trobades d'ex-companys sempre em fan sentir ben estranya.\nQuè se suposa que hauria de dir a les cabrones que em van amargar l'existència perquè jo era baixeta i elles als 10 anys ja eren altes com jirafes?\nHe de comportar-me com una persona racional i pensar que allò eren criaturades i que ara ja tots som grans i que tot és diferent?\nQuè voleu que us digui, a mi encara se'm regira la bilis cada vegada que les veig pel carrer...\nEstic amb la grigri, molt interessant!\nNo se si aquestes trobades les has anat repetint cada x temps. Si deixes passar, diguem, per exemple, 20 anys, la sensació és encara més extrema, tant la de familiaritat (una mena de bagul que de cop s'obre i t'acosta vertiginosament cares d'extranys que no ho són, i si ho són), com la de distància. Com diu la grigri, si ja la tenies, segueix estant. Si te'n van fer moltes, et ve de gust tornar-les-hi, i al cap del vespre acabes repetint o encaixant per enèsima vegada aquell comentari borde, aquell estirabot... tornes a casa pensant "quí em manava anar-hi".\nPerò es clar, és que a mi la gent (i no és nou) m'agrada "lo justet".\nSempre evolucionem paral·lelament; les tangencials amb els anys són de vegades una anècdota.\nCom a curiositat comentar que no tinc contactes amb la gent del meu passat de juventud, aspecte que no enyoro encara què de vegades hi penso: què s'haurà fet d'aquell/aquella...\njejejeje que bona xurri!!\nPotser és un símptoma que patim els bloggers això de que la gent ens agradi "lo justet"?? O potser és l'edat???\nNo ho sé, però jo també penso bastant com tu. Gent: la justa i ben triadeta!!!\nEl que expliques coincideix molt amb el que darrerament m'han explicat amics meus. Però de fet no cal esperar-se al 30itants per a tenir aquesta sensació. Quan devia estar fent la carrera vam fer un sopar (multitudinari) de la gent que havíem anat a l'escola fins al 18 anys i realment ja es veien moltes diferències. Suposo que lo xungo està en que en un inici tens coses de què parlar, però no surten del treballes? tens parella? tens fills? els teus pares com estan? i para de comptar perquè no pots aprofundir més, ja no ets el que eres quan estaves a l'escola... i en realitat se te'n refot el que han fet a la vida, perquè tu ja tens la teva i amb prous problemes. En realitat crec que finalment se't queda una sensació de superficialitat que fa mal, perquè recordes aquells anys amb tantes coses bones que la trobada aquesta et fa tocar de peus a terra.\nNo sabia per on agafar-m'hi, fins que he vist la dialèctica de la qüestió.\nTesi: no m'agrada massa la gent, en general. M'agrada la solitud.\nAntitesi: no agrado gaire la gent. M'aboquen a la solitud.\nS'accepten propostes de síntesi.\nA veure una síntesi possible: Jo em considero social, però no sociable. Fa?\nArs, doncs no està gens malament la teva proposta. Hi dono voltes.\nÉs fals que HAGUEM D'AGRADAR A TOTHOM. És FALS. Completament fals. i els solitaris, socials però no sociables, encara agradem menys. Apunta-ho!!!


Gästehaus Oberland Wallgau Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nZugspitzstr. 15, Wallgau, Wallgau, Alemanya, 82499 - Veure al mapa\nApartament Estàndard amb Vista sobre la Muntanya (Standard Apartment with Mountain View)\nApartament amb Vista sobre la Muntanya (Superior Apartment with Mountain View)\nConvenientment situat a Wallgau, Gästehaus Oberland és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Wallgau. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Gästehaus Oberland sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, solàrium, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gästehaus Oberland és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Wallgau.\nTots els tipus de viatgers (55) Parelles (41) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (2) Grups (2)