Search Results - "Memling, Hans,"\nShowing 1 - 20 results of 30 for search '"Memling, Hans,"' Skip to content\nSearch: "Memling, Hans,"\nChristian saints in art 2 Malerei 2 maalikunst 2 maalikunstnikud 2 madalmaade 2 Altars 1 Dom zu Lübeck (Germany) 1 more ... Maître de Flémalle (14..-14..) 1 Memling, Hans 1 Memling, Hans (1430?-1494) 1 Memling, Hans (1433?-1494) 1 Memling, Hans (1433?-1494) -- Critique et interprétation 1 Passionsaltar des Heinrich Greverade 1 Peintres -- Flandre 1 altarimaal 1 altars 1 desková malba 1 oltáře 1 panel painting 1 portreed 1 sacred art 1 sakraalkunst 1 sakrální umění 1 triptühhonid 1 less ...\nShowing 1 - 20 results of 30 for search '"Memling, Hans,"', query time: 0.27s\nHans Memling und dessen Altarschrein im Dom zu Lub̈eck Mit einem Plane des Altarschreins\nSubjects: '; “...Memling, Hans (DE-588)118580647 (DE-12)14018 swd...”\nHans Memling und dessen Altarschrein im Dom zu Lübeck, Mit einem Plane des Altarschreins\nby Gaedertz Th.\nSubjects: '; “...Memling Hans...”\nHans Memling und dessen Altarschrein im Dom zu Lub̈eck : Mit einem Plane des Altarschreins.\nby Gaedertz, Theodor 1815-1903\nSubjects: '; “...Memling, Hans 1430-1494 (DE-588)118580647 gnd...”\nSept Études pour servir à l'Histoire de Hans Memling ...\nby Wauters A. J.\nKunststudien. Heft V. 8., Roger van Brügge. 9., Gemälde Memling's. 10., Das Werk von J. A. Wauters "Hans Memling"\nSubjects: '; “...Memling, Hans (1433?-1494)...”\nby Kaemmerer, Ludwig\nMemling Memling /\nSubjects: '; “...Memling, Hans, ok.1433-1494 Likovne monografije. ssg...”\nSubjects: '; “...Memling, Hans (DE-588)118580647 (DE-355)12600 swd...”\nSubjects: '; “...Memling, Hans, ca 1433-1494....”\nSubjects: '; “...Memling, Hans <1430?-1494>...”\nby Kaemmerer, Ludwig Joachim Karl 1862-1938\nSubjects: '; “...Memling, Hans 1433?-1494...”\nSubjects: '; “...Memling, Hans (1433?-1494) -- Critique et interprétation...”\nSubjects: '; “...(DE-601)079375251 (DE-588)118580647 Memling, Hans 1430-1494 gnd...”\nSubjects: '; “...Memling, Hans, ca 1433-1494...”\nby Kämmerer, Ludwig\nSubjects: '; “...(DE-588)118580647 (DE-576)162197942 gnd Memling, Hans 1430-1494...”\nby Bock, Franz\nMemling des Meisters Gemälde in 197 Abbildungen\nby Memling, Hans 1430-1494\nMemling : des Meisters Gemälde : in 197 Abbildungen /\nby Memling, Hans, u.1433-1494.\nSubjects: '; “...Memling, Hans, u.1433-1494....”\nby Memling, Hans, ca 1433-1494.\n6 Universitätsbibliothek der Humboldt-Universität zu Berlin 4 University Library of Regensburg 3 Bavarian State Library 3 Library service of the University of Strasbourg 2 The Royal Library, the National Library and Copenhagen University Library 2 National Library of Estonia more ... 2 National Library of Sweden - Kungliga biblioteket 2 Uppsala University Library 1 Basel University Library 1 Bibliothèque Nationale et Universitaire de Strasbourg 1 University Library of Greifswald 1 Library of the Academy of Sciences of the Czech Republic 1 National and University Library, Slovenia 1 Saxon State and University Library see all ... less ...\n7 Memling, Hans 1430-1494 4 Kaemmerer, Ludwig 3 Memling, Hans, 1430-1494 2 Kaemmerer, Ludwig 1862-1938 2 Lambotte, Paul 1862-1939 2 Memling, Hans more ... 2 Memling, Hans, ca 1433-1494 1 Baldass, Ludwig, 1887-1963 1 Bock, Franz 1 Gaedertz Th 1 Gaedertz, Theodor 1 Gaedertz, Theodor 1815-1903 1 Kaemmerer, Ludwig Joachim Karl 1862-1938 1 Kämmerer, Ludwig 1 Memling, Hans, u.1433-1494 1 Rothes, Walter 1873-1933 1 Schröder, Hans 1 Voll, Karl 18.07.1867-25.12.1917 1 Voll, Karl, 1867-1917 1 Voll, Karl, 1867-1917, 1 Wauters A. J. see all ... less ...\n24 German 1 Dutch 1 English 1 French\n3 Bildband 2 kunstialbumid 1 Likovne monografije 1 biograafiad 1 texts 1 texty\n9 1430-1494 4 ca 1433-1494 2 u.1433-1494 1 1433-1494 1 1433?-1494 1 ok.1433-1494\n1 Brugge 1 Lübeck (Německo) 1 Lübeck Region (Germany)


«La comunitat de llengua i cultura catalanes constitueix, amb tota evidència, una nació que mereix un reconeixement igualitari en el marc dels estats respectius en què s’inscriu, i també en el marc de la Unió Europea i de les Nacions Unides». Així ho recull la Declaració que l’Institut d’Estudis Catalans ha fet pública avui, dijous 3 de febrer, la qual també afirma que «cadascun dels territoris en què es troba actualment fragmentada aquesta nació té el dret legítim i inalienable de decidir de quin estat vol formar part, tant si és l’Estat en què ara s’inscriu com si aspira a la construcció d’un estat específic diferent. Cap acció democràtica legítima no pot contradir i menys encara criminalitzar aquest dret dels ciutadans catalans. Ningú, en un marc polític democràtic, no pot decidir quina ha de ser la nació dels altres».\nLa Declaració de l’IEC crida l’atenció sobre l’actual conjuntura excepcional, en què coincideixen les tendències pròpies del procés de mundialització i les pressions de les majories estatals envers una homogeneïtzació lingüística i cultural, contrària als principis de diversitat cultural que propugnen els tractats internacionals i declaracions de la Unió Europea i de les Nacions Unides. «La involució política de l’Estat autonòmic espanyol mostra cada vegada tendències més adverses a la igualtat, tant en la consideració política de les nacionalitats i el respecte de la pluralitat lingüística i cultural, com en els sistema de finançament o en les inversions estatals». Per l’Institut, «aquesta situació posa en perill el nostre futur col·lectiu i l’esforç de cohesió de tota la nostra societat, i molt especialment del sistema educatiu, amb vista a integrar inclusivament en català i castellà milions de persones arribades d’altres terres de llengües i cultures diverses».\nAquesta declaració s’adreça, en primer terme, al poble català «perquè sàpiga amb tota certesa que l’assisteixen els principis universals de justícia i no dubti a reclamar els seus drets d’autodeterminació i autogovern amb tota l’energia i la constància que calgui dins el marc cívic de la democràcia». La Declaració també s’adreça als representants polítics i a les institucions d’autogovern «perquè assumeixin i mantinguin aquests drets i maldin en la consecució d’un estatus igualitari, dins o fora del marc estatal actual i en el context de la comunitat internacional». Pel que fa a la Unió Europea i a les Nacions Unides, se’ls demana que «es comprometin activament amb els principis que proclamen sobre el respecte igualitari de la diversitat lingüística, cultural i nacional».\nL’Institut d’Estudis Catalans, com a primera corporació acadèmica de les terres de llengua i cultura catalanes, fa aquesta crida amb la voluntat de «contribuir a un context internacional favorable per a totes les llengües i cultures del món, sabent que la nostra comunitat és un indicador de les polítiques de respecte de la diversitat».


Cuatro gozos con polifonía de Joan Baptista Comes (Partitura) - Tritó Edicions\nCuatro gozos con polifonía Joan Baptista Comes (1582 - 1643) (bio) No hay ninguna opinión. Sé el primero.\nÉpoca:Música del Siglo XX----Compositor:Joan Baptista Comes (1582 - 1643) (bio)Instrumentación:cuatro vocesPrólogo:Manuel PalauEditorial:Institut Valencià de la MúsicaNúm. páginas:20Ref:DP01724Contenido:Gozos a Nuestra Señora de la AntiguaGozo a San Vicente FerrerGozos a San MauroGozos al Santo Angel custodio Opinión de otros usuarios\nPrecio por los dos:\t23,10 €\nAñadir a la cesta\tCuatro gozos con polifonía\tde Joan Baptista Comes 8,58 €\nLamentationes Jeremiaeu Prophetae\tde Joan Baptista Comes 14,52 €\nLamentationes Jeremiaeu ProphetaeJoan Baptista ComesPrecio: 14,52 €Poner en la CestaPues que tanto bien tenemos. Danzas del Santísimo Corpus Christi.-Antonio de Cabezón,Joan Baptista ComesPues que tanto bien tenemos. Danzas del Santísimo Corpus Christi.Antonio de CabezónJoan Baptista ComesPrecio: 0,01 €Poner en la CestaJoan Baptista Comes: In Festo Corporis ChristiFrancisco GuerreroJoan Baptista ComesTomás Luis de VictoriaAndreu PerisPrecio: 14,52 €Poner en la CestaIn Nativitate DominiJoan Baptista Comes(1)Precio: 14,52 €Poner en la Cesta\nEl órgano de la Pobla de CérvolesAntonio SolerAntonio de CabezónSebastián Aguilera de HerediaJosé Ximénez [Jiménez]Pablo BrunaFrancisco Correa de ArauxoPrecio: 18,15 €Poner en la CestaGaudí’umJuanjo ColomerEnrique Sanz BurgueteCésar CanoJosé Luis TurinaRicardo ClimentAgustí Fernández(1)Precio: 18,15 €Poner en la CestaObra completa para piano, vol. 2Ricard Lamote de GrignonPrecio: 18,15 €Poner en la CestaIn memoriam Joaquim HomsJoaquim HomsPrecio: 18,15 €Poner en la Cesta\nInicioTiendaPartituraCuatro gozos con polifonía Llámanos 933 426 175 Noticias y blog


Pax 5/57 - TOTAL 674 Propiedades\nTrasteiro - Calafell (La Platja de Calafell) , Superficie Construída 270m2, 10 Distancia ao mar.\n- Calafell (Calafell Poble) , 62m2, Distancia ao mar 1 Km..\n- Segur de Calafell (Segur de dalt) , 616m2, Distancia ao mar 2.5 Km., Urbanización.\n- Cunit (Los Rosales) , 1430m2, Distancia ao mar 6 Km..\n- Cunit (Els Jardins) , 408m2, Distancia ao mar 3.5 Km..\n- Bellvei , Superficie Construída 40m2, 14m2, 2 Habitacións, 1 Baños, Distancia ao mar 5 Km..\n- Bellvei (BARONIA DEL MAR) , Superficie Construída 55m2, 2 Habitacións, 1 Baños, Distancia ao mar 3 Km..\n- Segur de Calafell (Segur de dalt) , 623m2, Distancia ao mar 5 Km., Urbanización.\n- Bellvei (Baronia de mar) , Superficie Construída 45m2, 3m2, 2 Habitacións, 1 Baños, Distancia ao...\n- Bellvei (BARONIA DEL MAR) , Superficie Construída 45m2, 10m2, 2 Habitacións, 1 Baños, Distancia...\n- Segur de Calafell (Segur de dalt) , 606m2, Distancia ao mar 2 Km..


Pròtesi dental i Rehabilitació maxil·lofacial | Hospital Odontològic UB\nLa pròtesi dental és una estructura metàl·lica amb diverses dents artificials que s'ancora a les dents i serveix per a reposar les peces absents o estructures òssies que s'han reabsorbit al llarg del temps amb la pèrdua de les dents naturals. Mitjançant aquests dispositius protètics, es restableix la masticació, la deglució, la parla i l'estètica dels pacients.\nQuina pròtesi trobem?\nLes pròtesis dentals ofereixen una solució molt còmoda i efectiva per a milions de pacients anualment a tot el món. Però cada persona, per les seves característiques físiques i fisiològiques, requereix d'una solució específica i personalitzada:\nPròtesis parcialment amovibles: Com el seu propi nom indica, són tractaments restauradors que es dissenyen i fabriquen perquè el pacient pugui col·locar-la i treure-la quan el necessiti, facilitant la seva higiene. Són unes pròtesis que van fortament ancorades sobre una barra o botó, però que el pacient pot treure's per si mateix, per això es consideren amovibles. La paraula parcial fa referència al fet que són estructures que no abasten tota l'extensió de la boca: solament les zones amb absència dental.\nPròtesis completament amovibles: Són unes pròtesis àmpliament usades entre els ancians que han perdut totes les dents. Són pròtesi que sí que abasten tota l'extensió de la boca. Es van fer molt populars gràcies a l'alta compatibilitat que presenten i l'absència de contraindicacions. Poden ser de plàstic i niló. Sense importar el material de fabricació, aquest tipus de pròtesi usen el principi de la ventosa per a sostenir-se en la boca. A diferència de les parcialment amovibles, la fixació no sempre és total. Per tant, sempre que sigui possible i existeixi algun punt de suport (quedi alguna dent en la boca del pacient), s'optarà per les pròtesis parcialment amovibles.\nPròtesis fixes sobre dents: També conegudes com a pont dental fix. Com el mateix nom indica, no són amovibles. Són un tipus de pròtesi que es recolza sobre les dents sanes que el pacient encara conserva. Normalment substitueixen a dents adjacents perdudes. Ofereixen una gran resistència i durabilitat, i mantenen un bon aspecte amb el pas del temps. També són molt més fàcils de netejar que les pròtesis dentals amovibles. No obstant això, resulta un tractament més invasiu que les altres tècniques de restauració dental, ja que cal tallar dents sanes. D'altra banda, en ser una tècnica més econòmica que la implantologia, es converteix en una bona alternativa per a persones amb pressupostos més ajustats.\nPròtesis fixes sobre implants: Es tracta de les pròtesis dentals d'arcada completa que van cimentadas o cargolades sobre sis o vuit implants osteointegrats (integrats en l'os de la mandíbula). Són pròtesi que van fixades a la boca del pacient, per la qual cosa, a diferència d'altres pròtesis, aquestes no es poden treure. Aquestes pròtesis són 100% personalitzades i solen estar fetes de metall-ceràmica, un material molt similar a la porcellana. Les corones es fabriquen amb zirconi, un material gairebé tan dur com el diamant, que presenta una major resistència al desgast i un aspecte molt més natural. Per totes aquestes raons s'estan convertint en les pròtesis més populars.\nPròtesis amovibles mucoimplantosoportada: Aquest tipus de pròtesi funciona com a combinació de diversos mètodes ja citats, als quals a més li afegeixen la subjecció a diversos implants. S'aplica en casos en els quals no sigui possible rehabilitar tota la boca amb implants perquè el pacient no compta amb la quantitat d'os necessària. La tècnica passa per col·locar dues o més implants en la mandíbula inferior o quatre, en la superior. La pròtesi es fixa sobre aquests implants, donant llibertat al pacient de posar-la i treure-la segons ho desitgi. L'avantatge principal és que, en anar col·locada sobre aquests implants, la pròtesi queda bé subjecta i no es mou.\nQuant temps duren les pròtesis?\nLes pròtesis dentals poden durar entre cinc i deu anys. Igual que ocorre amb les dents naturals, les dentadures postisses també es gasten amb el temps. A més, el teixit de la boca experimenta canvis constants, per la qual cosa requereixen d'ajustos periòdics.\nUn usuari de pròtesi ha d'acudir a l'odontòleg almenys una vegada a l'any per a supervisar que la dentadura no ha sofert cap desajustament i, per tant, que tot continua funcionant correctament.\nPauta de cura\nCom tenir cura de les pròtesis?\nEn ser un aparell que es porta per períodes prolongats, ha d'existir una bona educació pel que fa a la seva cura i neteja diària, amb la finalitat d'evitar conseqüències majors:\nRentar i fer massatges sobre la mucosa coberta per la pròtesi (amovibles), és a dir, netejar les genives i paladar dues vegades al dia amb un raspall suau.\nRaspallar les pròtesis diàriament i complementar-ho amb l'ús de comprimits netejadors (en pròtesis amovibles) per retirar la placa bacteriana que s'hagi acumulat en la pròtesi durant el dia, a més d'eliminar la tinció de te, cafè o tabac.\nNetejar el dors de la llengua amb un netejador lingual.\nMantenir la pròtesi humida en tot moment.\n(!) Recomanem anar amb especial cura durant la realització d'aquesta pràctica diària, perquè les pròtesis són peces delicades que poden trencar-se si cauen a terra. En cas que es trenquin, s'esquerdin o s'afluixin, cal visitar a l'odontòleg. No és aconsellable tractar d'ajustar-les un mateix.\nPròtesi i rehabilitació maxil·lofacial a l'Hospital Odontològic Universitat de Barcelona\nDes del departament de Rehabilitació Maxil·lofacial de l'Hospital Odontològic, tenim la responsabilitat d'assumir la labor de restauració dental i maxil·lofacial amb la finalitat de contribuir a la millora de la qualitat de vida dels nostres pacients. La innovació tècnica, sumat a l'àmplia experiència i la constant actualització de l'equip en matèria protètica, podem avançar-nos a les necessitats dels nostres clients i donar-los solucions racionals, meditades i personalitzades als problemes reals que presentin.\nNecessites una pròtesi dental?


Premis Goya amb CinemaScupe | Afán de Plan\nPremis Goya amb CinemaScupe\nLa nit del dissabte, 7 de febrer, serà la gala dels 29 Premis Goya. No sabem si han pensat donar-li un toc reivindicatiu, si Dani Rovira es lluirà tant fent de presentador com Manel Fuentes l’any passat, o si ens han preparat un altre qüestionable numeret musical… Sabent el malèfic pla dels xics de CinemaScupe, quasi preferim que aquesta festa del cinema espanyol traspue excés i coentor, i així riure’ns ben a gust amb els comentaris en directe, minut a minut, d’aquest trio que ja s’atreveix amb tot.\nSabem que La Isla Mínima o El Niño tenen moltes nominacions, i que dins de la candidatura a Millor Pel·lícula Iberoamericana hem de creuar els dits perquè La distancia más larga, de Claudia Pinto (cineasta veneçolana establida a València) està entre les quatre nominades, i és un llargmetratge boníssim, per cert.\nAltres coses a tindre en compte: el ministre Wert ha confirmat assistència. Penélope Cruz també s’apunta i, a més, donarà un premi.\nImagineu-vos eixa catifa roja comentada per Raúl Salazar, Javi Bóinez i Sixto Garcia…\nBé, situem-nos. Dissabte 7 de febrer, 22:00 hores. Rivendel Restobar. 29 Gala Premis Goya comentada minut a minut a l’estil CinemaScupe. Públic apostant per les pel·lis guanyadores. Soparet i cerveseta. Entrada lliure. Tens un pla millor?\nCinema, Miscel·lània, Plans


Dimarts es farà la reunió sobre el Casal Municipal d’aquest estiu\nEl servei municipal de Casal d’Estiu ja està en marxa. Tant és així que aquest proper dimarts dia 26 es farà la reunió informativa per explicar com serà l’edició d’enguany.\nLa trobada informativa es farà al teatre municipal en dos torns diferents, un a les 5 i l’altre a tres quarts de 6 de la tarda, per facilitar la presència de totes les famílies interessades.\nEn aquesta reunió es donarà la informació sobre les dates, l’espai, els serveis i els preus de l’edició d’enguany.\nLa tècnica d’educació de Palafolls, Anna Rovira explica que la reunió donarà la informació bàsica del servei i es fa a l’abril per donar les explicacions sobre terminis i documentació.\nEn aquest sentit, el casal es farà els mesos de juliol i agost i manté els preus de l’edició de l’any passat. Es preveuen torns de matí i tarda, sempre segons la demanda, tot i que fa uns anys que no es s’acaba oferint a la tarda per manca de sol·licituds. També es manté la possibilitat de poder contractar el servei per quinzenes.\nPer assistir a la reunió no cal reservar plaça, simplement assistir a l’hora desitjada al teatre per escoltar les explicacions de l’organització.\nL’any passat es va arribar a les 200 places per quinzena al mes de juliol, mentre que a l’agost hi va haver 120 places la primera quinzena i 80 la segona.\nUn any més, el servei del casal estarà delegat a l’empresa Anncon i, segons informa el consistori, enguany el casal es farà a les instal·lacions de Mas Prats després que els últims anys s’hagi fet a Les Ferreries.\nArticle anteriorRestablerta la circulació de trens al Maresme Nord\nArticle següentL’expresident Quim Torra escriu un article d’opinió a la revista Vilelles


Campsite Joncar Mar in Roses.\n+34 972256702\tOpen\nCampsite Joncar Mar, Bernat Metge 9-10, 17480 - Roses - Girona\nLatitude: 42.266486 (42º 15' 59'') North\nLength: 3.163070 (3º 9' 47'') East\nBus stop: Figueres-Girona-Barcelona, 0,5 km, destination Sarfa\nNatural park: Parc dels Aiguamolls, 6 km\nBeach: Roses, 0,1 km km\nNear river: La Muga, 8 km\nRecreational area: Port de Roses, 1,5 km\nHighway / motorway exit: Figueres, 18 km\nShopping center: Roses, 1 km\nCampsite Joncar Mar is situated in the beautiful town of Roses, just 50 metres from the beach. It has sites with electricity and free hot water all over the campsite, bungalows with capacity for 2 to 7 people, restaurant, supermarket, washing machines, swimming pool, animation for children and adults...\tCampsite - General features\nCampsite Joncar Mar - Reviews\nen revanche, les alentours (la plage, le centre ville, la baie de roses, le port...) sont magnifiques. Send your review\nCampsite Joncar Mar - Reviews and Ratings\nNosaltres hem llogat um mòbil-home aquest cap de setmana i ens ha semblat massa massificada la zona de caravanes.A part,TOT el turisme és francès,per això l'advertència del què cal fer en cas d'incendi indicada al mòdul només apareix en francès i anglès ( ni català ,ni castellà). Una altra observació: NO hi ha Parc Infantil! ,i la zona de jocs està feta un desastre! Així,doncs la relació preu-qualitat no em sembla justa.\tSend your review\nCampsite Joncar Mar, Bernat Metge 9-10, 17480 - Roses - Girona\t- KG-001250\tTravel sheet\n· Balloon trips · Beach volley · Boat trips · Bowling (14 km)\n· Children playground · Cultural trails (0,5 km)\n· Cycling · Delta-wing · Disco · Diving school (1 km)\n· Football · Golf (15 km)\n· Hunting · Karting (1 km)\n· Mini-golf · Mountain bike · Off-road trips · Paint-ball · Parachuting (7 km)\n· Paragliding · Pedal boats · Quads · Sailing (1 km)\n· Speleology · Surf · Tennis (1 km)\n· ULM · Underwater fishing · Water-ski (1 km)


Un cotxe elèctric en un dels punts de carga. /CRISTINA CALDERER\nBarcelonaTan sols el 6,5% de les noves matriculacions durant el primer semestre a Catalunya pertanyen a vehicles híbrids o elèctrics. Segons dades de l'Associació Espanyola de Fabricants d'Automòbils i Camions (Anfac), durant els sis primers mesos del 2017 es van registrar, en total, 97.455 vehicles. D'aquests, 6.333 eren híbrids o elèctrics.\nmatriculacions vehicles vehicles elèctrics cotxes híbrids Anfac Espanya Catalunya


Raïm: Syrah (50%), Cabernet Sauvignon (30%), Ull de llebre (20%)\nTornem a sortir de terres catalanes, aquest cop per anar-nos-en fins a Extremadura, a una de les bodegues que més està destacant últimament, les Bodegas Habla, fundada l'any 2000, una finca amb 200ha de vinya amb sol de pissarra, poc fèrtil, però que dona molt caràcter al raïm i en conseqüència als vins.\nAvui hem començat amb el que és, podríem dir, un dels germans petits de la saga Habla, el seu Habla del Silencio, un negre amb molt caràcter, que no queda ni molt menys per sota dels seus germans grans, els coneguts Habla, on cadascun d'ells és un vi d'una anyada i un raïm diferent.\nDe color cirera intens, visualment apreciem una llàgrima fina però abundant.\nEn nas destaquen notes de nou moscada, espècies i fruits del bosc, molt en sintonia amb el que posa a la càpsula de l'ampolla.\nDe gust suau, es continua notant l'aroma a espècies, fins i tot notem un punt picant de pebre negre, que no molesta en absolut, amb una acidesa molt correcta.\nEn general, un molt bon vi, no obstant va obtenir l'any 2014 el premi al millor vi espanyol per l'Associació Espanyola de Periodistes i Escriptors del Vi (AEPEV).\nTot i ser un vi amb una criança de 12 mesos en barrica de roure, és un vi tot terreny, apte tant per unes tapes, una bona carn a la graella o fins i tot una amanida.\nEtiquetes: Vi Negre, VT Extremadura\nRaïm: Verdejo (85%), Sauvignon blanc (15%)\nTornem a la DO Rueda, aquest cop de la ma de les bodegues Naia, nascudes al 2002 a La Seca, el bressol dels Verdejo. i que aposta naturalment per bons vins amb aquest raïm, si no vaig equivocat en la seva majoria blancs. El k-naia d'avui presenta com no, un alt percentatge de verdejo, que varia en funció de l'anyada. És el germà petit del celler, però no es queda mai enrere.\nAmb una cupatge de raïm que a casa particularment ens agrada molt, a Naia han aconseguit un vi molt refrescant, amb un color palla pàlid visualment, amb alguns reflexos verdosos, i deixa una fina llàgrima en la copa.\nEn nas es presenten aromes de fruita blanca madura, ens atreviríem a dir que a pera, i algun toc cítric.\nGustativament continuem notant la fruita blanca, molt aromàtic, amb bon cos, molt untuós però gens empalagòs, i un punt d'agulla que convida a un següent tast.\nBon acompanyant d'arrossos de peix, formatges suaus, mariscos i peixos a la planxa, tot i que tampoc desentonaria amb una fondue, o, perquè no, a copes i, això si, com sempre, en bona companyia.\nRaïm: Cabernet Sauvignon (25%), Garnatxa(75%)\nDe les caves que han creat el ja famós Xitxarel·lo, nosaltres us volem parlar avui d'un altre vi de les seves bodegues, el Vinyet.\nUn vi menys pretenciós que el xitxarel·lo, però no per això menys atractiu a l'hora de tastar-lo, i que podem trobar tant blanc, com rosat o negre. El negre del que us parlem avui, és una bona combinació de Garnatxa amb Cabernet Sauvignon, trobem que molt encertada.\nVisualment té un color teula fosc, cirera, molt intens.\nEn nas es noten aromes a fruita vermella madura, aquí coincidim plenament amb la nota de cata 'oficial' (cosa que no ens passa sovint, sempre notem menys aromes dels que diuen...)\nJa en el seu pas en boca, apreciem un vi amb un punt afruitat, però no gaire, i sedòs i amb bon cos. Ens atrevim a dir que les fruites que notem són justament de fruits vermells, del bosc, que fan d'aquest criança un vi bastant llaminer.\nA casa l'hem acompanyat amb una carn vermella a la planxa amb salsa al pebre verd, però no aniria gens malament com a company d'una fusta de formatges.


El Festival Ítaca tindrà Oques Grasses, Zoo, Rigoberta Bandini, Ana Tijoux, Suu i Cala Vento\nPublicat 22/12/2021 12:04CET\nAcollirà una quinzena d'artistes del 23 al 25 de juny del 2022\nEl Festival Ítaca celebrarà tres nits de concerts del 23 al 25 de juny del 2022 amb una quinzena d'artistes com Oques Grasses, Zoo, Rigoberta Bandini, Ana Tijoux, Suu i Cala Vento, entre d'altres.\nAquesta desena edició se celebrarà a l'Estartit (Girona) i preveu acollir 21.000 espectadors, amb una mitjana de 7.000 assistents cada nit, ha informat l'organització en un comunicat aquest dimecres.\nLa banda valenciana Zoo, Ana Tijoux i The Tyets pujaran a l'escenari el dia 23, i tancarà la nit una sessió de música electrònica a càrrec d'Asian Dub Foundation Sound System.\nEl dia 24 serà el torn d'Oques Grasses, de gira pel seu desè aniversari; Suu i Roba Estesa presentaran els seus nous treballs i també actuarà La Sra. Tomasa, Zetak i el projecte de música electrònica Pello Reparaz.\nEl festival s'acomiadarà amb la nit "més indie" amb Rigoberta Bandini, Cala Vento, Aleix Turón i Joan Delgado i Serial Killerz, i el clausuraran Joe Cabana i Jonathan Arriola a ritme de rock, dance i tecno.\nBUHOS I MARIA ARNAL I MARCEL BAGÉS\nAquests concerts d'estiu se sumen als ja anunciats pel festival: Buhos, La Fúmiga i un artista convidat encara per anunciar actuaran el 16 d'abril.\nEl programa també inclou un concert de Goran Bregovic a l'Auditori de Girona el 12 de maig i les actuacions de Maria Arnal i Marcel Bagés a l'Espai Ter de Torroella de Montgrí (Girona) el 28 del mateix mes.


Un torneig amb llista d'espera\nL’equip de l’ICG Software va vèncer ahir en la segona edició de la Ryder Cup lleidatana a l’imposar-se per 19,5 a 10,5 al d’Atlas Energia || Els professionals Gerard Piris i Toni Farreras, els capitans\n© Foto de família dels dos equips que van participar ahir en el torneig, que va guanyar l'equip d'ICG Software, que va lluir un polo verd.\nL’equip d’ICG Software va revalidar ahir el seu títol a la Ryder Cup ICG-Atlas 2017, que es va disputar a les instal·lacions del Raimat Golf Club, a l’imposar-se per 19,5 punts a 10,5 al d’Atlas Energia. El torneig, que es va estrenar l’any passat, també amb el triomf d’ICG Software, és una rèplica de la prestigiosa Ryder Cup que disputen jugadors dels Estats Units i d’Europa.\nLa competició va reunir 120 jugadors, 60 per equips, entre socis del club i personalitats procedents del món empresarial, polític, esportiu i de la comunicació. Entre els jugadors convidats no va faltar un clàssic, l’exagent futbolístic lleidatà Josep Maria Minguella. Dos jugadors professionals, Gerard Piris i Toni Farreras, van capitanejar els equips d’ICG Software i Atlas Energia, respectivament.\nLa competició la disputen cada anys els equips de les dos empreses lleidatanes, amb 60 jugadors cada un\nEl president del grup ICG, Andreu Pi, va destacar l’èxit que ha aconseguit el torneig amb només dos edicions. “És un torneig que té llista d’espera, perquè només podem acollir 120 jugadors,”, i va destacar “la il·lusió” amb la qual participen tots plegats. Per la seua part, el president d’Atlas Energia, Jsep Maria Solanes, va destacar que “la gent ve amb moltes ganes i hi ha un gran ambient. Tots volem guanyar”, va afegir.\nPiris va celebrar que la seua ciutat organitzi un torneig com aquest perquè “és una forma que la gent s’atansi al club i conegui el nostre esport” i va recordar que ara té dos setmanes per preparar el seu gran objectiu de l’any, aconseguir la Targeta Europea.\nMinguella, per la seua part, va elogiar el gran inici de temporada del Barça, que va personificar en Messi. “Canvien entrenadors, jugadors, però Messi continua sent decisiu.” No va voler polemitzar amb Josep Maria Bartomeu, que recentment va negar que li hagués advertit que Neymar se n’anava. “Neymar és història per al club i no gaire bona, pels temes judicials i per la forma com se n’ha anat.”


La finca era esplèndida... - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nLa finca era esplèndida...\nAutor:Pons i Mir, Agustí\nObra:Pere Calders, veritat oculta (p. 22-24)\nIndret:Can Maurí (Can Calders)\nLa finca era esplèndida. Construïda sobre un petit replà del primer turó que es troba a la carretera que va de Sabadell a Polinyà, ocupava fins a l'altra banda de la vall i tenia amples extensions de conreu i de bosc. A partir d'una estructura quadrangular, Josep Rusiñol s'havia gastat, segons la tradició familiar, deu mil duros per construir porxos i quadres que delimitaven l'antiga era, convertida en pati central i tancada per una bonica barana de ferro forjat. La finca produïa blat i vi i, per tant, disposava d'una era per batre, situada a la part posterior de la casa, que comunicava directament amb la pallissa i amb les estances on es guardava el gra. També disposava de premsa i cups per a la fermentació del raïm i d'un forn per coure pa. En els porxos, s'arrengleraven les habitacions dels mossos, les quadres per als cavalls, els corrals per als porcs, les gàbies de conills i el galliner. «Vivíem allunyats del món, no arribaven notícies de res del que hi passava; érem autosuficients i produíem tot el que necessitàvem: l'oli, el vi, el bestiar, els productes de l'hort. Un cop al mes -explicarà Calders- anàvem al mercat de Granollers a proveir-nos d'allò que ens mancava: cordes d'espart, llumins de sofre... anar a Granollers era tota una aventura.» Les estances eren amples i ben equipades, i una font, a mig camí del bosc, i un pou dins mateix de la casa satisfeien les necessitats d'aigua. Des de la casa, s'albirava, a l'esquerra, l'aglomerada ciutat de Sabadell, amb el campanar de la Salut en primer terme i, a la dreta, els amples turons del Vallès, aleshores encara no urbanitzats, on el verd dels arbres i l'ombra marronosa dels boscos s'alternaven i es barrejaven en un equilibri immòbil i perfecte.\nDe dia, el nen Calders jugava amb els altres nens de la casa, cosins seus o fills dels masovers, i de nit s'asseien tots a l'escó, davant la llar de foc, on els homes que havien estat treballant al camp explicaven històries d'aparicions, de fantasmes, de fets extraordinaris, «i els nens ens ho escoltàvem amb unes orelles de pam». «Durant la meva infantesa al camp -dirà a Pere Marcet- és quan vaig entrar en relació amb el relat. No sé si era per fer-nos por que ens explicaven històries d'apareguts, de cementiris, o assassinats, de crims, de robatoris, de bruixes, tota mena de truculències, que molt sovint em feien sentir por. Quan anava a dormir veia ombres per tot arreu.» I a Josep Maria Espinàs li explicava: «Anàvem a dormir amb uns llums d'oli o de carbur. Havies de pujar unes escales, hi havia tot d'ombres projectades a les parets i imagina't els nens ja impressionats pel que havien sentit. En aquesta masia hi havia unes golfes amb òlibes que hi feien nius i ratolins, sempre se sentien uns sorolls estranys que convidaven que la imaginació es desbordés.»\nEn la seva maduresa, l'escriptor donava una importància fonamental als relats que va escoltar a Can Maurí i se sorprenia d'haver de justificar la presència obsessiva del fantàstic i de l'absurd en els seus contes quan resultava que ell no havia fet res més que ser fidel a allò que de petit havia escoltat a la masia. L'estada a Can Maurí es convertirà per a Pere Calders en un referent mític fins al punt de fer-li distorsionar la realitat. «Fins que tingué nou anys visqué a pagès amb la seva mare -la qual li ensenyà d'escriure i de llegir- i amb la seva àvia», afirma Montserrat Roig en un dels «Retrats paral·lels» que li va dedicar. En una entrevista posterior, feta per Lluís Busquets Grabulosa, Pere Calders corrobora aquesta versió tot dient: «Això és cert: a pagès la mare m'ensenyà de llegir i em va guiar la mà en els primers pals i ganxos. D'escriure podria dir que algú me n'ha ensenyat si pogués estar segur de saber-ne. Records? Les aventures d'un infant en una masia: hi havia vaques, cabres, bens, gallines, animals de bast. La gent que en tenia cura... Recordo el meu primer amic, un noiet que feia de mosso. Li deien "Cornellana"... Anava amb ell a pasturar les vaques i ens pelàvem de fred.» Durant molts anys, dels llangardaixos, en Pere Calders en dirà «llagardos», i quan els amics insisteixin a assenyalar-li la incorrecció de la paraula, ell aportarà el testimoni de la parla dels pagesos de Can Maurí per justificar-ne l'ús. I afirmarà haver-se educat en el llenguatge de l'àvia, que trobava un proverbi per a cada cosa.


Hotel Rambla Figueres Figueres Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel Rambla FigueresRambla, 33, Figueres, Figueres, Espanya, 17600 - Veure al mapaExcel·lent8,3Basada en237comentarisHotel Rambla FigueresVeure més fotos"Great little family owned and run hotel I great position. Go..."ScottAustraliaVestíbulVeure més fotosVeure totes les 34 fotosExcel·lent ubicació 9,3Veure al mapa9,3UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióAquest hotel elegant està situat a la Rambla, al centre de Figueres. L'establiment ofereix Wi-Fi gratuïta, una vista magnífica sobre la Rambla i habitacions funcionals amb TV per satèl·lit i minibar.\nEl Rambla Figueres disposa d'una façana original del segle XIX, interiors moderns i habitacions amb bany privat. Algunes habitacions tenen un sofà llit.\nL'hotel serveix un esmorzar diari, amb productes fets al forn, sucs i fruita de temporada. A 5 minuts a peu trobareu molts bars, restaurants i botigues.\nL'hotel és a 400 m del famós Museu Dalí i del Museu del Joguet de Catalunya i té un taulell d'informació turística, amb informació sobre Figueres i la Costa Brava.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatCaixa forta a l'habitacióescriptoriarticles de tocadorcalefacciótelèfonassecador de cabellempolles d'aigua de cortesiaTV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsAnglèsAlemanyItaliàMostra MenysPolítiquesCity TaxFor all guest bookings with period of stay from November 1st 2012 onwards, a city tax must be paid directly to the hotel during check out for a maximum of 7 consecutive nights.5* Hotel: A city tax of 2.50 per person per night in Barcelona and Catalonia;4* Hotel: A city tax of 1.25 Euro per person per night in Barcelona (1 Euro in Catalonia);Rest of Hotels & Apartments: A city tax of 0.75 Euros per person, per night in Barcelona (0.50 Euros in Catalonia).This is an additional charge and it is NOT INCLUDED in the room rate.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu l'establiment de l'hora d'arribada prevista en cas que sigui fora de l'horari de recepció. Podeu indicar-ho a l'apartat de comentaris en fer la reserva o posant-vos en contacte amb l'establiment mitjançant la informació de contacte que surt a la confirmació de la reserva. Comentaris recents de clients\nBon hôtel situé dans le centre de figueras, sur la rambla. Très bon accueil courtois et professionnel. Chambre tranquille et propre avec petite salle de bain fonctionnelle. Tout est correct.


Condicions d'Ús - Evectra\nEn compliment de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (LSSI-CE), EVECTRA MOBILITY SERVICES SL informa que és titular del lloc web www.evectra.es. D’acord amb l’exigència de l’article 10 de l’esmentada Llei, EVECTRA MOBILITY SERVICES SL informa de les següents dades:\nEl titular d’aquest lloc web és EVECTRA MOBILITY SERVICES SL, amb CIF B65910903 i domicili social al C / PAU CLARIS 165 PLANTA 1 08037, BARCELONA, inscrita al Registre Mercantil, en el tom 43.450, foli 172, full B-429.752 i inscripció 1a. L’adreça de correu electrònic de contacte amb l’empresa és: info@evectra.es.\nLa navegació, accés i ús pel lloc web de EVECTRA MOBILITY SERVICES SL confereix la condició d’usuari, per la que s’accepten, des de la navegació pel lloc web de EVECTRA MOBILITY SERVICES SL, totes les condicions d’ús aquí establertes sense perjudici de l’aplicació de la corresponent normativa d’obligat compliment legal segons el cas.\nEl lloc web de EVECTRA MOBILITY SERVICES SL proporciona gran diversitat d’informació, serveis i dades. L’usuari assumeix la seva responsabilitat en l’ús correcte de la pàgina web. Aquesta responsabilitat s’estendrà a:\nLa veracitat i licitud de les informacions aportades per l’usuari en els formularis facilitats per EVECTRA MOBILITY SERVICES SL per l’accés a determinats continguts o serveis oferts pel web.\nL’ús de la informació, serveis i dades ofertes per EVECTRA MOBILITY SERVICES SL contràriament a allò disposat per les presents condicions, la Llei, la moral, els bons costums o l’ordre públic, o que de qualsevol altre forma pugui suposar lesió dels drets de tercers o de la mateixa funcionament del lloc web.\nEVECTRA MOBILITY SERVICES SL no es fa responsable de l’contingut dels llocs web als quals l’usuari pugui accedir a través dels enllaços establerts en el seu lloc web i declara que en cap cas procedirà a examinar o exercitar cap tipus de control sobre el contingut de altres llocs de la xarxa. Així mateix, tampoc garantirà la disponibilitat tècnica, exactitud, veracitat, validesa o legalitat de llocs aliens a la seva propietat als quals es pugui accedir per mitjà dels enllaços.\nEVECTRA MOBILITY SERVICES SL es reserva el dret a realitzar les modificacions que consideri oportunes, sense avís previ, en el contingut del seu lloc web. Tant pel que fa als continguts de la pàgina web, com en les condicions d’ús de la mateixa. Aquestes modificacions podran realitzar-se a través del seu lloc web per qualsevol forma admissible en dret i seran d’obligat compliment durant el temps en què es trobin publicades en la web i fins que no siguin modificades vàlidament per altres posteriors.\nDe conformitat amb el que estableix la normativa vigent en Protecció de Dades de Caràcter Personal, l’informem que les seves dades seran incorporades a sistema de tractament titularitat de EVECTRA MOBILITY SERVICES SL amb CIF B65910903 i domicili social situat en C / PAU CLARIS 165 PLANTA 1 08037 , BARCELONA, amb la finalitat de poder facilitar, agilitzar i complir els compromisos establerts entre ambdues parts. En compliment amb la normativa vigent, EVECTRA MOBILITY SERVICES SL informa que les dades seran conservades durant el termini estrictament necessari per complir amb els preceptes esmentats anteriorment.\nEVECTRA MOBILITY SERVICES SL informa que procedirà a tractar les dades de manera lícita, lleial, transparent, adequada, pertinent, limitada, exacta i actualitzada. És per això que EVECTRA MOBILITY SERVICES SL es compromet a adoptar totes les mesures raonables perquè aquests es suprimeixin o rectifiquin sense dilació quan siguin inexactes.\nD’acord amb els drets que li confereix l’la normativa vigent en protecció de dades podrà exercir els drets d’accés, rectificació, limitació de tractament, supressió, portabilitat i oposició a el tractament de les seves dades de caràcter personal així com de l’consentiment prestat per al tractament dels mateixos, dirigint la seva petició a l’adreça postal indicada més amunt o a l’correu electrònic info@evectra.es.\nEVECTRA MOBILITY SERVICES SL per si mateixa o com a cessionària, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de la seva pàgina web, així com dels elements continguts en la mateixa (a títol enunciatiu, imatges, so, àudio, vídeo, programari o textos; marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d’ordinador necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.), titularitat de EVECTRA MOBILITY SERVICES SL. Seran, per tant, obres protegides com a propietat intel·lectual per l’ordenament jurídic espanyol, serà d’aplicació tant la normativa espanyola i comunitària en\naquest camp, com els tractats internacionals relatius a la matèria i subscrits per Espanya. Tots els drets reservats. En virtut del que disposa la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la seva modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web, amb fins comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l’autorització de EVECTRA MOBILITY SERVICES SL.\nLa relació entre l’usuari i el prestador es regirà per la normativa vigent i d’aplicació en el territori espanyol. De sorgir qualsevol controvèrsia les parts podran sotmetre els seus conflictes a arbitratge o acudir a la jurisdicció ordinària complint amb les normes sobre jurisdicció i competència a l’respecte. EVECTRA MOBILITY SERVICES SL té el seu domicili a BARCELONA, Espanya.


ELS LECTORS QUE SI ESTIMEN ELS LLIBRES -332- JOAN CARRERAS\nL'ÀGUILA NEGRA de Joan Carreras -Premi Sant Jordi 2014-\nL’àguila negra no és una epopeia d’herois que s’oposen a la dictadura de Franco, sinó una novel·la que retrata la gent normal: la novel·la dels que van provar de viure amb entusiasme i plenitud en un país com ells, de tarannà acomodatici. Joan Carreras ens proposa un recorregut emotiu que ens porta, de sorpresa en sorpresa, des de la vaga de tramvies del 1951 fins més enllà de la gran manifestació independentista del 2012. El llibre és publicar per l'editorial Proa del Grup 62, disponible tant la versió en paper i digital.\nPresentació "L'Àguila negra" de Joan Carreras, Premi Sant Jordi 2014\nEl dimarts 24 de març tindrà lloc a Igualada la presentació de 'L'Àguila Negra' de Joan Carreras, serà a les 19:00 hores a la Sala d'Actes de la Biblioteca Central d'Igualada. Amb la presència de l'autor, l'acte serà presentat per Marina Llansana. Organitza aquesta presentació literària la Llibreria igualadina Aqualata. Col·laboradors: Editorial Proa, Omnium Cultural, Biblioteca d'Igualada.\nENTREVISTA A L'AUTOR AL 'VOLS LLEGIR?' DE RÀDIO NOVA\nJoan Carreras va ser entrevistat el dilluns dia 23 de març en el programa de llibres de Ràdio Nova, 'Vols llegir?', amb motiu de la publicació del seu llibre 'L'Àguila negra', guanyador del Premi Sant Jordi de Novel.la 2014. En aquest mateix article teniu la possibilitat d'escoltar-la:\nJoan Carreras (Barcelona, 1962) es va donar a conèixer com a narrador amb dos reculls de contes:Les oques van descalces (1990) i La bassa del gripau (1993). Després ha publicat cinc novel·les: La gran nevada (1998), Qui va matar el Floquet de Neu (2003), L’home d’origami (2009), Carretera secundària (2012) i Cafè Barcelona, premi Ciutat de Barcelona 2013. Amb la sisena, L’àguila negra, ha guanyat el premi Sant Jordi de novel·la 2014.\nSELECCIÓ DE CANÇONS DEL LLIBRE A L'SPOTIFY\nA la pàgina web de l'autor de 'L'Àguila negra', Joan Carreras, hi ha inclòs una playlist elaborada a través de l'Spotify amb una selecció de cançons que s'esmenten en el llibre. Clicant aquest enllaç hi podeu accedir-hi.\nFont/enllaç: Editorial Proa / Joan Carreras (web personal)\nArticle/post 1191 - Vols llegir? - volsllegir.cat - Ràdio Nova\n2014 2015 bibliobloc biblioteca Joan Carreras Premi Sant Jordi tardor 2014


Jurídic Archives - Rius Consultors\nDavant l’actual situació provocada per la crisi del coronavirus i la incertesa econòmica a curt termini, les empreses han hagut d’afrontar i planificar una sèrie de mesures que passen per les recomanacions realitzades pel Lluís Garcia i l’Enric Rius en relació a la previsió i gestió de la tresoreria i…\nPer tots és sabut que una de les característiques principals d’una S.L. (Societat Limitada) o, el que és el mateix, una S.R.L. (Societat de Responsabilitat Limitada) és, precisament, la limitació de responsabilitat dels socis, és a dir, la societat actua com a paraigües de forma que el patrimoni personal del…\nDavant la situació d’un envelliment progressiu de la població del nostre país he cregut oportú i necessari redactar aquest article on explicaré en que consisteix una relació convivencial d’ajuda mútua i els beneficis fiscals que comporta la seva constitució en cas de defunció d’uns dels seus membres integrants. La societat…\nUn dels principis bàsics del nostre ordenament jurídic és que una societat anònima o de responsabilitat limitada no es pot dissoldre i liquidar si té deutes pendents amb qualsevol creditor. En el supòsit de que la societat no disposi de suficient actiu per fer front a aquests deutes, la via…\nEl pacte successori és un contracte notarial que permet ordenar la successió comprometent-se amb una sola altra persona o vàries, fet que proporciona a l’hereu la tranquil·litat de que no perdrà aquesta qualitat. El testament en canvi és un document unilateral i en qualsevol moment es pot canviar sense que…\nLa Direcció General de Tributs en la seva consulta 135/19 de la Generalitat de Catalunya ha canviat el seu criteri a l’hora d’establir l’import que formarà part de la base imposable de l’Impost sobre Actes Jurídics Documentats en els supòsits de dissolució de comunitat, seguint el criteri que ja havia…\nCada vegada és més freqüent en la realitat empresarial, l’aparició d’actius sobrevinguts que resulten ser propietat de societats dissoltes i extingides en el Registre Mercantil. Aquesta situació també es pot donar en concursos conclosos per insuficiència de massa activa en els que no s’han pogut liquidar tots els actius. En…\nEn el mes de març de 2019 va entra en vigor la Llei de Secrets Empresarials. L’objectiu d’aquesta llei és protegir la confidencialitat per garantir la competitivitat de les empreses, la transferència de coneixement públic privat i de la innovació en investigació. Ser titular d’un secret empresarial permet prevenir l’obtenció, la…\nA finals de desembre de 2018 es va aprovar la Llei 11/2018 que, entre altres reformes, modifica la Llei de Societats de Capital. I un dels aspectes que s’ha modificat és el dret de separació dels socis minoritaris de les societats de capital en el supòsit que la societat no…


Pescadors d'Alçada: 18 de novembre de 2017\nBarri de pescadors el Serrallo, Tarragona Foto: Jordi Chamagué\nEl passat dissabte dia 18 de novembre vam tindre una sortida amb molt bon temps i bona mar. Aquesta vegada els ocells tenien més gana i de seguida van començar a donar-nos l’espectacle. Ja dins el port, un bon grapat de gavines vulgars amb gavians argentats, foscos i corbs marins ens van acompanyar cap a mar obert.\nQuant més fora sortíem més gavines capnegres s’afegien a la festa mentre que les vulgars anàvem quedant-se enrere. Els mascarells van ser una mica tímids al principi, però de mica en mica es van anar animant fins que van acabar lluint-se amb els seus característics picats cap a l’aigua. Les baldrigues, tant la balear com la mediterrània, també es van mostrar tímides, tot i que les vam poder anar veient al llarg de gairebé tota la sortida.\nUn paràsit gros també va fer de les seves empaitant gavians i gavines per robar-los el menjar. Els paràsits presenten un comportament de cleptoparasitisme, literalment: parasitisme per robatori. Consisteix en apropiar-se d’un material que un altre individu ha caçat o replegat, com ara l’aliment o el material del niu. A la següent foto de la Jaroa López es veu clarament com, a causa del comportament de cleptoparasitisme, el grup de gavines capnegres i vulgars fugen del paràsit gros que les empaitava.\nParàsit gros (Stercorarius skua) empaitant gavines vulgars i capnegres per cleptoparasitisme. Foto: Jaroa López\nQuan ja havíem girat i navegàvem cap a terra, la mar ens va oferir un últim regal. Un grup bastant gran de dofins molars es deixava veure prop de la barca en forma de petits grups d’uns 3-4 exemplars dispersos aquí i allà, i nadant en alguns moments en diferents direccions. Segurament es tractava d’un grup de com a mínim 20 exemplars comptats de forma simultània que s’havien dispersat per a caçar. Va ser molt maco, la gent cridava dofins en diferents direccions i en alguns moments es van apropar força a la barca.\nDofí mular (Tursiops truncatus) Foto: Jordi Chamagué\nDofí mular (Tursiops truncatus) Foto: Adolfo Camino\nDofí mular (Tursiops truncatus) Foto: Àngel Pérez\nDofí mular (Tursiops truncatus) Foto: Jaume Marlès\nDofí mular (Tursiops truncatus). Aquest exemplar presenta al lateral una col·loració atípica que fa pensar en un dofí llistat. Foto: Ricard Busquets\nDofí mular (Tursiops truncatus) Foto: Ricard Busquets\nAls que vau fer fotos dels dofins, mireu si en alguna es pot observar alguna marca (taca, cicatriu, etc.), podria ser molt interesant per a la identificació d’un exemplar en concret, tal com comento a l’entrada de l’anterior sortida del 21 d’octubre.\nDetall de l'aleta dorsal d'un dofí mular (Tursiops truncatus), on s'observen marques de dents d'altres dofins. Foto: Ricard Busquets\nUs deixo amb les magnífiques fotos de la Jaroa López, el Jordi Chamagué, l’Adolfo Camino, l'Àngel Pérez, el Jaume Marlès i el Ricard Busquets. Moltes gràcies a tots tres per compartir amb tots nosaltres!!\n≥7 Mascarells (Morus bassanus)\n2 Corbs marins emplomellats (Phalacrocorax aristotelis)\n≥20 Dofins mulars (Tursiops truncatus)\nCorb marí gros (Phalacrocorax carbo) adult Foto: Àngel Pérez\nCorb marí gros (Phalacrocorax carbo) immadur Foto: Jaroa López\nCorb marí gros (Phalacrocorax carbo), adult Foto: Jordi Chamagué\nCorb marí gros (Phalacrocorax carbo), adult Foto: jaume Marlès\nMascarells (Morus bassanus), adults amb gavians argentats, baldrigues mediterrànies i gavines vulgars. Foto: Adolfo Camino\nMascarell (Morus bassanus), immadurs, 2n o 3r hivern Foto: Ricard Busquets\nMascarell (Morus bassanus), immadurs, 2n o 3r hivern Foto: Àngel Pérez\nMascarell (Morus bassanus), adult amb gavina vulgar i capnegre. Foto: Adolfo Camino\nMascarell (Morus bassanus), 1r hivern Foto: Jaroa López\nMascarell (Morus bassanus), immadur, 2n o 3r hivern Foto: Jordi Chamagué\nParàsit gros (Stercorarius skua) Foto: Jordi Chamagué\nGavina vulgar (Chroicocephalus ridibundus) Foto: Adolfo Camino\nGavina vulgar (Chroicocephalus ridibundus), adult Foto: Àngel Pérez\nGavina capnegra (Larus melanocephalus) Foto: Jordi Chamagué\nEtiquetas: Chroicocephalus genei, Morus bassanus, Puffinus mauretanicus, Puffinus yelkouan, Stercorarius skua, Tursiops truncatus\nUnknown 20 de novembre de 2017, a les 14:23\nTambé es van veure dos corbs marins emplomallats de 1 any amb els característics panells blancs a les ales�� Gràcies per l'entrada!!!\nMatxalen 1 de desembre de 2017, a les 17:48\nMoltes gràcies a tu, Jaroa!! La teva aportació ja està introduïda!


NOTÍCIES DEL FERRE: TORNEIG JUVENIL 2014. SEMIFINALS.\nPublicat per CLUB ESPORTIU FERRERIES a 12:17


Laieta 12-62 Infantil Vermell - Unió Bàsquet Sant Adrià\nPartit teòricament senzill el que afrontavem aquesta setmana, però no volíem perdre ni una mica de l´essència de l’equip. Respectar el rival era la primera consigna per després jugar al màxim de concentrats possible, i a poder ser tancar el marcador al 5è quart era el que habíem demanat els nanos, i ho van fer.\nBona pressió a tota la pista tot i ser mes llarga del que ens és habitual, però ben posicionats, en la defensa estàtica vem estar agresius com demanavem i també ens va fer recuperar moltes pilotes, erem solidaris amb el company quan a ell el superaven. En atac erem directes i quan calia doblavem la pilota al jugador més ben posicionat si teníem que jugar en estàtic, vem saber llegir bé els espais que ens deixava el rival. I aquesta va ser la tònica durant els 40 minuts no relaxant-nos, hem d´anar sempre al màxim sigui qui sigui el rival.\nPropera setmana descans que aprofitarem per fer un amistós contra Girona Marc Gasol i poder començar a comparar a quin nivel estem amb un gran equip de cara a la segona fase i per preparar bé el següent partit contra Maresme on ens jugarem no perdre el liderat, objectiu que ens hem proposat i que espero que aconseguim\nNavas 69-72 Senior B


INSECTS. Prioninae (Long Horned Beetle). I 1833 old antique print picture\nProduct SKU: P-6-052750\n'Priones' by Engraved by Aug. Duménil, Sc (1833-34). Antique steel engraved print with original hand colouring, 26.5 x 17.5cm, 10.5 x 6.75 inches\nPrioninae (Long Horned Beetle). I


Joan Oró, l’home que mirava les estrelles\nEi, Joan, vaig baixar a veure't l'altre dia a Lleida. T'han dedicat el 2014 i per això t'han fet una exposició. A Lleida encara sona el teu nom: un Institut, un observatori astronòmic, una Fundació... Llàstima que l'exposició sigui de durada curta, fins el 7 de gener, poc promocionada i d'horaris gens idonis per visitar-la. Però molt interessant. Et mereixies més pompa, més enaltiment. Saps, Joan? Quan treballo temes com l'Univers o l'origen de la vida amb els meus alumnes sempre et menciono. Jo sí, però els llibres de text, no. Parlen de científics nord-americans, científics molt llunyans en el temps... fins i tot mencionen l'Apol·lo o el Viking, aquelles expedicions on tu vas ser una peça clau però de tu no en diuen res. El nostre país és així, sempre d'esquena a la ciència i a la investigació. Què t'he d'explicar, prou ho saps. Vas intentar canviar alguna cosa però vas veure que funcionen tan diferent als EEUU que al nostre país... I vas tornar a marxar. Mira, ben fet. Aquí necessitem un canvi de mentalitat que sembla molt llunyà. I tu navegaves a contracorrent. L'altre dia, mentre la guia explicava el que havies fet i què pensaves de tot plegat et sentia molt proper, compartíem molts pensaments, moltes inquietuds. I vaig tenir unes ganes boges de treure't d'aquells plafons i convidar-te a un cafè. I xerrar, xerrar, xerrar... moltes hores. Segur que no m'hauria cansat gens d'escoltar les teves paraules. Massa tard... La vida ens ha portat a temps diferents i, malauradament, tu ja no hi ets i els viatges al passat són impossibles. Però jo intentaré transmetre les teves idees i els teus pensaments, encara que els llibres de les escoles et passin per alt. No sé si la gent pot arribar a entendre tots els sacrificis que vas fer per arribar on vas arribar. A la NASA i puntal de la investigació als EEUU. Fins i tot et vas permetre el luxe de tirar per terra al Govern més poderós de la Terra el somni d'anunciar que s'havia trobat vida a Mart. Una mica aixafa guitarres tu, eh? Ells tan il·lusionats amb la descoberta i tu va i els dius que s'havien equivocat a l'hora de tractar les mostres. Un català de Lleida contra la gran potència. Bona aquesta! Però aquí xiulem cap a una altra banda. I què me'n dius del dia que vas sintetitzar l'adenina al laboratori? Ara els que m'estan llegint potser fan cara d'estupefacció. Adenina? De què coi parla aquesta? Però ja sabem que això s'explica a 4t d'ESO i com que la Biologia és optativa... doncs poquets podran entendre que parlo d'una de les quatre unitats fonamentals de l'ADN. Sí, allò que porta la informació de com som. Allò que molts coneixen perquè serveix per fer proves de paternitat o trobar assassins amb el pèl que van deixar al seient del darrere del cotxe. Però tornant a l'adenina... Sintetitzar una base nitrogenada al laboratori?! Redéu! I no et van donar el premi Nobel?! Quin error... Perquè amb això vas poder confirmar que la vida s'origina a partir de la reacció entre diferents molècules inorgàniques. I on eren aquestes molècules tan senzilles? Atrevit tu, eh? No se't va passar pel cap res més que dir que podien venir de l'espai, dins de cometes que s'havien estavellat a la Terra. I et van creure?!!! Primer devien pensar que no hi tocaves!! Però ves... Et devien creure. Perquè ja s'han trobat aminoàcids en restes de meteorits que ho avalarien. I saps l'última? Com t'hauria agradat... Algú ha volgut demostrar d'una vegada que tenies raó i han enviat una sonda, la Rosetta, a la superfície d'un cometa per agafar mostres i analitzar quin tipus de molècules hi dur. Deu anys més tard que marxessis d'aquest món.. Llàstima que, ara per ara, han perdut el contacte amb la sonda. A veure si la podran recuperar d'aquí uns mesos... No va acabar d'aterrar bé i s'ha malmès una pota. Ves per on, tu que vas millorar el disseny del sistema d'aterratge de les sondes perquè no tinguessin aquests problemes quan anaven a la Lluna o a Mart. Estic convençudíssima que hauries dirigit tu aquesta expedició si encara estiguessis per aquí. Ostres, doncs potser sí que faig bé en explicar als alumnes que a part d'Einstein, Copèrnic, Galileu o Hubble hi ha altres científics importants i, a més, de casa nostra. Però el nostre país és així, prou ho saps. Celebrem els èxits de lleidatans com el Marc Màrquez, un noi que volta el món amb moto, el fem un Déu. I en canvi, de tu poca gent en sap coses. Que injust és el món, oi? I que ignorants ens volen tots els que manen... Intentarem posar un granet de sorra i fer que, com a mínim, a alguns els soni el teu nom com aquell home de Lleida que un dia va marxar als EEUU i va dir que la vida potser no té ben bé un origen exclusivament terrenal ni diví. Espero retrobar-me amb tu algun dia per un d'aquests universos paral·lels i poder convidar-te a un cafè. I xerrar de tot plegat. Una abraçada, Joan, i que els cometes t'acompanyin.\nCiència Comunicació Educació Genètica Lleida\nRealment impressionant l'homenatge que li has dedicat! Magníficament narrat! I tu et queixes de no saber fer relats?!?\n10 de gener de 2015 a les 23:50\nAquest home sempre m'ha fascinat...\nIntentaré tirar-me a la poscina amb un relat!!! Però no prometo res...\n12 de gener de 2015 a les 23:30\nCròniques naturalistes ha dit…\nTens un bloc molt interessant. La veritat és que escrius molt bé i, a maés a més, fas bones fotografies. Gràcies per compartir el que saps.\n13 de gener de 2015 a les 17:27\nMoltes gràcies, Emili i Carme!\nUn bon record per en Joan Oró... M'ha agradat molt llegir-lo i realment fa falta recordar-lo. Emocionant.\n31 de gener de 2015 a les 0:27\nBirdie ha dit…\nTens un blog molt bonic i agradable. Me'l faig meu i me'l miraré sovint. Gràcies per la teva sensibilitat. Pere de Terrassa.\n31 de gener de 2015 a les 16:29\nPere, benvingut. Celebro que t'agradi el bloc i espero trobar-nos per aquí més sovint.\nCarme, sembla que l'exposició tornarà al nou Museu de Ciències de Lleida que obrirà les portes, una part, cap al mes d'abril. Una bona ocasió per retre homenatge al gran savi de casa nostra.\n8 de febrer de 2015 a les 10:43


Un dia més sense assolir cap acord\n26 setembre 2020 16:18\nDesprés de més de sis hores de reunió, patronal i jugadors continuen sense acostar posicionaments. Avui continuaran les negociacions\nLa Lliga de Futbol Professional (LFP) i l'Associació de Futbolistes Espanyols (AFE) no van assolir un acord per a la suspensió de la vaga convocada pel sindicat de futbolistes, després de sis hores de reunió celebrada a la seu del sindicat de jugadors. En la cinquena reunió, des que s'anuncià la convocatòria de vaga el passat 11 d'agost per part dels futbolistes, tant uns com d'altres varen coincidir que s'ha produït un intercanvi de posicionaments, tot i que no van parlar clarament de progressos.\nSi, per al president de la Lliga de Futbol Professional, José Luis Astiazarán, la patronal del futbol està intentant cercar "fórmules imaginatives" per solucionar el conflicte, el portaveu de l'AFE, Luis Gil, considera que la Lliga no ha cedit i que la distància entre els dos organismes "no ha canviat gaire". Entre els punts clau de la discussió hi ha la garantia dels sous dels futbolistes, passats i futurs, per part dels clubs en concurs de creditors. L'AFE ha denunciat que els clubs mantenen impagaments amb 200 jugadors a qui deuen, en total, uns 50 milions d'euros.\nLa reunió d'avui a les quatre de l'horabaixa a la seu de la Lliga de Futbol Professional, que anirà precedida de les converses en grups de treball, podria ser el punt clau per saber si la segona jornada de Primera i Segona Divisió podrà disputar-se.\nGil apuntà que l'acord continua "igual d'enfora" que el cap de setmana passat, ja que "la Lliga no ha cedit", i afegí que el sindicat està decidit a "no deixar els nostres jugadors desprotegits". Per la seva banda, Astiazarán va reconèixer que no es tracta "d'acceptar o imposar", i que els dos organismes continuaran fent feina "internament per continuar atansant posicionaments". "Encara no es pot dir que hi pugui haver Lliga. Ho estam desitjant, però ens toca solucionar les diferències", tot i que es mostrà pessimista sobre la propera jornada.


Reconeixement de Càritas d’Urgell | Peusa\nLa Comissió Permanent de Càritas diocesana d’Urgell va decidir fer un reconeixement públic a PEUSA per la seva generosa col·laboració amb l’Entitat en el Servei d’Ajuts, motiu pel qual li ha atorgat el títol d’Entitat amb cor.\nAmb aquest títol, Càritas d’Urgell agraeix a PEUSA la seva reiterada contribució a que les persones de la comarca de l’Alt Urgell amb problemes econòmics greus puguin fer front a les despeses familiars bàsiques, com la del subministrament elèctric. D’aquesta forma es reconeix públicament les accions que PEUSA realitza contra la pobresa energètica.\nPer a visualitzar aquest reconeixement, Càritas d’Urgell va organitzar el 27 d’octubre un acte al seu Centre Sant Ot de la Seu d’Urgell, que va ser presidit per l’Arquebisbe d’Urgell, Mons Joan- Enric Vives, a qui va acompanyar el director voluntari de Càritas Urgell, Josep Casanova, i tots els treballadors del centre Sant Ot i de l’empresa d’inserció de Càritas, Nougrapats. El títol el va rebre el president de PEUSA, Sr. Ventura Rebés González-Nandín, acompanyat per directius de la companyia.\nL’entitat Càritas d’Urgell ofereix un terreny comú de trobament amb tots els que volen treballar per a la defensa dels drets de la persona. Càritas ha constituït el títol Entitat amb cor amb l’objectiu d’obrir camins a la participació, per liderar la flama de la solidaritat constant i sostenible, per generar valor compartit amb el món empresarial, per secundar accions que culminin en ajudes concretes o en un increment de la consciència col·lectiva vers les persones més febles.\n5 La mobilitat sostenible


Publicat per Rita a 1:43 p. m.\nSuposo que encara hi ha molts tabús que s'haurien d'eliminar, moltes coses que haurien d'entrar a les nostres ments i que no entren.\n17 de maig de 2009, a les 14:32\njo, de petit, em preguntava que perquè m'havien de deixar de costat només pel fet d'anar a dormir i estimar a algú com jo.\nfinalment vaig arribar a la conclusió que no era jo qui tenia el problema, sinó ells, però va ser un camí llarg.\n17 de maig de 2009, a les 16:11\nEscoltes que hi ha països que penalitzen amb la pena de mort el fet de ser homosexual...i penses que encara hi ha molta lluita que cal fer en aquest sentit.\n17 de maig de 2009, a les 16:12\nJo sí que en sóc, d'homosexual, i d'entrada agraeixo que algú es prengui la molèstia de parlar-ne en el tò en que ho fas tu, Rita.\nÉs curiós com una qüestió que pertany només a l'esfera privada, és (encara avui, i a la nostra societat "oberta" i "tolerant") un problema, per moltes persones! Em sorprèn. Jo no sé si, precisament pel fet de ser gai, he après a ser tolerant amb els altres, en allò que pertany al seu univers particular i que no afecta en res la vida de terceres persones. No se m'acudiria jutjar si una parella (hetero o gai) s'ho passa bomba amb megasessions de sado, o si una persona s'ha de masturbar 15 vegades al dia per mantenir un cert equilibri psíquic. No sé si m'explico: són qüestions que afecten exclusivament a aquella/s persona/a; ja és prou complicada la vida de cadascú com per estar pendent del que fan els altres a la seva esfera privada, i a sobre jutjar-ho!\nSer gai és tan "poc jutjable" com ser ros, prim, creient o ateu, alt o baix, ocurrent, intel·ligent, badoc o expert en sushi! No entenc que, a tants, els costi tant d'entendre-ho.\nGràcies, Rita, i perdona el rollo!\n17 de maig de 2009, a les 16:18\nes una pena i una vergonya que es discrimini algu, per aqui pugui estimar.\n17 de maig de 2009, a les 16:19\nlo pijor de tot és que desgraciadament tindre formació o cultura no és cap garantía de que eixa persona no siga homofòbica,de fet,concec a algunes persones amb carrera a las que les he sentit dir,precisament aquesta setmana:"que ja n´hi ha prou amb Tele5 que es la tele del morbo i dels gais" i tot perque estaven parlant de la nova colla que ha entrat en OT.\nÉs una pena però els prejudicis no perdonen ni distingueixen entre persones formades o no,és més una qüestió de tindre la ment oberta,i de tindre una actitut de respecte de cara a la diversitat,en totes les segues formes: orientació sexual,raÇa,étnia,origen...etc....etc...\n17 de maig de 2009, a les 17:20\nTé raó troyana que els prejudicis es troben en persones molt diverses. I m'ha agradat molt el teu post. Molt ben explicat i raonat. S'ha avançat... però cal avançar encara molt més.\n17 de maig de 2009, a les 17:41\nDemanar respecte per ells ja és en si un acte de discriminació, encara que històricament se'ls ha tractat tan malament que no estem encara en una posició en la que no haguem de demanar respecte i comprensió envers la seva opció. Però demanar que es respecti una cosa implica que no se'n té, i en aquest cas, com tants altres, eh, és una immensa bajanada posar-hi qualsevol tipus de pega. Al mascle tan mascle que posa les banyes a la dona amb una joveneta se l'ha de considerar millor que un homosexual, que es posa al llit amb la persona que estima, simplement? I un rave! Cadascú és lliure de fer el que vulgui i anar-se'n al llit amb qui vulgui, i com que és cosa de cadascú, justament, doncs ningú no hi pot tenir res a dir.\nL'altre dia llegia a casa en Ferran com n'estan de discriminades les dones en moltes parts del món. En el nostre petit espai és difícil de creure que passin aquestes coses, però encara hi ha gent que practica el masclisme com a modus vivendi. Ve a ser el mateix. No a la violència, no a la discriminació de cap tipus. Som iguals, és igual què portem entre les cames, i com ho fem servir.\n17 de maig de 2009, a les 18:04\nSegur que sí, però hi ha persones que des d'entitats, institucions i religions encara fomenten aquests tabús i això és intolerable.\nSegur que va ser dur i a això em refereia quan pensava en un fill o filla. Conec històries d'amics i sé que fins arribar a una certa estabilitat no és un camí fàcil.\nUn petó fort i sentit!\nNo és cap molèstia, sinó tot el contrari. Si aquest post servís perquè encara que només fos una sola persona canviés d'opinió, ja em donaria per satisfeta.\nEvidentment que és un tema d'intimitat i prou i per tant ningú s'hi hauria de posar.\nTens tota la raó. Però em volia referir a que una persona amb formació sap que això de que és una malaltia mental és mentida i li agradi o no no hauria de mentir.\nA mi hi ha coses que no m'agraden i les accepto.\nCal respectar les persones només i potser mirar d'apropar-s'hi i conèixer-les. Segur que molts canviarien d'opinió.\nPrecisament, i expressament, reivindico respecte per les persones, siguin del sexe que siguin. I aquí hi ha dones, criatures i homosexuals, en definitiva, persones també.\nAvui he llegit que encara hi ha més de 80 països on està penalitzada i el que no sabia és que fins fa 10 anys els psiquiatres no la van treure del llistat de malalties.\nA Moscou van censurar una desfilada.\nPotser encara en el món mundial hi ha un llarg camí per recòrrer...\nEsperem que algún dia no s'hagi de celebrar el dia de l'homofòbia ni tants altres dies que hi ha instaurats en el calendari per recordar-nos que alguna cosa no va bé.\nEsperem que aquest dia arribi i que la Rita pugui escriure un post parlant com han canviat les coses en el món mundial i especialment amb aquest tema.\n17 de maig de 2009, a les 19:18\nEstic completament d'acord amb el que dius en aquest post, Rita. I, per descomptat, estic en contra de qualsevol tipus de discriminació.\n17 de maig de 2009, a les 19:23\nTinc una amiga que diu que pateix per si la seva filla s'enamora d'un negre i discriminen als seus nets... en el fons sempre és igual, la majoria pretén (no entenc molt bé per quina raó) que tothom pensi, sigui i cregui, igual que ella. Aposto per la no discriminació dels homosexuals en particular... i de tots els "diferents" en general!!!\nPer variar, no podría estar més d'acord amb tu.\nHe tingut i tinc amics homosexuals i lesbianes i són persones fantàstiques com els que no ho son (tb en diuen'straight', expressió que considero abominable). Tb hi ha capullus, eh!\nDe tota manera, d'un temps cap aquí em trobo molta gent, de la meva edat o més jove, amb diguessim un nivell de cultura que se suposa alt (universitari) que cada cop són més i més homofòbics i AAGGHHH no puc sofrir-ho!! No puc entendre-ho!!\nIntento ser tolerant, però saps, amb els intolerants em costa molt.\nRespectant els demés i els drets humans, que cadascú faci amb la seva vida el que cregui oportú... és tan difícil d'entendre això ?\n18 de maig de 2009, a les 10:19\nNo sabia que només fa 19 anys!!!! que l'OMS havia tret de la llista l'homosexualitat, que fort!!!!\nEn fi, que el món , (de vegades), canvia per a bé\n18 de maig de 2009, a les 13:50\nUn post molt constructiu, molt coherent. Jo també tinc amics gais i amigues lesbianes i penso en el procès que han hagut de seguir en la vida per poder viure sense haver de donar explicacions, per poder ser ells mateixos. I de fet ningú no n´ha de fer res perque és un tema que forma part de la intimitat de cada persona.\n18 de maig de 2009, a les 16:07\nEsta bien recordar a la gente esto, porque muchisima gente sigu pensando que un hosesual es un enfermo mental, yo no soy homosexual, y sin duda creo que estan igual de equilibrados mentalmente, esto de verdad que mucha gente no lo cree y no creen que deberían tener los mismos derechos, al margen evidentemente de lo que opinan las religiones, pero eso es otro tema yo como agnóstico quizás no soy quien para meterme con ellos (con las autoridades religiosas, en temas sexuales)\nEn fin espero que las nuevas generaciones convivan de forma normalizada en estos temas, es decir, que ni se tenga que hablar, ni referir uno a estos emas, simplemente porque estan superados.\n18 de maig de 2009, a les 19:37\nM'apunto a la causa. Si no sóm lliures per fer allò que volem... malament. Prou de posar-se en la vida dels altres! Un petó i lluita!\n18 de maig de 2009, a les 20:11\nJo també em vaig sor`prendre de saber que fins fa poc l?OMS ho considerava una malaltia!!\nCrec que tothom es mereix respecte, i no veig en què pot afectar amb qui tens relacions afectives, i què han de fer-ne els demés.\nEstic amb tot el que dius al post. Acabo de llegir " La solitud dels nombres impars". Una mica ve a explicar com persones que no encaixen amb als models que hi ha establerts ( no sé on)viuen angoixats , ells i la seves famílies,i com costa que els demés , la societat en general els accepti.\nUna mica m'hi has fet pensar.\nTant costa acceptar a tothom com a igual?\n19 de maig de 2009, a les 15:49\nLa por. La mediocritat, la diferència.\nEl nivell intelectual sovint està renyit amb el emocional.\nTan de bo algun dia pugui fer aquest post, però de moment haurem de recordar aquestes dates, a veure si fem posar vermelles algunes persones.\nSeria bo que en fóssim més que penséssim així...\nUna bona aposta!\nCoincideixo amb tu, jo tampoc sóc gaire tolerant amb els intolerants...\nSembla que sí que n'és de difícil, malauradament...\nPerò costa massa que les coses canviïn...\nExacte, és intimitat i per tant, personal de cadascú...\nRespecte! Certament, hauria de ser sagrat el respecte...\nEl tinc pendent! És el proper que m'espera... Sembla que sí que costa acceptar tothom...\nEsperem que la gent vagi canviant...\n21 de maig de 2009, a les 0:17\nel problema de la majoria de la gent és que no accepta a les persones tal i com son, no saben mirar més enllà del seu melic, un petonet.\n23 de maig de 2009, a les 13:31\n24 de maig de 2009, a les 18:27


80 grams | Comunicació literària: Activitat :: Presentació Admirat mestre Casals / Estimat Doctor Josep Trueta\nActivitat :: Presentació Admirat mestre Casals / Estimat Doctor Josep Trueta\nPresentació del llibre Admirat mestre Pau Casals / Estimat Doctor Josep Trueta. L’esperit d’una amistat en 79 cartes\nData: 14 de setembre de 2009\nLloc: Sala Segarra, Ateneu Barcelonès\nTots dos van excel·lir en les seves professions; tots dos van exiliar-se; tots dos van lluitar amb les seves armes, un arquet i un bisturí, per la pau; tots dos van ser candidats al Premi Nobel; tots dos van gaudir del reconeixement incondicional dels seus contemporanis; tots dos van defensar la democràcia, la llibertat i la dignitat de l'home; tots dos van mantenir una catalanitat insubornable. És difícil trobar-se amb dos catalans més universals que Casals i Trueta i que aquesta definició realment no sigui exagerada; és sorprenent constatar com només des de la fidelitat a un poble s'assoleix una projecció simbòlica a tot el món; és extraordinari descobrir que, per sobre de qualsevol altre consideració, van ser dos grans amics. Estimat doctor / Admirat mestre recull les cartes que s'han conservat de la correspondència entre tots dos amics. Es tracta d'un epistolari gairebé complet, on es poden anar resseguint esdeveniments com la reacció de Casals al conèixer la posició anglesa un cop acabada la II Guerra Mundial, l'obtenció de la càtedra d'Oxford pel doctor Trueta, l'inici dels Festivals de Prada, les peripècies de les campanyes del Nobel o l'estat de salut del Mestre, sempre amb Catalunya com a marc de fons. Una correspondència escrita per un artista i un científic, però on les paraules reflecteixen sentiments i anhels.\nIntervindran en la presentació: Amèlia Trueta, filla del doctor Trueta; Pepa Domingo, directora de la Fundació Pau Casals i Joaquim Torra, curador de l’edició.\nSalvador Macip 15 de setembre de 2009, a les 1:42\nPer cert, felicitats per la nominació als premis Blocs 2009! T'ho mereixes!


Un dels seus homes de confiança pacta amb la Fiscalia per evitar acabar a la presó i incrimina el primer ministre israelià\nEl mandatari es declara víctima d'una «caça de bruixes partidista» dels que no han aconseguit derrotar-lo a les urnes\nBarcelona 24 de de febrer del 2018. 22:57\nEl diari israelià Haaretz va publicar el 21 de febrer un article titulat Els últims dies de govern de Benjamin Netanyahu. El titular pot resultar enganyós perquè en realitat es referia a la pèrdua d’autoritat del premier israelià, més que no pas a una caiguda immediata del dirigent. El mandatari està acorralat per una sèrie de casos de corrupció, encara sota investigació, però de moment no ha sigut imputat. «Els últims dies» poden ser encara molts dies, fins i tot molts mesos, tot i que hi ha qui no descarta eleccions anticipades.\nLa policia va recomanar el 13 de febrer que Netanyahu sigui imputat per suborns, frau i abús de confiança en dos (els denominats cas 1.000 i cas 2.000) dels diversos escàndols en què apareix implicat, però la decisió depèn exclusivament del fiscal general, Avichai Mendelblit, i el procediment pot ser bastant llarg.\nDimarts a la nit, el dirigent israelià va patir un nou revés, quan un dels seus homes de confiança, Shlomo Filber, director general del Ministeri de Comunicacions entre el 2015 i el 2017, va decidir canviar de bàndol i convertir-se en testimoni de la fiscalia. Filber havia sigut detingut juntament amb directius de Bezeq Telecom, la principal firma de telecomunicacions d’Israel.\nNetanyahu té bastants números per ser imputat, però tot i així la legislació israeliana no l’obligaria a dimitir. El primer ministre és un supervivent nat i un home addicte al poder, en què està instal·lat des de fa12 anys. Tot i que està políticament molt tocat, la seva coalició de Govern (formada per sis partits) segueix donant-li suport. Netanyahu sosté que tot es tracta d’una «caça de bruixes partidista».\n¿De què se l’acusa? El cas 1.000, el més antic, és un cas de suborn i tràfic d’influències. Netanyahu i la seva dona, Sara, van rebre regals cars com per exemple puros havans (Cohíbas), xampany o una exquisida peça de joieria del productor de Hollywood Arnon Milchan, nascut a Israel, i del multimilionari australià James Packer, a canvi de favors polítics diversos.\nDos dels suposats casos de corrupció en què estaria implicat el primer ministre tenen a veure amb els mitjans de comunicació, cosa que sempre ha obsessionat Netanyahu. En el cas 2.000 s’al·lega que Netanyahu va fer un pacte amb Arnon Mozes, propietari de Yedioth Ahronoth, un dels principals diaris del país, perquè donés una cobertura periodística favorable al primer ministre. A canvi, Netanyahu convenceria el seu amic íntim Sheldon Adelson perquè limités la circulació d’Israel Hayom, el diari de la seva propietat i gran competidor de Yedioth Ahronoth. La conversa entre Netanyahu i Mozes va ser gravada i va transcendir públicament.\nEl cas 4.000 sosté que quan Netanyahu, a més a més de primer ministre, era també ministre de Comunicacions, va intervenir en l’organisme regulador per beneficiar el grup Bezeq, el principal accionista del qual, Shaul Elovitch, és amic seu. A canvi, l’agència de notícies Walla, pertanyent al grup, donaria cobertura favorable a Netanyahu i la seva dona. És per aquest cas que Filber va pactar amb la fiscalia i en el transcurs dels primers interrogatoris va incriminar Netanyahu.\nMés greu encara, dimarts passat va transcendir que Nir Hefetz, un altre home de confiança del primer ministre Netanyahu, va intentar el 2015 subornar la jutge Hila Gerstl prometent-li el càrrec de fiscal general si tancava algunes causes contra Sara Netanyahu. Queda encara el cas 3.000, que implica el pagament de comissions i suborns a funcionaris de Defensa per la compra de submarins alemanys.


Els comptes de la Generalitat o la llei de l’embut?\n27 de juliol de 2017 9:22\nDoncs sí, l’estat exigeix a la Generalitat que li faci arribar setmanalment els seus comptes, no fos cas que els diners es fessin servir per qüestions al marge de la llei, la llei espanyola naturalment, que és la bona, la legal, la que tot ciutadà hispà està obligat a complir.\nQuè pretén l’estat espanyol amb aquesta nova mesura? La resposta és molt senzilla, és un cop d’efecte per controlar de més a prop les depeses del govern català. Una altra resposta possible, al meu entendre, seria una tocada de pebrots als polítics que, en compliment d’una promesa electoral volen complir-la. El PP acostumat a no complir-les no entén que en democràcia és el que s’ha de fer.\nFins ara la Generalitat enviava mensualment aquests informes, fer-ho ara setmanalment no fa més que incrementar la feina d’empleats del govern català que, o bé faran hores extres o deixaran de fer altres tasques per complimentar els desitjos del govern espanyol que potser tindrà el mateix problema amb el seu personal.\nLes declaracions del president Carles Puigdemont a Le Figaro, quant a la seva possible inhabilitació per part de l’estat, no han estat ben rebudes a Madrid. Puigdemont va deixar clar que no acceptaria la decisió i que només el Parlament el podria suspendre.\nRespecte a les possibilitats que té el TC d’executar aquesta mesura, cal recordar que la Comissió de Venècia, al seu informe crític sobre la reforma exprés del TC que es va dur a terme gràcies a la majoria absoluta del PP el 2015, els juristes ja advertien dels problemes que es podien derivar si un polític no feia cas dels mandats del Constitucional.\nPer les xarxes socials circulen tota mena de declaracions i contrarèpliques sobre accions que el govern de Madrid pot tirar endavant. Aplicació de l’article 155, inhabilitar el govern de la Generalitat, provocar eleccions autonòmiques anticipades… I un llarg etcètera que m’estalviaré de mencionar, ja que és conegut per la majoria de catalans. Tot per infondre por i dubtes de cara al referèndum anunciat per l’1-O.\nReferèndum que, segons diuen a Madrid, és il·legal i no té cabuda en la Constitució. Què deuen pensar els més de 800 juristes que han declarat contra aquesta decisió? És traca només d’interpretar la Carta Magna segons els punts de vista de cadascú, i com existeix el perill d’un resultat favorable a la Independència, el punt de vista espanyol és contrari a la seva celebració.\nQue fàcil hagués estat pactar-ho i fer una contraoferta perquè guanyés el no. Oferta que acabés amb el menyspreu que se sotmet a Catalunya, el seu dèficit fiscal, els seus atacs a la llengua, els incompliments dels pressupostos, la manca d’inversions en infraestructures, els problemes de rodalies, l’aeroport del Prat, el corredor mediterrani… Són tants els greuges que ningú, amb dos dits de front, pot dir que no compren l’actual situació.\nLa llei de l’embut és la que utilitza el PP (amb suport de PSOE, PSC i C’s) en l’intent que no es faci la consulta; utilitza la fiscalia, el TC, la premsa incondicional i la clau de la caixa que, amb xantatge, obliga a informar setmanalment de les despeses del govern català sota la greu amenaça de tancar l’aixeta del FLA. Quina ironia que ens deixin els nostres diners que prèviament han recaptat dels catalans.\nLegalitat o legitimitat? Democràcia o autoritarisme? Voluntat popular o prohibició? És normal la situació que es viu a Catalunya? Què en pensen vostès, benvolguts lectors? La clau de l’èxit és a les seves mans en triar correctament la papereta l’1-O.\nMarga 27 de juliol de 2017 18:29 El 18:29\nJO SI FOS PUIGDEMONT, DIRECTAMENT FARIA DUI I A PENDRE PEL SAC,AQUET GOVERN ANTIDEMOCRÀTIC I FASCISTE ESPANYOL,\n1-0 VOTAREM GUANYAREM I MARXAREM!!!!!


Reg. Suppl. 969, 048r-048v\nContingut: Agostino Sorello, canonge de Suelli, a Sardenya, i prebendat de la prebenda de Villaputzu, havia renunciat en mans del papa Alexandre VI la canongia i la prebenda que posseïa. // Sanctorus de Cassibba, beneficiat perpetu del benefici de Sant Antoni de l’església de Càller, suplica que s’admeti la renúncia, que se li concedeixi la gràcia especial de la seva provisió, i a Agostino, per les despeses, una pensió anual de 21 ducats “auri de camera”: 15 sobre els fruits de la mateixa canongia i prebenda, 3 sobre els del benefici de Sant Antoni, 2 sobre els de la presentació de Santa Maria a la mateixa església de Càller i 1 sobre l’altar de la capella “sive” església de Santa Llúcia a la ciutat de Càller, que Sanctorus, com a possessor, i els seus successors li pagaran. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. Card. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 045v\nContingut: S’havia obert una causa davant d’un cert auditor del sacre palau apostòlic entre el suplicant Juan de Dena, clergue de Lleó, i Francisco de Valdevielso [Valdivieso], “assertum clericum adversarium”, sobre la possessió de l’església parroquial de Sant Pere del lloc de Valdefuentes, a la diòcesi de Lleó. La causa restava indecisa en segona instància. // Juan suplica que, en cas de “si neutri”, s’ordeni a l’auditor de subrogar-lo en els drets de Francisco i, en conseqüència, que se li concedeixi la provisió del benefici. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 045r-045v\nContingut: Gonzalo, abat del monestir de Santa Maria de Belmonte, de l’orde cistercenc, a la diòcesi d’Oviedo, havia exposat al papa Alexandre VI que s’havia deixat entrar algunes concubines al monestir, on havien nascut alguns nens. // Gonzalo suplica d’ésser absolt de l’ofensa d’incontinència i de qualsevol “inhabilitate et infamie maculam”. “Concessum ut petitur de consensu in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 040r\nMatèria: "nova provisio", "resignatio"\nContingut: Íñigo? de Hozana, clergue de la diòcesi de Calahorra, “filius patrimonialis” de les esglésies parroquials “invicem canonice unitis” de Briones i Rodezno, a la mateixa diòcesi, suplica que se li concedeixi la gràcia especial de la provisió del benefici simple servitori patrimonial vacant per la renúncia en mans del papa Alexandre VI de Pedro Sánchez de Briones, àlies Gallo?, el seu últim possessor. “Concessum ut petitur de consensu in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nObservacions: Sobre el mateix benefici vegeu també reg. Suppl. 966, f. 268r.\nReg. Suppl. 969, 037v-038r\nContingut: Gudiel de Cervatos, abat de Santa Coloma, a l’església de Sigüenza, protonotari i cubiculari del papa Alexandre VI, percebia una pensió anual de 10.000 morabatins sobre els fruits de la canongia amb prebenda de l’església de Toledo que Pedro Fernández de Villalobos, canonge de la mateixa església, com a possessor, i els seus successors li havien de pagar. Més tard, Gudiel desitjava extingir l’esmentada pensió i traslladar-la al suplicant García de Las Ruelas, clergue de Toledo. // García, amb el consentiment de Gudiel, suplica que s’admeti l’extinció i que se li concedeixi la gràcia especial d’una altra pensió de 10.000 morabatins sobre la mateixa canongia amb prebenda, que Pedro i els seus successors li pagaran. “Concessum ut petitur de consensu in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 035r-035v\nContingut: Pere [García], bisbe de Barcelona, “s.v. prelatus domesticus et magister capelle vestre”, en nom del suplicant Remigius de Mascan, clergue de la diòcesi de Tournai, cantor de l’esmentada capella i familiar del papa Alexandre VI, suplica que se li concedeixi la gràcia especial de la provisió de l’església parroquial de Sant Maurici del mateix castell (“opidi”) i diòcesi de Tournai, vacant per la mort d’un cert Johannes Iuvenis?, “dicte capelle olim cantoris in ro. cu. defuncti”, i de tots els altres beneficis que aquest posseïa i que ara estan vacants. “Fiat ut petitur R[odericus]”.\nReg. Suppl. 969, 031v\nContingut: L’ofici del vicariat de la terra de Caravalles o Caraballes?, a la diòcesi de Santiago de Compostel·la, vacant, havia estat concedit al suplicant Fernando González de Carracedo, canonge de l’església d’Astorga, per l’autoritat ordinària. // Fernando, que té dubtes sobre la concessió, suplica que se li faci una nova provisió del benefici. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 029r\nContingut: El benefici simple servitori de l’església parroquial del castell (“oppidi”) de Chillón, a la diòcesi de Còrdova, vacant per la renúncia en mans de l’ordinari de Diego Fernández de Pineda, el seu últim possessor, havia estat concedit al suplicant Alfonso de Fuentes, prevere de la diòcesi de Palència. // Alfonso, que té dubtes sobre la concessió, sol·licita que s’admeti la renúncia i que se li faci una nova provisió del benefici. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape. A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 027r-028r\nContingut: El suplicant Gil Peinado, clergue de la diòcesi de Conca, familiar i continu comensal del papa Alexandre VI, havia exposat al papa Innocenci VIII que a l’església parroquial de Sant Joan de Bataxas [Bataxa?], a la mateixa diòcesi, s’havien erigit quatre beneficis prestimonials que serien obtinguts pel rector de l’església, el qual estava obligat a residir-hi, i un simple benefici perpetu servitori. El papa Innocenci, per súplica d’aquell i del rector actual, li havia concedit la provisió del benefici perpetu. Més tard s’havia obert una causa a la cúria romana davant d’un cert auditor entre Alfonso Carrillo i Alfonso del Castillo, clergue de Cuenca, sobre la possessió dels beneficis en qüestió. La causa restava indecisa en primera instància. Alfonso del Carrillo va obtenir una sentència definitiva a favor seu i contra Alfonso del Castillo, però més tard tots dos havien renunciat en mans del papa Alexandre VI els seus drets sobre el benefici perpetu. // Gil suplica que s’admeti la renúncia i que se li concedeixi la gràcia especial de la seva provisió. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 026v\nContingut: Francisco de Valencia, canonge de Zamora, escriptor de lletres apostòliques, familiar i continu comensal del papa Alexandre VI, suplica que se li concedeixi la gràcia especial de la provisió del perpetu benefici simple servitori de l’església de Sant Miquel de Vezdemarbán, a la diòcesi de Zamora, vacant per la mort de Pedro Gómez de San Antonio, el seu últim possessor. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 020v\nContingut: Alfonso de Tejada de Azofra, [familiar] d’Ascanio Maria [Sforza], cardenal diaca de Sant Vit, vicecanceller pontifici, clergue de la diòcesi de Calahorra, suplica que se li concedeixi la gràcia especial de la provisió de les capellanies perpètues de les esglésies parroquials de Sant Salvador de Ramaga i de Santa Maria de Maniblas, a la diòcesi d’Àvila, vacants per la mort de Fernando de Vera, clergue de la diòcesi de Conca, familiar del mateix cardenal i últim possessor seu. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nContingut: Fernando Mataitas?, rector de l’església parroquial de Merlín i Sexgudos?, a la diòcesi d’Àvila, suplica que se li concedeixi la gràcia especial de poder obtenir la provisió de l’església parroquial d’El Hornillo i Salabata (“Calabatas”), que el mateix havia renunciat quan la posseïa, però que havia estat tant de temps vacant que la seva col·lació havia tornat a la seu apostòlica, amb una dispensa per administrar-la juntament amb l’altra església que ja posseeix. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 018v-019r\nContingut: S’havia obert una causa davant d’Eggert [Duerkopp o Dürkop], bisbe de Schleswig, lloctinent de l’auditor del sacre palau apostòlic, entre el suplicant Juan de Soto, clergue de la diòcesi de Segòvia, “actorem”, d’una part, i Juan de Villate, “assertum clericum reum”, possessor, i altres, de l’altra, sobre la possessió d’una porció íntegra de l’església de Segòvia. El bisbe havia dictat sentència a favor del suplicant i contra el possessor. Més tard s’havia obert una altra causa davant del bisbe de Nocera, lloctinent de l’auditor del sacre palau apostòlic, i després davant de Domenico Bocchatiis, auditor, entre Gudiel de Cervatos, clergue de Toledo i protonotari de la seu apostòlica del papa Innocenci VIII i ara cubiculari del papa Alexandre VI, i el mateix Juan de Villate sobre la possessió del mateix benefici, que el bisbe havia concedit a Juan. Gudiel, per arribar a una conclusió, havia renunciat els seus drets sobre el benefici. // Juan de Soto suplica que s’admeti la renúncia, que se li concedeixi la gràcia especial d’ésser subrogat en els drets de Gudiel i que, en conseqüència, se li’n concedeixi la provisió, i a Gudiel, per les despeses, una pensió anual sobre els fruits de l’arxiprestat d’Andaluz, a la diòcesi d’Osma, que el mateix Juan, com a possessor, i els seus successors li pagaran. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nObservacions: Sobre el mateix afer vegeu també reg. Suppl. 964, f. 116v.\nReg. Suppl. 969, 018r-018v\nContingut: Juan Azagra (“Azagar”), batlliu de la batllia de Casp, a la diòcesi de Saragossa, i preceptor de la “domus” de l’Hospital de Sant Joan de Jerusalem d’Osca, havia renunciat en mans del papa Alexandre VI la preceptoria de la mateixa casa que posseïa. // Ramon Zaziera o Zazitiera?, frare del mateix Hospital, suplica que s’admeti la renúncia i que se li concedeixi la gràcia especial de la provisió del benefici. “Fiat ut petitur R[odericus]”.\nReg. Suppl. 969, 017v\nContingut: El benefici simple perpetu sota la invocació de l’Assumpció de la Mare de Déu a l’església de la confraria de la mateixa Santa Maria de la ciutat de València, en la fundació de la qual s’establia explícitament que, en cas de quedar vacant, s’havia de presentar per a la seva possessió un clergue o un prevere “de genere fundatoris”, vacava per la mort de N. Torreja, el seu últim possessor. // Joan Llobera, clergue de València, del llinatge del fundador, suplica que se li concedeixi la gràcia especial de la provisió del benefici. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 014r\nContingut: L’església parroquial de Muñitas? “cum suis annexis Salvador”, a la diòcesi de Segòvia, vacant per la mort d’un cert Larez, el seu últim possessor, havia estat concedida al suplicant Juan de Cieza, clergue de la diòcesi de Palència, nebot de Rodrigo “etiam” de Cieza, escriptor de lletres apostòliques, en virtut d’unes lletres expectatives del papa Innocenci VIII. // Juan, que té dubtes sobre la concessió, sol·licita que se li faci una nova provisió del benefici. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.\nReg. Suppl. 969, 011r\nContingut: Antoni Porquet, rector de l’església parroquial de Santa Maria del lloc de Castelló de Pont, a la diòcesi de Lleida, que a causa d’aquesta havia estat obligat pel papa Innocenci VIII a prendre els ordes sagrats i després havia estat dispensat pel mateix, suplica que es confirmi la dispensa de “non promovendo” fins a cinc anys després de la possessió del benefici. “Concessum ut petitur ad annum in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie et cum clausula absolutionis ad effectum presentem et cum prorogatione dicti anni ad quinquennium cum nova dispensatione ut prefertur computandi et per breve”.\nReg. Suppl. 969, 008r-008v\nContingut: Gil de Prado, clergue de la diòcesi de Calahorra, havia exposat al papa Innocenci VIII que ell mateix li havia concedit una certa capellania de l’altar de Sant Joan de l’església parroquial de Sant Llorenç del castell de Yanguas, a la mateixa diòcesi, que estava vacant. Més tard s’havia obert una causa davant d’Achille de Grassis, auditor del sacre palau apostòlic, entre ell i un cert Pedro Sánchez de la Corte sobre la possessió de la capellania. Per arribar a una conclusió, Pedro havia cedit tots els seus drets sobre el benefici. // Gil suplica que se li concedeixi la gràcia especial de la provisió d’aquest. “Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape A. car. S. Anastasie”.


LES OVELLES ELÈCTRIQUES: Dilluns vinent es presenta el nou telèfon de Windows\nd’octubre 05, 2010 Dilluns vinent es presenta el nou telèfon de Windows\nDilluns vinent es presentarà a Nova York el nou telèfon de Microsoft, el "Windows Phone 7", que incorpora una versió del nou sistema operatiu de l'empresa, el 7. No sé si és cosa meua, però tinc la sensació que arriben tard, que, una vegada fracasat l'intent de Google, una empresa molt més àgil avui per avui que Microsoft, per col·locar al mercat un nou terminal, l'empresa d'Steve Ballmer potser s'ho hauria de repensar. Ma avia sempre deia "què en sabrà el gat, de fer culleres?" i, per molt que la dona transpassara sense saber què era això d'Internet i les noves tecnologies, les seues ditessegueixen tenint la mateixa vigència que fa un segle. Què en sabrà Microsoft, de fer telèfons? No sóc futuròleg, però crec que el futur del nonnat telèfon de Microsoft no té massa bon futur. Apple fa anys que li porta la davantera. Nokia és qui més ven al món. Altes marques com LG, Samsung, Motorola fa anys que es gasten fortunes en innovació per fer els seus productes atractius davant el gran colós Iphone o l'Aquil·les dels telèfons, la Blackberry. Per moltes funcions de xarxes socials que tinga, per molt cool que siga la seua interface, arriba a un mercat on el peix està bastant venut. I no dic que siga un mal terminal ni un mal sistema operatiu. Tot el contrari, segurament, però el problema és que la gent vol un Iphone, una Blackberry (si fa servir el telèfon per treballar) o una Nokia si els altres no li acoplen. Veurem quan triguen els de Microsoft a adonar-se'n. Que facen Windows i Office, que és el que els va de primera i els que els dona la pasta i que el gat no es pose a fer culleres, home!\nEtiquetes microsoft, telèfon windows, windows 7 mobile\nMr.Llaminadures ha dit...\nNo estic d'acord amb que l'Android és un fracàs. Tinc un HTC Magic (que és ja un telèfon una mica antic) i estic encantat i que no m'ho canvïin pe res. Els serveis de Google i la seva sincronització és sencillament genial. Tinc ipod Touch, MacBook, iMac així que conec bé els productes de la poma però el telèfon prefereixo un Android.\nUna altra cosa és que amb Android les companyies posen capes guarres per damunt (HTC Scence, Vodafone, etc.) i fan un munt de models i és una mica caos al final.\nUn altre tema és que iPhone 4 ha fet un salt important i ara per ara està al davant. Però això és una cursa d'obstacles.\nEl que si que estic d'acord es que Windows està mort.\n11:20 a. m., d’octubre 10, 2010