Normativa general | Escola Tàber Barcelona\nTenir una normativa ens ajuda a millorar els aspectes relacionats amb la convivència.\nLa normativa de l’escola constitueix una eina per millorar les relacions entre els diferents estaments de la comunitat educativa.\nFa referència, entre d’altres, a:\nels drets i deures de l’alumnat, del personal docent i no docent i de llurs famílies.\nels horaris i la regulació de les entrades i sortides.\naspectes relacionats amb la salut, ordre i neteja.\nles funcions dels òrgans de participació.\naspectes relacionats amb valors, comportaments i actituds.\nMATÍ: 9h a 12:30h\nMIGDIA (inclou tallers, menjador i esbarjo): 12:30h a 15h\nTARDA: 15h a 16:30h\nL’Escola s’obre a les 8 del matí per oferir a les famílies que ho necessitin un servei d’acollida. Les entrades i sortides d’un alumne fora de l’horari establert hauran de ser justificades pels pares o tutors. La recollida només la poden efectuar el pare, la mare o el tutor o tutora legal, o les persones acreditades anteriorment per aquests (no es lliurarà cap infant a persones que no hagin estat autoritzades prèviament).\nMedicaments als alumnes\nAquestes són les instruccions que indica el Departament d’Educació:\n«Per administrar medicaments als alumnes cal que el pare, mare o tutor legal aporti una recepta o informe del metge o metgessa on consti el nom de l’alumne/a, la pauta i el nom del medicament que ha de prendre. Així mateix, el pare, mare o tutor legal han d’aportar un escrit on es demani i s’autoritzi al personal del centre docent que administri al fill o filla la medicació prescrita sempre que sigui imprescindible la seva administració en horari lectiu.» «El personal del centre només podrà administrar una medicació quan això podria fer-ho el pare, mare o tutor legal, sense una formació especial, …»\nAixí doncs, us recordem que, seguint les instruccions del Departament d’Educació, només administrarem medicació als/les alumnes en cas que ens presenteu la recepta del metge o metgessa i un escrit vostre on ens autoritzeu a administrar la medicació corresponent.\nSegons consta a la normativa del centre, està prohibit portar mòbils o aparells electrònics que no siguin de competència escolar o els hagin demanat els professors amb alguna intenció concreta.\nLlevat d’aquests dos supòsits, l’Escola no es farà responsable de la pèrdua d’aquest material.\nL’incompliment de la norma així com l’ús indegut dels materials esmentats comportarà el seu requisament i la comunicació a les famílies.\nEls alumnes tenen obligació d’assistir a classe i a totes les activitats programades dins l’horari escolar. Cada tutor/a en controlarà diàriament l’assistència. Si per alguna causa l’alumne/a no pot assistir a classe, s’haurà d’avisar a l’escola.\nOrdre, neteja i salut\nL’Escola vetllarà per l’ordre i l’adquisició d’hàbits d’higiene i de cura personal. Quan un alumne es trobi malament, el tutor/a corresponent avisarà a la família. No és recomanable assistir a classe si encara s’està convalescent d’una malaltia.\nL’administració de medicaments ve regulada pel Departament d’Educació.\nEl respecte és la base de la convivència. Això vol dir respectar les persones, la seva feina i el seu material (individual o col·lectiu). Amb aquesta finalitat l’Escola promocionarà especialment l’educació dels Valors i Actituds de l’alumnat en harmonia amb la línia de tot l’equip docent.


Albert Calderó participa a una taula rodona amb tres Batles de Mallorca | ESTRATÈGIA LOCAL\nAlbert Calderó participa a una taula rodona amb tres Batles de Mallorca\nAlbert Calderó, Subdirector d'Estratègia Local, ha participat avui a una taula rodona de debat sobre temes organitzatius dels Ajuntaments en l'actual situació de crisi econòmica, amb el Batle de Campos, Sr. Guillem Ginard, d'Unió Mallorquina; el Batle de Santanyí, Sr. Miquel Vidal, del PP, i el Batle de Capdepera, Sr. Bartomeu Alzina, del PSOE. El debat ha estat transmès en directe per Ràdio Ona Mallorca, la ràdio pública de l'illa.\nAlbert Calderó ha estat ahir i avui a Mallorca, on també ha impartit un curs-taller sobre "Lideratge Estratègic als Ajuntaments" a vint Batles i Regidors de l'illa, al Centre Bit d'Inca, organitzat pel Consell de Mallorca, i ha fet una conferència en l'acte de presentació del llibre que recull les ponències de la Jornada d'Administració Local celebrada el mes de febrer.\nA la fotografia, Miquel Rosselló, conseller de Cooperació Local, Gabriel Bassa i Albert Calderó durant l'acte de presentació del llibre.


OPEL ASTRA 2010: AMBICIÓ DE LÍDER\nEncerta pràcticament en tots els camps perquè fa un salt evident. És més generós en volum, més atractiu en estètica i arrossega la màxima tecnificació mecànica. De moment es ven només amb carrosseria de cinc portes però amb una dotació envejable i mecàniques de màxima eficiència.\nEstampa, estil i confortabilitat. El nou Astra ja no passa desapercebut. Creix en mesures i distància entre eixos, presenta una silueta de trets moderns. Amb formes més musculoses, cromats a l'engraellat frontal i òptiques allargassades cap els laterals de la carrosseria. A imatge i semblança de l'Insignia, de qui agafa bona part de la tecnologia tot i els quatre punts més de coeficient aerodinàmic (0,27 de la berlina per 0,31 del compacte).\nEl sentit pràctic ha estat norma a l'hora de dissenyar els interiors. Els tècnics de la firma de Rüsselsheim han prioritzat el confort. L'Astra, que fa 4,42 metres i creix 71 mm. en distància entre eixos, arriba amb els millors seients del segment, quan a possibilitat de reglatges. La majoria de palanques, rellotges i indicadors van encarats cap el conductor i hi ha una pila de forats, calaixos sota els seients i espais per a deixar els objectes de mà. Nota també per a l'ergonomia i el sistema de retroil•luminació del panell. No hi ha res que desentoni ni res que ens recordi primitives realitzacions dels bavaresos. La tradicional austeritat alemanya ha passat a la història. El que impera ara és el disseny avantguardista i una agradable sensació d'espai. Fins i tot en el cas de talles XXL. Ens ha agradat el joystick central que dirigeix pràcticament totes les funcions (navegador equip d'àudio, etc); l'opció de reglatge elèctric dels seients o l'Opel Eye: la càmera-cervell que identifica els senyals de trànsit i informa al conductor de forma immediata, gestiona l'encesa automàtica dels llums o els aixuga-vidres i avisa dels canvis de carril no programats. També sorprèn agradablement la precisió i immediatesa de la direcció electromecànica i el bon treball realitzat en l'apartat d'aïllament acústic.\nEl maleter enganya. És gran (370 litres) i la generositat d'obertura de la porta posterior genera bones expectatives però en el dia a dia, el compartiment resulta poc profund si no prescindim del doble terra original que –això sí- és modulable. Respecte a la resta, tot són virtuts. El potent climatitzador pot ser bizonbal; la il•luminació, en opció, amb sistema bixenon adaptatiu AFL , que varia la intensitat, el feix i la llargària de forma automàtica. I si paguem a banda, també podrem adquirir l'enginyós porta-bicicletes FlexiFix que queda amagat sota el paracops posterior.\nEn gasolina, la gamma de quatre motors disponibles és més que raonable. Opel ha anunciat que hi haurà versió OPC amb parabrises panoràmic, la més prestacional. De moment, es pot optar per cilindrades 1.4 i 1.6Turbo, de 100 i 180 CV, respectivament i per un 1.4 Turbo de 140CV que substitueix l'1.8 atmosfèric que hi havia fins ara.\nL'oferta en diesel (amb un 12% menys de consum declarat) va dels 95 als 160 CV. Totes les opcions arriben batejades amb les sigles CDTi, amb cilindrares que oscil•len entre els 1.3 i els 2.0 litres. Sempre amb filtre de partícules i injecció directa amb sistema d'alimentació common rail. Mentre s'espera l'arribada d'una variant híbrida (amb la tecnologia de lOpel Ampera) i del model familiar (Sport Tourer), es podrà seguir optant per versions EcoFlex que munten una carrosseria més aerodinàmica, pneumàtics de baixa fricció i emissions de C02 optimitzades.


I've never seen a avarcas so stylish! Congratulations!\nCarrer de San Fernando 36, ZC: 07702 Maó. Illes Balears.


El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena | ACN | Lleida/Madrid | Art | El Punt Avui\nEl Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena + El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena E-mail\nLleida/Madrid - 15 octubre 2020 13.50 h\nUna de les imatges del llibre ‘Operació trasllat, Art de Sixena’ on s’aprecien tècnics aragonesos i agents de la Guàrdia Civil inspeccionant les peces de Sixena del Museu de Lleida ACN.\nEl Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena El Suprem posposa al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena E-mail\nACN - Lleida/Madrid\nEl Tribunal Suprem ha decidit posposar al 25 de novembre la decisió sobre la propietat de les 96 obres de Sixena, 43 de les quals van arribar a l’Aragó després de l’entrada de la Guàrdia Civil al Museu de Lleida en aplicació del 155 a Catalunya.\nEstava previst que aquest dijous una de les dues Sales de Justícia que formen la Sala Primera resolgués els recursos de cassació que van interposar al gener de 2018 el Govern, el Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC) i el Consorci del Museu de Lleida contra la sentència del 30 de novembre de 2017 que va declarar nul·la la venda de les obres de Sixena a la Generalitat.\nAquesta Sala, però, ha decidit que sigui el ple de la Sala Civil, amb tots els magistrats de la Sala Primera qui ho decideixi.\nAmb aquests recursos, les institucions catalanes reclamen que tornin a Lleida i Barcelona les 96 obres que ara es troben al Monestir de Vilanova de Sixena, 43 de les quals van ser lliurades després de l’entrada de la Guàrdia Civil al Museu de Lleida en plena aplicació del 155 a Catalunya. Les altres 53 estaven al MNAC i van ser lliurades pel conseller Santi Vila.\nEn virtut de l’aplicació de l’article 155 a Catalunya després del referèndum d’autodeterminació de l’octubre de 2017, va ser el ministre de Cultura, Íñigo Méndez de Vigo, que actuant com a conseller de Cultura en funcions va autoritzar la presentació dels recursos al Suprem per evitar que la Generalitat al·legués indefensió davant el Tribunal Constitucional.\nEs va presentar un sol escrit però amb dos recursos, un de cassació i un altre d’extraordinari per infracció processal. D’aquesta manera, un qüestionava el fons i l’altre la forma de la sentència de l’Audiència d’Osca.\nEls recursos es fonamentaven en nombrosos motius, entre els quals destacava el que s’havia causat indefensió al Consorci per no poder intervenir de bon principi en el procés, ja que les demandes del govern d’Aragó i de l’Ajuntament de Vilanova de Sixena no es van adreçar contra ell.\nTambé s’al·legava que la sentència 6/2012 del Tribunal Constitucional negava que el govern d’Aragó pogués exercir les seves competències en matèria de cultura sobre les 44 peces provinents de Sixena; que la Declaració de Monument nacional de 1923 del Monestir de Sixena no va protegir les esmentades peces i que no calia comunicar ni demanar autorització per adquirir-les al Ministeri de Cultura ni al govern d’Aragó, donat que Catalunya ja tenia, el 1983, competències en matèria de cultura.


Les nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls) PDF Sitios de descarga de libros Por Angela Y. Davis\nTítulo Original: Les nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls)\nDescripción "Les nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls)"\nLes nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls) PDF libro del autor, que es Angela Y. Davis, se ofreció a comprar el editor Turquesa a 11 EUR euros por copia. Al 18.09.1995, el libro era una Les nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls) PDF ISBN (mkt0003549335) personal y el siguiente PDF formatos disponibles para la lectura libre en los dispositivos móviles y para su descarga. Ensamblar libremente y obtener acceso ilimitado, no sólo a la Les nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls) PDF libro, sino también a otros materiales. Descargar Les nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls) PDF gratis ahora.\nComentarios Les nostres ermites (castellbisbal - gallifa - matadepera - rellinars - sant cugat - rubí - s. llorenç savall - terrassa - vacarisses - viladecavalls)\nGoigs del gloriós pagès y màrtir sant madí que's venera en la parroquia de sant pere de octavia de...\nSant llorenç del munt.. historia. el cenobio. el albergue de la mola. vias de comunicación....\nCingles de bertí. gallifa - sant miquel del fai - sots feréstecs - sot del bac - valldeneu -...\nTerritori, municipis i conflicte polític a catalunya...\nManual de ciencias fundamentales al alcance de todos (aritmetica, algebra, geometria, trigonometria...\nElectrones para todos


[ò]: L'altra Barcelona\nAmb ganes de canviar un xic d’aires he passat dos dies d’aquest pont a una de les capitals europees més importants: Barcelona.\nFa escassament un mes amb uns amics en visitava una altra, Londres, on ens sorpreníem de l’ho sovint que sentíem d’altra gent parlant en català i en castellà.\nAnant aquests dies per Barcelona, n’he entès el perquè.\nCaminant per Plaça Catalunya, passejant per les Rambles i fent un tomb per davant de la Sagrada Família, és cert que pots captar converses d’altri en català (malauradament menys que en castellà), però també és cert que les llengües predominants en aquests indrets en són d’altres: l’anglès, el francès, el xinès…\nAquests llocs, així com també les Fonts de Montjuïc, el Pavelló de Mies Van der Rohe, o el Parc Güell, són postals significatives de la capital catalana i en centren l’objectiu turístic; realment són llocs que s’han de visitar, la monumentalitat de la Sagrada Família és incomparable a qualsevol altre centre de culte del món (recordant sempre la bellesa de l’Església de Ronchamp, de Le Corbusier).\nHe aprofitat però, aquests dies, per perdre’m (literalment) per l’altra Barcelona. Una Barcelona viva on és fàcil descobrir desenes de racons oblidats i donar tombs sense un rumb marcat. Sovint, a cada placeta, a cada carrer i a cada parc, trobes detalls que la fan incomparable a cap altra ciutat del món. Voltar pels carrers pròxims a l’Església del Pi i entrar a una xocolateria on una placa recorda que està intacta des de l’any 1851; voltar vora Mundet i descobrir el magnífic Parc del Laberint, jardins que un amic, [David! ja surts al bloc!!!] em va recomanar i on em va comentar que es va grabar part de la pel·lícula El Parfum; caminar des de Collblanc fins al centre passejant per llocs que et recorden i et transporten a una vila de carrers estrets i d'antigues finestres.\nEm considero urbanita, però a vegades cal recordar que Barcelona no és solament una ciutat plena d'estrés, de blocs de pisos i de turistes; Barcelona és una ciutat plena d'encant, només cal perdre-s'hi per descobrir-la.\nPublicat per [ò] a 17:59


TRISTE RÉCORD PARA BARCELONA | WEBSEGUR.com\nTRISTE RÉCORD PARA BARCELONA\nBarcelona és la ciutat europea on més cocaïna es consumeix, segons les dades que apareixen en un estudi publicat aquesta setmana per l'Observatori Europeu de Drogues i Toxicomanies (EMCDDA).\nL'informe recull un estudi de la droga que s'ha trobat analitzant les aigües residuals de diverses ciutats europees.\nAquest estudi analitza els resultats del que s'ha qualificat com "el major projecte europeu dut a terme fins ara de l'anàlisi de les aigües residuals". Busca conèixer, a través de les restes que les drogues deixen a l'orina, quins són els hàbits de consum real d'estupefaents dels habitants de 60 ciutats estudiades.\nLes dades són clares: a les canonades d'aigües residuals de Barcelona corren 965,2 mg per cada 1.000 persones al dia de mitjana. Els caps de setmana aquest percentatge creix fins als 1.101 mg al dia.\nAl darrere de Barcelona hi ha ciutats com Zuric (Suïssa) o Anvers (Bèlgica).\nPerò en el llistat de ciutats analitzades hi ha grans urbs absents: no inclou les dades de capitals com Madrid, Londres o Roma.\nAltres ciutats espanyoles analitzades són València (a la 15a posició en el consum diari de cocaïna), Santiago de Compostel·la (19a) i Castelló (al lloc 22 de la llista).\nEls autors de l'informe asseguren que les dades de l'anàlisi de les aigües residuals "ofereix una instantània molt útil del flux de drogues a les ciutats europees".\nBarcelona, primera en el consum de cocaïna, apareix, en canvi, en les últimes posicions en el consum d'amfetamines i metamfetamines i a la part mitjana de la taula en el consum d'èxtasi (MDMA).\nL'estudi indica que les càrregues d'èxtasi més altes "es detecten a ciutats de Bèlgica, els Països Baixos i Noruega".\nL'anàlisi de les aigües residuals en què es basa l'informe no ha pogut incloure dades sobre el consum de cànnabis, la substància il·legal més consumida a Europa. Segons els autors de l'estudi de l'Observatori Europeu de Drogues i Toxicomanies, aquest tipus d'estudi "planteja alguns problemes analítics i de mostreig".


HUI DIMARTS 21 DE JUNY HA COMENÇAT OFICIALMENT L’ESTIU 2016 I ÉS EL DIA MÉS LLARG DE L’ANY | CRONISTA DE GATA DE GORGOS\nHUI DIMARTS 21 DE JUNY HA COMENÇAT OFICIALMENT L’ESTIU 2016 I ÉS EL DIA MÉS LLARG DE L’ANY\npor cronistadegata en TEMPS\nA l’estiu tot el món viu. A la vora del riu, no faces niu, ni en hivern ni en estiu\nHo sabieu?. Hui dimarts 21 de juny de 2016 ha començat a la península els solstici d’estiu i ho ha fet a les 00,34 hores, segons càlculs de l’Observatori Astronòmic Nacional. L’estació durarà 93 dies i 15 hores i acabarà el 22 de setembre amb el començament de la tardor. Hui, per tant, és el dia més llarg de l’any, amb unes 15 hores de durada. El dia en que el Sol va eixir més prompte va ser el 14 de juny, mentre que el dia en que el Sol es pondrà més tard será el 27 de juny.\nEn quan als planetes, el cel matutí estarà dominat per Urano, mentre que en el vespertí seran visibles Mart, Júpiter, Saturn i, des de mitjans de juliol, Venus. Durante l’estiu es produïran dos eclipsis, el dia 1 de setembre haurà un eclipsi anular de Sol que serà visible en l’Atlàntic, Àfrica i l’oceà Índic i el 16 de setembre un eclipsi penumbral de Lluna visible en el Pacífic, Australia, Àfrica i Europa. Aquest últim eclipsi, de difícil observació per ser penumbral, serà visible en Espanya.\nLa tradicional pluja d’estrelles de les Perseides succeirà cap al 12 d’agost i la seua observació es veurà dificultada en la primera part de la nit per trobar-se la Lluna en fase posterior al quart creixent.\nALGUNS REFRANYS DE L’ESTIU:\nPose alguns populars, de refranys i dits d’aquesta estació tan calorosa.\nEl més que popular, A L’ESTIU TOT EL MÓN VIU. També: A L’ESTIU TOT REVIU. A LA VORA DEL RIU, NO FACES NIU, NI EN HIVERN NI EN ESTIU. QUAN LA GRANOTA COMENÇA A CANTAR L’ESTIU VOL COMENÇAR. TERRA DE REGADIU, DOLENTA PER L’ESTIU (i més ara amb la sequera que patim).\nFONT: Observatori Astronòmic Nacional (Institut Geogràfic Nacional-Ministeri de Foment). / Foto: Antonio Monfort (eixida del sol, hui dimarts 21 de juny). / Pàgina socpetit.cat (refranyer).


ESPANYOL, CATALÀ I EUROPEU - BLOC D'EN FRANCESC PUIGCARBÓ\nHome MÉS ESCRITS ESPANYOL, CATALÀ I EUROPEU\nESPANYOL, CATALÀ I EUROPEU\nEl ministre d'Afers Exteriors i Cooperació, José Manuel García Margallo, ha afirmat aquest dimecres que els catalans "en absolut" podran mantenir la nacionalitat espanyola si Catalunya s'independitza de la resta d'Espanya.\nHo ha dit en declaracions als periodistes abans de donar una conferència a porta tancada a Barcelona: "Quan un es surt d'un país abandona tots els atributs que li dóna la pertinença a aquest país. Dir això --que podrien mantenir la nacionalitat- - és una ocurrència que no sé qui ha dit ".\nEl ministre d'Afers Exteriors surt així al pas de la polèmica desfermada aquest dimarts pel president del Govern, Mariano Rajoy, que no va concretar què passaria amb la nacionalitat dels catalans i això va ser usat pels independentistes per defensar les seves tesis.\nHi ha que veure com ho compliquen tot - que diria el Marhuenda - jo tinc un carnet d'entitat que deia la sogra amb la bandereta i totes les cosetes, plastificadet i amb una fotografia meva on consta que sóc espanyol d'Espanya, el 2020 l'haig de renovar i me'l faràn definitiu, o ja no caldrà? mentrestant però, amb aquest DNI puc anar per Europa tranquilament, o dit d'una altra manera, aquest Document Nacional d'Identitat li agradi o no al Sr.Margallo diu que tinc nacionalitat espanyola almenys fins a juliol del 2020. Jo no m'independitzaré ni me n'aniré d'enlloc, seguiré a casa com sempre, si de cas, ho fara l'entelequia d'una altra entelequia, ja s'ho faràn. I serà curiós el fet que, servidor, serà espanyol sense ser-ho, o dit d'una altra manera tindré una doble nacionalitat, l'Espanyola i la Catalana, i ni l'una ni l'altra me la pot negar ningú i menys encara el Sr. Margallo, o el Govern que ell representa. El problema és que Europa és una altra entelequia, de fet la Unió Europea no existeix com a tal, si ni tan sols compleix el tractat de Schengen pel que varen acceptar la lliure circulació de persones. Potser caldria llegir a Houellebecq per fer-nos una idea de que es ser Europeu avui en dia, el Sr. Margallo el primer. Un curios ministre Margallo, que sent d'exteriors es cuita i molt d'afers interiors, o es que potser ja considera a Catalunya una competència d'exteriors.\nMiquel 23 de setembre, 2015\nEstoy de esta pandilla hasta los mismísimos. Tantos asesores para quedar como gilipuertas.\nFRANCESC PUIGCARBÓ 23 de setembre, 2015\npara quedar como lo que son Miquel, analfabetos funcionales e indigentes mentales.


Bauzà, capità general\n"L'error dels mestres de les Balears ha estat això exactament: no tenir en compte que José Ramón Bauzà, és alhora delegat del govern espanyol, governador civil i capità militar"\nEn èpoques dures de l'Espanya més dura els capitans generals han assumit també el poder civil. Això feien en territoris colonials on les tribus indígenes eren "de difícil sometimiento" o en territoris peninsulars en temps de "de revuelta o levantamiento". Com que ara les dues condicions s'han ajuntat a les Balears, José Ramón Bauzà ha decidit combinar els càrrecs de governador civil i capità general amb el vistiplau de l'Estat. Bauzà, en èpoques d'aparences democràtiques, compta igualment amb el suport de la majoria absoluta civil de la seva regió militar, però es fa difícil de dir que aquesta majoria el va votar perquè acabi amb la llengua que la defineix. Considerada la polseguera d'indignació i protesta que ha remogut el capità general, on es barregen fins i tot dirigents del PP i bisbes, no és arriscat pensar que, si demà hi hagués eleccions a les Balears, els resultats no serien els mateixos. Però també la convocatòria d'eleccions depèn del capità general.\nL'error dels mestres de les Balears ha estat això exactament: no tenir en compte que José Ramón Bauzà, nascut i educat a Madrid i identificat plenament en les raons d'Estat que mouen el PP, és president del govern balear i alhora delegat del govern espanyol, governador civil i capità militar. I que actua en territori insular "levantisco" amb la intenció de reduir a cendra l'arrel del mal, que és la llengua catalana. Des d'aquesta llengua i amb la participació necessària dels mestres "catalanistes", els nens mallorquins, menorquins, eivissencs i formenterencs d'avui poden ser demà adults "catalans". Per això el general Bauzà alhora que la debilita en l'escola la segrega en "mallorquí", "menorquí", "eivissenc" i "formenterenc". I encara no en coniller perquè a Conillera els conills no parlen. José Ramón Bauzà perpetra avui una política lingüística intransigent per evitar els mals separatistes de demà. I ho fa des de la condició moral de força i superioritat amb què ha actuat en la història de segons quina humanitat el poder militar.\nAfirmen els mestres de les Balears que han xocat contra "un mur". El mur de Bauzà. El mur de l'Estat, que es pretén infranquejable. Tenen tota la raó, Abordar-lo en tropa i a l'engròs és un error. L'estesa podia haver estat terrorífica. A José Ramón Bauzà no li tremolarà el sabre. Per tant, amics mestres, nens, polítics, rojos i capellans de les Balears, ha arribat el moment de la guerra guerrejada. Són més eficaces. Per constatar-ho només cal comparar les capitanies generals d'avui amb les que mantenia l'Espanya del segle XVIII.


Fem música a la Vila: i ara... la FIRA de Sant Martirià. A Banyoles!\nPublicat per Carme Cornellà a 17:40


L’Obra Social “la Caixa” col·labora amb el projecte “Dones supervivents” de la Fundació SER.GI - Fundació SER.GI\nL’Obra Social “la Caixa” ha fet una aportació econòmica de 1.500€ a la Fundació SER.GI per al seu projecte de “Dones Supervivents”.\nLa iniciativa que porta a terme l’entitat social gironina va destinada a dones que han estat víctimes de violència masclista i que tenen necessitat d’un habitatge després de finalitzar el seu pas pels recursos especialitzats d’acolliment d’urgència.\nEs tracta d’un dispositiu d’habitatges d’inclusió específic per a dones soles o famílies monomarentals que es troben amb dificultats per poder inserir-se normalment després de la seva estada en els recursos especialitzats per a dones que han patit violència masclista. S’hi ofereix una intervenció socioeducativa per tal de reforçar les xarxes de suport relacional d’aquestes dones, a partir de la vinculació social al territori i la generació de xarxes de suport mutu que puguin sorgir entre les mateixes dones.\nLa Fundació SER.GI, a banda d’assegurar un habitatge assequible per a les unitats familiars ateses, també proporciona un acompanyament social que ajudi a garantir una inserció social satisfactòria. El projecte s’està portant a terme al municipi de Girona des de l’any passat.


Així és el programa Kit Digital per la digitalització de pimes i autònoms - Josep Pallejà, Advocat\nPublicat a les 00:21h a Sense categoria\tper\tpalleja\nL’any 2020, el 78 % de les pimes espanyoles no tenien pàgina web i això va suposar un gran inconvenient davant d’empreses més grans després de l’aparició de la Covid-19.\nPer resoldre aquestes diferències, el govern llança el programa Kit Digital per la digitalització de pimes i autònoms per tal de donar suport a la digitalització de les petites i mitjanes empreses.\nAquest bo, que es repartirà entre el 2021 i el 2023, suposarà una inversió de més de 3000 milions d’euros.\nQuè és el Kit Digital per les pimes i autònoms?\nEl programa Kit Digital es troba a les ajudes del Pla de Recuperació, transformació i Resiliència i està finançat per la Unió Europea a través del fons Next Generació UE. El programa Kit Digital neix per donar suport i impulsar la digitalització d’un milió de pimes i autònoms del territori espanyol perquè puguin accedir a nous mercats i desenvolupar-ne el potencial.\nPer això, el Govern invertirà més de 3.000 milions d’euros entre el 2021 i el 2023. T’avancem que ja han sortit les bases del Kit Digital. A continuació, detallem les característiques i els requisits més destacats.\nQuines empreses podran beneficiar-se del Kit Digital?\nPodran ser beneficiàries d’aquestes ajudes les petites empreses, microempreses i persones en situació d’autoocupació el domicili fiscal de les quals estigui ubicat en el territori espanyol.\nSegons el nombre de treballadors i la categoria de l’empresa, les companyies beneficiàries es classifiquen en:\n• Petites empreses entre 10 i 49 empleats.\n• Petites empreses o microempreses d’entre 3 i 9 empleats.\n• Petites empreses o microempreses d’entre 0 i 2 empleats.\nLa primera convocatòria d’ajuts, amb una inversió de 500 milions d’euros, està destinada a pimes d’entre 10 i 49 treballadors.\nEl Kit Digital consisteix a un bo de 12.000€ per a les empreses entre 10 i 49 empleats. En aquesta primera fase només el podran rebre les empreses que no tinguin un alt nivell de digitalització.\nLes empreses d’entre 3 i 9 empleats gaudiran d’un bo de 6.000€ mentre que les empreses o microempreses d’entre 0 i 2 empleats rebran 2.000€.\nL’objectiu principal és que les petites i mitjanes empreses comprin serveis que existeixin al mercat per millorar la ciberseguretat o per desenvolupar una pàgina web, entre altres finalitats.\nLes empreses s’han d’inscriure al portal Accelera Pime i podran contractar els serveis a partir de febrer del 2022.\nEls digitalitzadors que vulguin oferir i vendre els seus serveis s’hauran d’inscriure entre el desembre del 2021 i el gener del 2022.\nDetallem els imports màxims d’ajuda depenent de la categoria de solucions de digitalització:\nMesos de prestació dels serveis\nEmpreses d’entre 10 i 49 emple\nEmpreses d’ entre 3 i 9 emple\nEmpreses d’ entre 0 i 2 emple\nGestió de rrss\n4.000€ (inclou3 usuaris)\nServeis i eines d’ oficina virtual\n250€ / usuari (fins 48 usuaris)\n250€ / usuari (fins 9 usuaris)\n250€ / usuari (fins 2 usuaris)\n125€ / usuari (fins 48 usuaris)\n125€ / usuari\n(fins 9 usuaris)\n125€ / usuari (fins 2 usuaris)\n125€ / dispositiu (fins 48 dispositius)\n125€ / disposi\ntiu (fins 9 dispositius)\ntiu(fins 2 dispositius)\nQuines obligacions han de complir les empreses per a beneficiar-se del Kit Digital?\nPer ser beneficiàries del bo Kit Digital les empreses han de complir les següents obligacions:\n• Tenir la consideració de petita empresa o microempresa.\n• Estar inscrita al Cens d’empresaris, professionals i retenidors de l’Agència Estatal d’Administració Tributària o al cens equivalent de l’Administració Tributària Foral, que ha de reflectir l’activitat econòmica desenvolupada efectivament a la data de sol·licitud de l’ajuda, i tenir-ne la antiguitat mínima que s’estableixi a les convocatòries.\n• No tindre la consideració d’empresa en crisi.\n• Estar al corrent de les obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social.\n• No estar subjecte a una ordre de recuperació pendent després d’una decisió prèvia de la Comissió Europea que hagi declarat un ajut il·legal i incompatible amb el mercat comú.\n• La companyia no pot estar sotmesa a cap altra de les prohibicions previstes a l’article 13.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\n• No superar el límit dajuts de minimis.\n• Disposar de l’avaluació del Nivell de Maduresa Digital, d’acord amb el test de diagnòstic disponible a la plataforma Accelera pime.\nCom es demana el Kit Digital?\nLes empreses que vulguin beneficiar-se del bo de digitalització s’hauran d’inscriure al portal Accelera Pime.\nEn aquesta plataforma, es realitzarà un test d’autodiagnòstic al qual podran accedir totes les pimes per conèixer com és l’estat de digitalització i descobrir en quins aspectes ha de millorar.\nAquest test serà un pas previ a la sol·licitud dels ajuts per millorar la transformació digital.\nLa sol·licitud tindrà diverses fases que s’aniran convocant fins a l’any 2023 i es realitzarà mitjançant l’emplenament d’un formulari automatitzat a la seu electrònica que es determini a cada convocatòria (la qual serà accessible des de la plataforma Accelera Pime).\nAquest formulari inclourà:\n• NIF del sol·licitant.\n• Nom de la persona física o raó social de la persona jurídica.\n• Domicili fiscal de la persona física o jurídica.\n• Si escau, autorització del representant voluntari.\nCom hem comentat, la primera fase serà a principis del 2022 i es faran servir 500 milions d’euros per a empreses d’entre 10 i 49 empleats.\nQuan la pime rebi el bo digital tindrà 6 mesos per utilitzar-lo en fins a 5 serveis d’un any de durada.\nL’ajut s’abonarà en dues parts. A la primera, la pime rebrà el 70% dels diners en el moment en què realitzi la compra del servei, excepte en les solucions de gestió de xarxes socials on la quantia correspondrà al 40%.\nEl 30% i el 60% restant en el cas de la gestió de xarxes socials, ho obtindrà quan passi el període d’ús per assegurar-se que els diners s’han emprat per a la digitalització de la pime i no per a altres necessitats.\nQuan podran beneficiar-se les empreses del bo Kit Digital?\nPer exercir el dret de cobrament de la subvenció del Kit Digital, l’empresa beneficiària haurà de seleccionar i contractar la solució digitalitzadora que més s’adapti a les vostres necessitats.\nDesprés hauran de formalitzar un acord de prestació.\nEl termini màxim per formalitzar l’acord de prestació serà de 6 mesos des que es notifiqui la resolució de concessió de l’ajuda.\nL’empresa pot formalitzar acords de prestació fins a esgotar l’import total de la subvenció concedida.\nQuins requisits han de complir els agents digitalitzadors per prestar els seus serveis a les pimes i als autònoms?\nEl termini perquè els agents digitalitzadors presentin les solucions tecnològiques i innovadores ja està obert.\nEls agents digitalitzadors seran els encarregats d’oferir les eines necessàries per a les pimes i autònoms per aconseguir una evolució i una completa digitalització dels seus processos de treball.\nEls requisits que han de complir els agents digitalitzadors per oferir els seus serveis són:\n• Estar al corrent de pagament de seguretat social i agència tributària.\n• Facturar més de 100.000 € cada any. Per al cas de les persones en situació d’autoocupació sense treballadors a càrrec seu, la facturació acumulada haurà de ser de, almenys, 70.000 euros en els dos 2 anteriors a comptar des del moment de la presentació de la sol·licitud d’adhesió.\n• No estar en una situació de crisi.\n• Tindre almenys 2 anys d’antiguitat.\nQuines són les categories incloses al catàleg per promoure la transformació digital?\nTotes les categories de solucions de digitalització exigiran a les solucions de digitalització la prestació d’un servei de suport davant d’incidències amb un termini de resolució de menys de 24 hores, que es podrà fer de forma remota.\nA més, els agents digitalitzadors hauran d’impartir la formació necessària que permeti als beneficiaris adquirir coneixements bàsics per al seu ús inicial.\n• Presència a Internet i lloc web. En aquesta categoria s’inclouen les solucions que ensenyen com crear una pàgina web per a la pime per tal de donar visibilitat als productes que ofereix a Internet i assolir un nombre més gran d’usuaris.\n• Comerç electrònic. La finalitat és crear una botiga en línia de compravenda de productes i/o serveis.\n• Gestió de xarxes socials per promocionar la pime a Instagram, Facebook, LinkedIn, etc.\n• Gestió de clients i/o proveïdors. L’objectiu és millorar i assolir una evolució positiva de la gestió de les relacions comercials amb els clients.\n• Business Intelligence i analítica per millorar la presa de decisions de la pime.\n• Serveis i eines d’oficina virtual per tal d’establir mesures interactives perquè la comunicació i la col·laboració entre els empleats sigui més senzilla i eficient.\n• Gestió de processos per automatitzar aspectes relacionats amb la pime.\n• Factura electrònica per agilitzar el ritme d’emissió de factures utilitzant programes informàtics amb opcions avançades que permetin augmentar la productivitat als treballadors.\n• Comunicacions segures. Aquesta categoria té com a fi refermar la seguretat en els dispositius dels treballadors de les PIME.\n• Ciberseguretat per garantir un ús segur i fiable dels dispositius electrònics i evitar possibles piratejos i robatoris d’informació confidencial.\nSi ets una petita o mitjana empresa o un autònom i necessites millorar la digitalització i les habilitats digitals dels teus treballadors, aquesta és una gran oportunitat per accelerar i innovar a la teva proposta empresarial.\nEl bo digital suposarà una solució perquè les petites i mitjanes companyies estiguin presents al mercat i puguin competir oferint millors productes i facilitant la informació als clients a través d’Internet i de les xarxes socials.\nLa idea del Govern és continuar llançant noves ajudes entre el 2022 i el 2023 fins a assolir els 3.000 milions d’euros disponibles.


Botigues - La Sirena\nInici > Coneix-nos> Botigues\nLes nostres més de 250 botigues, amb un model de negoci únic en el sector i una trajectòria que va començarl'any 1983, aporten l'experiència necessària per a posicionar la Sirena com un referent en alimentació congelada.\nEl nostre vaixell insígnia són les Botigues, punts de reunió dels nostres clients / es, que a través de la seva confiança, ens aporten l'energia i empenta necessaris per seguir innovant i oferint el millor cada dia.\nA les Botigues de la Sirena nostres clients / es troben la més àmplia gamma de productes congelats existent en el mercat, més de 750 referències, un personal qualificat que ofereix un tracte professional, personalitzat i proper, així com una garantia de qualitat que la Sirena assegura en tots els processos.\ncaixers/es reposadors responsables de botiga


Recordeu Bon Voyage?\n3 Desembre, 2020 By Punt de Gir In Publicidad\tNo Comments\nAvui fem un “remember” amb la publi per ES Collection, Bon Voyage, de fa un any. Podeu veure el vídeo complet a les nostres xarxes socials Instagram i Facebook. Punt de Gir | Productora Audiovisual BarcelonaSi voleu veure més vídeos com aquest, visiteu: https://www.puntdegir.com/ca/publicitat/


El director del SOC, Joan Aregio, explica els principals eixos de la nova Llei d’Ocupació de Catalunya\nEl director del SOC, Sr. Joan Aregio, ha explicat avui a la seu de COELL els principals eixos sobre els quals pivota la nova Llei d’Ocupació de Catalunya en el marc d’un acte organitzat per CATFormació.\nEn aquest sentit, Aregio ha apuntat que la nova norma busca una concertació territorial en el sentit d’adaptar els serveis a les prioritats i necessitats dels territoris per tal que les persones en situació d’atur augmentin les seves possibilitats de trobar una feina, alhora que es garanteix que les empreses puguin trobar professionals qualificats.\nLa nova legislació també farà que tots els agents actius i autoritzats de la xarxa que treballa en el desplegament de polítiques actives i de formació tinguin l'historial de la persona aturada, fet que hauria de fer augmentar les possibilitats de trobar una feina adequada als seu perfil formatiu i laboral.\nSegons Aregio, la nova Llei d’Ocupació comportarà nombrosos beneficis per als usuaris, que disposaran a més d'un historial laboral únic per a totes les administracions.\nAregio ha concretat també que l'objectiu de la nova normativa rau en assolir el màxim consens dels partits i dels agents socials.


Katalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert - Resultats de la cerca - Traces : base de dades de llengua i literatura catalanes\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Katalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert\nDel resum de l'article: "L’obra de Joan Maragall no s’entendria sense la influència decisiva que va exercir sobre ell la literatura alemanya, de Goethe a Nietzsche. Però aquest interès del poeta català per la cultura germànica, contra el que es podria esperar, no ha donat com a resultat una recepció equivalent de la seva obra en l’àmbit cultural alemany. [...]\nKatalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert dins Amazon\nKatalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert dins Google Books\nKatalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert dins Google Scholar\nKatalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert dins Google Web Katalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert dins INSPIRE\nKatalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert dins NEBIS\nKatalanische Lyrik im zwanzigsten Jahrhundert dins Scirus


Oftalmologia (França) - COMT\nVostè és oftalmòleg i desitja practicar a França, aquest anunci és per a vostè. Consultor independent francès de Perpinyà, prop de la frontera, l’acompanyo en tots els seus tràmits. Des de la recerca de el centre que li acollirà fins a la negociació dels detalls més petits del seu contracte passant per la recerca del seu allotjament i dels seus tràmits administratius. Tinc oportunitats immediates en ciutats com Lió, Marseille, Montpeller i Gaillac però puc també construir el seu propi projecte a mida. Els meus clients són responsables de centres importants que posseeixen estructures moderníssimes amb una tecnologia de gran avanç. Vostè treballarà amb diverses assistents, ortoptistes graduats que realitzaran les seves pré-consultes i els seus exàmens complementaris. Adapto el seu contracte a les seves esperances: col·laboració o assalariat, temps complet o parcial, tindrà la possibilitat de ser soci. Els seus dies i els seus horaris de treball són totalment lliures. Els seus ingressos comencen a uns 7000 euros a l’mes i poden evolucionar ràpid en funció de la seva activitat (volum de cirurgia per exemple) i de la seva implicació.\nSi aquest anunci li interessa o per a més informacions, no dubti a contactar-me per correu electrònic contact@ophtaconsult.net o per telèfon o whatsapp al 06.71.17.72.16


L’Ajuntament inicia el procés de fusió de Mataró Ràdio i m1tv - Ajuntament de Mataró\nL’Ajuntament inicia el procés de fusió de Mataró Ràdio i m1tv\nEl nou mitjà, que s’ubicarà al TecnoCampus, es posarà en marxa l’11 de setembre\nL’Ajuntament està treballant en la integració dels dos mitjans de comunicació públics existents a Mataró: el canal de televisió m1tv i Mataró Ràdio. La gestió d’aquest únic mitjà públic audiovisual, que mantindrà tot el personal dels dos mitjans, es farà a través de l’Entitat Pública Empresarial Mataró Audiovisual. La integració requereix d’un procés que pas a pas es porta a aprovació del Ple. Està previst que la programació del nou mitjà s’estreni l’11 de setembre.\nEls objectius d’aquesta fusió són guanyar en eficiència i eficàcia; mantenir i reforçar el model de comunicació de proximitat; incrementar la col·laboració amb el TecnoCampus per desenvolupar una cooperació acadèmica intensa; i crear un nou model que ha d’esdevenir un element de participació ciutadana que doni veu als col·lectius i entitats diverses en el marc del Reglament de Participació Ciutadana.\nEl full de ruta a seguir es va iniciar en el Ple de gener en què es va aprovar per unanimitat la proposta donant llum verda al procés. La primera fase ha començat amb la proposta de dissolució del Consorci Digital Mataró-Maresme i de Mataró-Maresme Digital, SLU, el consorci i l’entitat que gestionen la televisió. L’aprovació inicial de la dissolució del Consorci es ratificarà en el Ple de febrer i es va explicar en una Comissió Informació Municipal de Serveis a les Persones extraordinària que va tenir lloc el passat dilluns. També s’ha rescindit el contracte amb l’empresa Compagina, que tenia adjudicada la realització dels informatius de Mataró Ràdio.\nEl procés també contempla que el personal dels dos mitjans de comunicació mantindran els seus llocs de treball i seran subrogats per l’Entitat Pública Empresarial Mataró Audiovisual a partir d’aquest mes de febrer, l’entitat que gestionarà el nou mitjà. Aquest s’ubicarà al TecnoCampus Mataró-Maresme en l’espai que ocupa actualment m1tv, tot i que s’haurà d’adaptar i ampliar als nous usos. La voluntat és aprofitar la proximitat amb la universitat per crear sinergies de treball i col·laboració.\nEl resultat de la fusió de Mataró Ràdio i m1tv es farà realitat l’11 de setembre, dia en què es posarà en funcionament la nova programació del nou mitjà.\nEl procés de fusió s’està treballant a través d’una comissió liderada per l’Àrea de Serveis Personals de l’Ajuntament i està formada pels serveis municipals de Gestió Econòmica, Secretaria, Recursos Humans i Comunicació i personal de Mataró Ràdio i m1tv.\nIniciar el procés d’integració entre Mataró Ràdio i m1tv, els dos mitjans de comunicació públics de Mataró, és una de les accions previstes en l’Acord de Govern (2016-2019).


Abril de 2019 – Font-rúbia\n30 d'Abril de 2019 30 d'Abril de 2019 per Cicle Mitjà\nJa hem acabat el projecte de circ. És per això que aprofitant que hem estat treballant l’alimentació i els artistes de circ hem convidat a la companyia de circ Trucs i Riures a un dinar molt saludable.\nPrimer hem treballant els diferents nutrients, després quins són els més saludables i quina quantitat necessitem. Finalment hem estudiat la recepta i hem preparat la nostra.\nPer acabar hem cuinat les nostres receptes.\nAquí podeu veure les fotos de la nostra celebració.\nEls Mags hem preparat una conferència cadascú de tema lliure en castellà. Ho fem per millorar la nostra expressió oral i sentir-nos cada vegada més segurs.\nA partir d’aquests vídeos ens autoavaluarem per observar què podem millorar i fer-ho cada vegada més bé!\n25 d'Abril de 2019 25 d'Abril de 2019 per Cicle Inicial\n12 d'Abril de 2019 per Escola Font-Rúbia\nAquí teniu les cançons de Sant Jordi per a que les practiqueu aquesta setmana de vacances, ja que les cantarem el primer dia de trimestre!!!\nA la primavera: cançó lletra\nDrac Rac: cançó lletra\nVola Colometa: cançó lletra\nSonet de paper: cançó\nMolt bona setmana! Ens retrobem el dimarts 23 d’abril!\n10 d'Abril de 2019 10 d'Abril de 2019 per Escola Font-Rúbia\nEl dilluns dia 8/4/2019 vam anar tota l’escola al circ.\nVam fer moltes activitats dintre la carpa i a fora. A dintre hi havia un cable d’equilibri, també hi havia un trapezi, podíem muntar en monocicle, cordes, malabars, jocs per fer equilibri i més. I a fora hi havia maquillatge de pallasso, un camerino amb disfresses, unes rodes que eren unes colxonetes, per fer música i hulahops.\nA la tarda van fer un espectacle de circ d’un pallasso molt entretingut. Tot ens va agradar molt . Us ho recomanem molt!\nCliqueu aquí per a veure fotos i algun vídeo!\nGerard i Lucía de 6è.\n4 d'Abril de 2019 per Cicle Mitjà\n1 d'Abril de 2019 1 d'Abril de 2019 per Cicle Inicial\n1 d'Abril de 2019 per Cicle Mitjà\nEl divendres passat vam poder gaudir d’un gran espectacle per part de la companyia de circ dels alumnes de 4t. Us deixem amb la notícia i un enllaç per veure les fotos!


més content que un gínjol: L'OFICI DE FER DE PARE\nL'OFICI DE FER DE PARE\nDe vegades fer de pare no és fàcil. Jo diria que no ho és mai, però en algunes ocasions és especialment difícil. La cosa ve per una anècdota del meu fill que us conte sense més romanços.\nEls veïns del costat de casa tenien un gos que es deia Nano. El meu fill se l'estimava molt. Un dia un cotxe l'atropellà i el matà. El xiquet preguntava constantmet pel gos, i encara pregunta. Tenint en compte que quan es va esdevenir l'accident no havia fet els dos anys, i en connivència amb la veïna, vam acordar de dir-li que Nano se n'havia anat a viure a Benifaió. Des d'aleshores, Urbà, periòdicament demana que vol anar a Benifaió a veure Nano, i nosaltres ho ajornem indefinidament amb excuses diverses. Diverses i sembla que no massa convincents, si tenim en compte el que ve a continuació.\nDiumenge passat anàrem a dinar a la caseta de l'oncle de la meua dona. Allà solia estar la tia Victòria, una senyora major que faltà fa uns mesos. Al poc de ser-hi, el meu fill preguntà per ella, i la meua dona se'm quedà mirant. Després d'un acord visual, vam acordar dir-li la veritat. La conversa va ser, si fa no fa, la següent:\n- La tia Victòria ha mort.\n- I se n'ha anat al cel?\n- No ho sabem. No sabem si la gent quan mor va al cel o a un altre lloc.\n- Jo sí que ho sé. Alguns van al cel, i uns altres van a Benifaió.\nEvidentment que ens quedàrem de pedra. Tinc la sensació d'estar fent el ridícul des que el gosset va morir. Això no m'importa massa. El que em té capficat és que sé que l'aprenentatge naix de l'error, però en l'ofici de pares no ens ve massa de gust errar. Tampoc no estic segur d'haver-ho fet. En fi, ja m'hi aclariré. O no.\nPublicat per ginjol a 20:59\nEtiquetes de comentaris: Anecdotari, Romanços\nNo m'estranya que us quedéssiu gelats. De vegades ens sobta el que saben els nens.\nUrbà IV és un fora de sèrie!\nPillat "in fraganti", Urbà!\nNo sé de que s'estranyeu. Òbviament quan algú es mor se'n va al Cel o a Benifaió, o què vos pensàveu?\nRecordo que quan el seu avi va morir, i jo, gran error!, vaig dir-li que havia anat al cel, el meu fill, que llavors devia tenir l'edat del teu, es va quedar força preocupat: tenia por que caigués!\nLa manera de raonar de les criatures és sorprenent.\nDe segur que ho esteu fent molt bé!\nEls xiquets són de por, i molt més llestos del que ens pensem. Eixa és bona per enivar-la al Hormiguero.\nLlegiu el conte "Silvia" de Cortázar.\nGenial! I és que els infants sempre ens sorprenen!\nTens un fill amb molta llògica!!! bonissima la sortida. Ves que ara cada cop que mori algú no et pregunti a quin dels dos llocs ha anat a parar.


Lligam: d’octubre 2011\nFESTA DE LA LACTÀNCIA MATERNA ESTE DISSABTE 8 D'OCTUBRE\nPer tal de festejar el Dia Mundial de la Lactància Materna, l'associació Lligam ha organitzat una matinal festiva, pensada per a passar-la en família. Serà este dissabte 8 d'octubre d'11 a 13h a la plaça Sant Domingo d'Ontinyent. Al llarg del matí s'oferiran jocs infantils, un taller de massatge infantil, un mercadet, un taller de danses en família i informació sobre el part respectuós i la lactància. En el trancurs de l'acte es llegirà un manifest en defensa de la lactància materna. Cal recordar que l'OMS recomana com a imprescindible la lactància materna exclusiva durant els sis primers mesos de vida.\nPublicat per Lligam a 0:40 Cap comentari:\nTALLER D'ALIMENTACIÓ INFANTIL I REMEIS NATURALS DURANT ELS TRANSTORNS CORPORALS\nDes de Lligam hem organitzat un "Taller d’alimentació infantil i remeis naturals durant els transtorns corporals". Serà el proper dissabte 15 d’octubre de 10:30h a 13:30h, al Casal Jaume I (Parc Mestre Ferrero) d’Ontinyent. L’aforament és limitat i es respectarà l’ordre d’inscripció. El preu del taller és de 8€ sòcies i 10€ no sòcies i serà impartit per la nutriòloga Gracia Cerrato Benítez\nInscripció (fins al 10 d'octubre):\nPublicat per Lligam a 23:56 Cap comentari:\nFESTA DE LA LACTÀNCIA MATERNA ESTE DISSABTE 8 D'OC...\nTALLER D'ALIMENTACIÓ INFANTIL I REMEIS NATURALS DU...


NeuroLleida incrementa l’oferta de serveis i espera atendre unes 40 persones més – La Manyana\nTallers Neurolleida 3\nNeurolleida, servei creat específicament per ASPID per oferir tractament sanitari no-farmacològic neurorehabilitador a persones afectades per una malaltia crònica que han patit algun tipus d’afectació neurològica, amplia i adapta a partir d’aquest setembre l’oferta de programes a fi d’optimitzar els resultats de l’atenció donada als usuaris. Aquesta ampliació dels serveis desenvolupats per Neurolleidas s’ha traduït en 6 programes nous destinats a abordar les diferents malalties neurològiques cròniques que s’atenen, amb la previsió de tractar aproximadament unes 40 persones.\nCal remarcar que el programa també inclou activitats de rehabilitació i de “funcionalitat” (aquestes darreres permeten portar a la pràctica del dia a dia les millores aconseguides durant la rehabilitació) en la comunitat i en els espais del nostre entorn.\nAquests nous programes grupals s’afegeixen a l’ampli ventall d’abordatges que Neurolleida porta a terme des de fa anys, adreçats a persones de totes les edats (infants, adults, gent gran) amb patologies del sistema nerviós i que es fan mitjançant tractaments individualitzats. En total, el servei atén unes 100 persones, a les quals s’afegeixen les 40 previstes en les noves propostes grupals que Neurolleida engega aquest mes de setembre.\nEl Departament de Salut inclourà el 061 al Pla de prevenció del suïcidi de Catalunya 2021-2025 integrant-lo a la xarxa...


Mostrant articles per etiqueta: envasament al buit - seguretat alimentària\nMostrant articles per etiqueta: envasament al buit\nEnvasament en atmosfera protectora (EAP)\nEl consumidor espera del sector alimentari aliments amb tot el seu color natural i atractius, per això els productes de quarta gamma envasats en atmosfera protectora són un format a l'alça.\nEls avantatges de l'envasament en atmosfera protectora (EAP) són:\nEl temps de conservació més llarg\nLa millor presentació dels aliments (com a tret més definitiu) per pal·liar la falta de temps del consumidor actual\nLa possibilitat de triar més opcions de producte\nLa reducció dels perills per a la salut associats a l'alimentació\nL'envasament en atmosfera protectora afegeix encara més valor per al minorista i fa possible que els aliments tinguin millor aparença durant més temps.\nAvantatges de l’EAP\nProlongació del temps de conservació\nAmb l'EAP i en funció del producte, el temps de la conservació es pot prolongar entre el 50 i el 500% amb la qual cosa els minoristes poden reduir al mínim el producte sobrant i tant la reposició d'existències com les comandes poden ser més flexibles.\nSi una botiga que serveix al 100% dels seus compradors cada 10 dies, vol dir que ofereix un producte fresc no-EAP amb un temps de conservació de 3 dies només al 30% dels seus clients; però, si el mateix aliment s'envasa en una atmosfera protectora (AP) que li atorga un temps de conservació de 10 dies, aquest mateix minorista pot satisfer TOTS els seus clients.\nMinimització de les pèrdues de producte\nCom que amb EAP augmenten les possibilitat de vendre els productes, disminueixen les possibilitats que siguin rebutjat; per tant, tenir més temps de conservació permet als minoristes fer comandes de manera més eficaç i reduir devolucions, ja que predir amb exactitud el rendiment diari d'un supermercat es fa complicat fins i tot per als més actuals i sofisticats sistemes de gestió d'estocs .\nTenir aliments que es deterioren més lentament des del punt de producció fins a la botiga i posteriorment fins a la cuina, frigorífic o congelador domèstics, suposa avantatges evidents tant per al minorista com per al consumidor des del punt de vista de la qualitat i la seguretat alimentària.\nL'atracció visual dels aliments és un altre factor clau de la qualitat i com que l'EAP es fa normalment en una safata que es presta per incorporar elements de disseny, els minoristes han aprofitat l'ocasió per envasar els aliments de forma més atractiva.\nEl cas de les carns vermelles és interessant: després del sacrifici, la carn vermella adquireix ràpidament un apagat color marró que no resulta atractiu als compradors (encara que aquest color no és indicador de carn en mal estat necessàriament; el color vermell de frescor es conserva més temps si envasem la carn en una atmosfera amb concentració d'oxigen entre el 60 i el 80 %, segons la carn, i diòxid de carboni per mantenir l'equilibri. No es tracta d'emmascarar carns en malestat per donar-los un color vermell, simplement que en absència d'oxigen el Fe+2 del grup hemo de l'hemoglobina (color vermell) passa a Fe+3 (color marronós) com a procés metabòlic totalment normal.\nMenys necessitat de conservants artificials\nCom que cada cop tenim més consciencia eco, un productor pot augmentar la seva escala de valor davant els seus client si disminueix el nombre de possibles additius i millora la conservació dels productes frescos i naturals utilitzant l'EAP, ja que s'alenteixen els processos metabòlics de degradació naturals.\nMajors possibilitats de distribució\nCom a conseqüència de la prolongació en el temps de conservació dels productes, la distribució es veu paral·lelament beneficiada. Així, per exemple, tots els productors immersos en la venda de proximitat podran veure incrementada notablement la distància de repartiment (sense traspassar els límits de Catalunya, si no ja no seria venda de proximitat) sense perjudicar el seu producte ni el valor afegit que el consumidor li atorga als productes de proximitat.\nEfecte dels gasos en els aliments\nEl diòxid de carboni inhibeix el creixement de la majoria dels bacteris aeròbics i fongs, és a dir, com més elevada és la concentració de CO2 més llarg és el període de conservació, generalment; cal recordar que tant greixos com aigua absorbeixen CO2 fàcilment, per tant la majoria dels aliments l'absorbeixen.\nA banda, una concentració excessiva de CO2 en l'EAP pot alterar sabors, pèrdues per degoteig i col·lapse de l'envàs; per tant, és important arribar a un equilibri entre el temps de conservació comercialment desitjable d'un producte i el grau de tolerància cap als efectes negatius.\nPer controlar el desenvolupament de bacteris i floridures (efecte bactericida), es recomana una concentració mínima del 20% de CO2.\nEl nitrogen és un gas inert que s'utilitza de farciment, és a dir, per eliminar l'aire i, concretament, l'oxigen. Com que ja hem dit que els aliments amb elevat índex d'humitat i greixos absorbeixen CO2, el nitrogen evita el col·lapse dels envasos que contenen aquest diòxid de carboni. Una altra aplicació interessant del nitrogen per a l'EAP són els productes destinats a aperitius (snaks), en què generalment s'usa el 100% de nitrogen per evitar la ranciesa per oxidació dels elements grassos.\nL'oxigen provoca el deteriorament per oxidació dels lípids dels aliments i afavoreix el creixement dels microorganismes aerobis.\nEn general, s'ha d'eliminar l'oxigen, però hi ha motius per mantenir-lo en quantitats controlades, com ara:\nPer mantenir el viu color natural (en carns vermelles, esmentat a dalt)\nPer mantenir la respiració (en fruites i verdures)\nPer inhibir el creixement d'organismes anaerobis\nEn el fixer adjunt podeu obtenir el quadre resum amb les combinacions de gasos més frequénts en EAP.\nAvantatges d’una atmosfera protectora rica en oxigen\nUn projecte de la UE anomenat El nou EAP per a productes frescos processats incloïa diverses proves amb productes frescos i envasats amb concentració elevada d’oxigen per determinar els efectes sobre la qualitat i el temps de conservació dels productes; entre els productes figuraven enciam, meló, maduixes i brots de soja; les proves van indicar que una concentració elevada d'oxigen té efectes positius en la qualitat organolèptica de diversos productes frescos però no era adequat per a tots ells.\nUna concentració elevada d'oxigen pot ser eficaç per:\nInhibir l’enfosquiment enzimàtic (ja que pot actuar inhibint la polifenoloxidasa, enzim responsable d’aquest enfosquiment enzimàtic de fruites i verdures processades)\nEvitar reaccions de fermentació anaeròbica\nInhibir el creixement microbià, tot i que diversos estudis indiquen que els creixements d’E. coli i L. monocytogenes poden veure's estimulats per concentracions d'O2 del 80-90%.\nAltres gases que es podrien utilitzar són:\nArgó, que té les mateixes propietats que el nitrogen: la seva solubilitat (doble que la del nitrogen) i determinades característiques moleculars li donen propietats especials per ser utilitzat amb verdures; en determinades condicions, alenteix les reaccions metabòliques i redueix la respiració. No obstant això, falten proves concloents que la substitució parcial o total del nitrogen per argó tingui efectes comercialment positius en termes de prolongació del temps de conservació i qualitat…\nMonòxid de carboni, la utilització del CO en EAP es permet en alguns països, però no figura en la llista europea d'additius alimentaris autoritzats, de manera que no es pot utilitzar a la UE.\nOzó, ha despertat interès per les seves propietats oxidants i desinfectants, però només es pot subministrar en condicions de seguretat aproximadament fins a una concentració del 15% en l'aire o en l'oxigen i té una vida mitjana de només 20 minuts en aigua pura.\nUn dels principals avantatges és que es descompon en oxigen elemental innocu, però és molt inestable. Les investigacions inicials es van realitzar sobre la desinfecció de l'aigua, on demostra ser molt més eficaç que el clor davant un ampli espectre de contaminants microbians; però, massa ozó pot ocasionar desperfectes o decoloració en l'envàs, pot oxidar la superfície del producte i provocar l'alliberament de nutrients que afavoriran el desenvolupament dels organismes que s'intenta controlar.\nAls EUA, l'ozó ja és un additiu alimentari autoritzat, però a la UE encara no ha aconseguit l’homologació plena.\nQuè influeix en el temps de conservació?\nEn el temps de conservació influeixen molts aspectes presents en les bones pràctiques de fabricació o BPF (Good Manufacturing Practices, GMP) i en la formulació dels productes: pH (acidesa), concentració de sal, activitat d'aigua (Aw) i conservants. Sovint s'empren combinacions d'aquests factors per aconseguir estabilitat, es el que anomenem com a teoria de les barreres (com una cursa d'obstacles).\nUna llista dels factors que intervenen podria ser:\nformulació del producte\nenvasament, atmosfera gasosa inclosa\nmanipulació per part del consumidor\nEn la propera entrada, abordarem tot allò relacionat amb els materials plàstics que intervenen en l'EAP i la interacció previsible entre els productes i els seus envasos primaris.\nAquesta guia us pot proporcionar molta més informació.


Els Mossos ja tenen el seu propi CNI ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dimecres, 18 de novembre de 2015 16:30 h\nEs tracte de la UCRO, un departament investigat i denunciat per la policia espanyola\nLa policia espanyola no té res millor a fer que perseguir i investigar als Mossos. Aquesta és la principal conclusió que poden treure després que la Brigada d'Informació del cos espanyol ha investigat la policia catalana per determinar si s'estaven extralimitant en les seves funcions. Concretament, han denunciat que la UCRO (Unitat Central de Recursos Operatius) s'ha convertit en el "CNI català" el qual denuncien de presumptes espionatges a membres de Ciudadanos i del PP.\nUna estelada en una pistola d'un Mosso\ncni, mossos, mossos desquadra, policia espanyola\nSembla ser que les estructures d'Estat, tot i que encara no tinguem govern, segueixen endavant. Un exemple és la Unitat Central de Recursos Operatius (UCRO), que es va crear el 2012 com un grup especialitzat, dins el Csicat (Centre de Seguretat de la Informació). Aquest cos estaria integrat per uns 40 agents catalans. El modus operandi habitual és que actuen com a agents encoberts, sempre van de paisà, i intenten infiltrar-se en formacions polítiques o en actes de partit per obtenir informació.\nLa policia espanyola treu foc pels queixals\nLa Policia espanyola ha fet un contra-espionatge per esbrinar què era exactament la UCRO. Així doncs, a través de la Brigada d'Informació els ha investigat per determinar si estaven extralimitant en les seves funcions. Segons la policia espanyola les investigacions haurien començat a partir d'haver rebut denúncies sobre presumptes espionatges de la UCRO a membres de Ciudadanos i del PP.\nAgents de la Brigada d'Informació de la Policia espanyola haurien explicat a El Confidencial Digital que els objectius dels integrants de la UCRA recorden, en moltes ocasions, al CNI: "Volen actuar com a espies i fins busquen fer servir les mateixes eines del Centre, tot i pertànyer a un cos autonòmic".\nFins i tot, la policia espanyola ja tindria un sobrenom en clau interna per a aquests agents catalans i no massa elaborat: els "mossos espies".\n19 de novembre de 2015, 20.09 h\nDe momento vamos bien ya tenemos 40 Mosos, que comparados con los 500 policias que tiene el sr. Fernandez Diaz colocados en los hoteles de cinco estrelas de la costa brava, no es nada, pero algo es algo.\n19 de novembre de 2015, 12.31 h\nTontet aragoneses. Ja et vaig dir, que era la teva putrefacció .\n19 de novembre de 2015, 12.27 h\nAquí n'ha un molt vinculat amb Ciudadanos ¿Oi aragoneses ?\nFELICITATS, A LES NOSTRES FORÇAS.\n18 de novembre de 2015, 23.58 h\n18 de novembre de 2015, 23.37 h\n#14 Només una precisió:\nSi jo tingués veu en el tema, demanaria que ,a diferència d'Israel, no es fessin diferències ni separacions entre la "intel.ligència exterior" (Mossad) i la interior " (Xabac), perquè actualment l'experiència ens demostra que un terrorista avui és a Turquia i demà pot ser a Barcelona o a Vilabertran. I tota divisió comporta dificultats de transmissió de la informació.\nCal que la recollida d'informació exterior i la interior passin pels mateixos com... Llegir més\n18 de novembre de 2015, 23.26 h\nMolt bé, Mossos, felicitacions. És un bon principi.\nUn bon servei d'intel.ligència és IMPRESCINDIBLE a tota nació. Cal vigilar no pas només els feixistes espanyols, també els fanàtics islamistes i tots aquells que puguin representar un perill per a la nostra pàtria catalana a curt o a mitjà termini.\nDe moment diu que només hi ha "uns 40 agents", una quantitat massa exigua per a un país de 7,5 milions d'habitants. Jo xifraria els efectius d'un bon Servei d'Intel.ligència, Se... Llegir més\n18 de novembre de 2015, 22.30 h\nDoncs prou d'anar amb el lliri a la mà i que comencin a treure merda sota les alfombres de Ciudadanos, que n'hi ha una pila amb l'aval dels aparells de l'Estat i pagada pels fondos reservados del Ministeri de l'Interior. Com en el cas de Suciedad Civil Catalana. Del PSC ja no dic res perquè PSC-PSOE tenen el trist honor de ser el partit no només amb més casos de corrupció des de la Transició sinó el que més diners específicament públics -no d'empresaris-, és a dir, diners dels nostre... Llegir més\n18 de novembre de 2015, 21.09 h\nANIOL, ¿AUN NO HAS IDO AL REGISTRO CIVIL A CAMBIARTE ESA MIERDA DE NOMBRE?\n18 de novembre de 2015, 20.57 h\nDEFINITIVAMENTE HOY SI ES UN DIA HISTORICO. OTRO NAZI QUE NO PIENSA ANTES DE HABLAR Y SE ATREVE A LLAMAR IGNORANTE A LOS DEMAS.\nDEBE SER EL INFLUJO DEL PESTAZO SOBRE BARCELONA DEL PRUSES EN DESCOMPOSICION. ¿TOTS ELS IMPOSTOS?\nEl año pasado, el Govern recaudó 2.156,53 millones de euros procedentes de los tributos propios y de los cedidos por el Gobierno centra\n18 de novembre de 2015, 20.50 h\nPERO ESTOS NAZIS NO APRENDERAN NUNCA A PENSAR ANTES DE DECIR TONTERIAS!!!!!!!!!\nEl Censo Electoral SOLO incluye a la gente que puede ejercer el derecho de voto. Es decir, mayores de 18 años. Bejota habla del Censo Electoral que es el que se usa en calculos para las elecciones.\nTu, mi querido NAZI, debes confundir en tu inmensa estupidez, el Censo con el Padron. este ultimo ademas de incluir a los que dices incluye tambien a los moros, negros y sudacas que los sociatas e izquierdosos ... Llegir més


Selecció d'edicions i estudis lul·lians (1999-2000) / - Traces : Catalan language and literature database\nHome > Traces. Catalogue > Selecció d'edicions i estudis lul·lians (1999-2000) /\nBibliographic citation -- Permanent link: https://traces.uab.cat/record/50157\nAbstract: Valoració de les novetats en edicions i estudis lul·lians publicats el 1999 i 2000 (ocasionalment, 1998).\nSubject: Edició de textos ; Estudi ; Lul·lisme ; 1999-2000 ; Filosofia ; Escolàstica ; Teologia ; Judaisme ; Cultura àrab ; Prosa llatina ; Traducció al català ; Cultura catalana ; Edat mitjana ; Prosa catalana ; Traducció del català ; Hebreu ; Exemple ; Teatre català ; Mallorca ; Illes Balears ; 1990X\nWorks: Josep Maria Ruiz Simon. L'Art de Ramon Llull i la teoria escolàstica de la ciència . Barcelona : Quaderns Crema, 1999\nPublished in: Llengua & Literatura. Barcelona, núm. 13 (2002), p. 353-362


L'escola segons Pierre Bourdieu | Catorze.cat\nPierre Bourdieu | 01/08/2019 a les 00:01h\nArxivat a: Sala d'estar, Pierre Bourdieu, Educació\nPierre Bourdieu va néixer l'1 d'agost del 1930 a Denguin (França) i va morir el 23 de gener del 2002 a París. Recordem el sociòleg escoltant com, en una entrevista feta al programa Chercheurs de notre temps (1991), reflexiona sobre el sistema educatiu. En recollim 14 fragments traduïts en català.\n1. El sistema escolar, en la societat moderna, és un dels llocs on es fabriquen les persones. On es creen les formes de pensar, d'actuar, en relació directa amb la família.\n2. No es pot estudiar seriosament el funcionament del món social, sense estudiar aquesta institució en què les persones són creades i on es creen, a més a més, les diferències socials etiquetades, legítimes. És a dir, on s'hi fabriquen els títols escolars, que al mateix temps són els títols professionals: els títols que et donen dret a exercir una professió.\n3. El sistema escolar és absolutament clau per entendre la societat moderna.\n4. Existeix una relació estadística molt forta entre l'origen social dels alumnes i els seus resultats acadèmics. Un dels mèrits de la sociologia és haver establert aquest fet estadístic cada vegada amb més precisió.\n5. El capital cultural consisteix en la idea que de la nostra família heretem no només els medis materials, sinó els instruments de coneixement, d'expressió, de saber fer, de saber, tècnics, de maneres de treballar. Coses que han estat transmeses per la família inconscientment i que contribueixen enormement a l'èxit acadèmic. Tant és així que els sistemes escolars els exigeixen sovint sense oferir-los.\n6. Un exemple simple és el de les tècniques de treball: penso que un dels avantatges més grans dels nens de categories intel·lectuals, a més del fet que escolten en la seva família un llenguatge proper que es parla a l'escola i que l'escola exigeix, [...] és el fet que reben de la seva família indicacions -per no dir incitacions- respecte a la forma de treballar, d'organitzar la feina, el temps: "seria millor que juguessis a futbol, estàs molt cansat". O bé: "primer fes això i després faràs allò". Aquestes coses, que aparentment són poc importants, es troben entre els factors decisius de diferenciació.\n7. La majoria de docents no són conscients de què és el que fa falta.\n8. Una apreciació escolar perjorativa vol dir que el sistema escolar no reconeix el valor d'allò que el mateix sistema escolar transmet.\n9. Per mostrar-ne un exemple, és una cosa extrema però real, en el marge d'un examen de filosofia vaig llegir una vegada la paraula "servil": l'alumna era filla d'una treballadora domèstica.\n10. Els judicis acadèmics són, sovint, i més sovint del que creiem, judicis socials denegats.\n11. "Vostè no té un do per al francès" és una de les coses més aterridores que podem dir a algú. Què hi pot fer ell contra això? Contra la naturalesa no s'hi pot lluitar. Però si diguéssim: "Això és el resultat de condicions històriques i socials que van fer que vostè no tingués un accés fàcil a l'idioma que exigeix el sistema escolar", seria una frase rigorosa. Hi hauria un recurs. Això significaria que es pot aprendre. Mentre l'altra idea engloba els homes de qualitat que ho saben tot sense aprendre res.\n12. La filosofia del do és una filosofia profundament aristocràtica que s'inscriu en la naturalesa biològica de les capacitats socialment adquirides.\n13. El pitjor és que els mecanismes socials no tenen intenció i no hi ha un subjecte d'aquests mecanismes. No hi ha una conspiració. Una de les males lectures de la sociologia consisteix a transformar l'anàlisi dels mecanismes en l'anàlisi de voluntats.\n14. Les reformes del sistema escolar gairebé sempre fallen perquè busquen responsables, culpables. Llavors és culpa dels docents, del govern... No es tracta de culpa o de culpabilitat, hi ha responsabilitats diferencials que sovint són responsabilitats que estan inscrites en les estructures. En mecanismes molt complicats que sobrepassen les capacitats dels agents, fet que no vol dir que els agents no hi puguin fer alguna cosa: prenent-ne consciència poden contrariar els mecanismes. Poden evitar servir-los per inconsciència. Fins i tot, si s'organitzen col·lectivament, poden arribar a alterar-ne profundament l'eficàcia.


?Tornada a casa? al Mercat de les Flors - SIESTV\n26 gen. 2010 ?Tornada a casa? al Mercat de les Flors\nL'espectacle, de Slovaks Dance Colective, inclou dansa neotradicional\nEl Mercat de les flors acull del 28 al 31 de gener L’espectacle ?Tornada a casa?, de la companyia D’Eslovàquia Les Slovaks Dance Colective. Amb aquest espectacle el Mercat torna a obrir la sala MAC, que ha estat tancada uns mesos per tal de refermar L’estructura i L’equipament tècnic.\nLes Slovaks és una companyia de dansa neotradicional, polifònica, expressiva, emocional, virtuosa, plena D’humor i amb referències a la seva història personal i a la seva cultura. A Tornada a casa apareixen un narrador, diversos personatges i elements lúdics i tradicionals que, plegats, creen una estructura de conte narratiu. La música és un component essencial en els espectacles de Les SlovaKs. Un cop més, el músic i compositor Simon Thierrée troba la inspiració en la coL’lisió entre música folk i modernitat.\nMilan, Peter, Anton i Milan van començar a ballar molt aviat. Quan tenien cinc anys, fins i tot abans de conèixer-se, van coincidir sobre L’escenari al festival de folk de Vychodna. En aquell moment, cap D’ells sabia que en els propers vint anys compartirien la mateixa vida. Quan van arribar a Bèlgica, van conèixer Martin.\nEl 2003 es van separar per viure noves experiències, explorar altres horitzons en la dansa i L’art contemporanis i ampliar els seus coneixements.\nCol·laborar amb artistes D’orígens diversos els va ajudar a trobar un llenguatge artístic per comunicar-se amb diferents grups socials. L’agost de 2006, any en què es va fundar Les SlovaKs Dance Collective, es van tornar a unir.


Notícies » Ajuntament de Lleida » El Consell General d'INNO4AGRO marca les línies de treball d'aquest projecte europeu pel 2021\nEl Consell General d'INNO4AGRO marca les línies de treball d'aquest projecte europeu pel 2021\nL'inici de les obres de l'edifici Agrolivinglab, la posada en marxa del Global Forest Biodiversity Initiative, la plataforma Turisme 360º i el hub de la Digitalització Agroalimentària, seran les principals accions que desenvoluparà\nEl Paer en Cap, Miquel Pueyo, ha presidit avui la trobada telemàtica i ha destacat l'aposta de la Paeria per aquest projecte d'innovació tecnològica per impulsar la competitivitat del sector agroalimentari de Lleida\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, ha presidit la reunió del Consell General d'Inno4agro\nEl projecte europeu INNO4AGRO "Ecosistema Innovador per a un Sector Agroalimentari intel·ligent", que lidera l'Ajuntament de Lleida, ha celebrat avui de forma telemàtica la reunió del seu Consell General, en la qual s'han repassat les accions dutes a terme durant l'any 2020 per part dels socis del projecte, marcades per l'impacte la pandèmia de la Covid-19, i s'han plantejat les que s'abordaran durant el 2021.\nL'alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, ha presidit la trobada i ha remarcat el suport de la Paeria a INNO4AGRO que és "una de les apostes estratègiques més importants que fa Lleida i el conjunt de les Terres de Ponent per a potenciar la modernització i la competitivitat del sector agroalimentari a partir d'un dels nostres puntals, com és el Parc Científic i Tecnològic de Gardeny".\nUna de les accions clau que s'abordaran durant el 2021 seran les obres de rehabilitació de l'antic edifici de Capitania d'Artilleria del Parc Científic perquè aculli el nou Agrolivinglab, un laboratori d'innovació agroalimentària destinat a la promoció de la innovació i la transferència tecnològica. Les obres, que compten amb el suport financer de la Diputació de Lleida amb 400.000 euros, s'iniciaran a la primavera. Malgrat que inicialment la licitació dels treballs ha quedat deserta, l'alcalde ha garantit que s'està revisant el projecte per tornar-lo a licitar tan aviat com sigui possible.\nDe la resta d'accions previstes durant l'any 2021, destaca la nova iniciativa pilot per a la recerca de solucions als reptes del sector agroalimentari de l'ecosistema d'INNO4AGRO amb una col·laboració conjunta entre empreses del sector productiu i centres de coneixement del territori. Aquesta acció s'emmarca dins l'Operació 4 del projecte INNO4AGRO, a càrrec de l'Ajuntament de Lleida.\nPer part de la UdL, s'ha destacat la posada en marxa durant el 2020 del "Global Forest Biodiversity Initiative", la major base de dades internacional amb informació sobre boscos, amb 30 milions d'arbres de 100 països, i que té el seu principal centre a la Universitat de Lleida. També s'ha ressenyat el funcionament de la Planta Pilot de Tecnologia dels Aliments, que dona servei a empreses per al desenvolupament de projectes agroalimentaris i té convenis i projectes en curs amb empreses per a l'elaboració de plats i productes alimentaris diversos.\nPer la seva banda, Turisme de Lleida està treballant per desenvolupar un producte de natura com a oferta transversal que vinculi diferents zones del territori amb una gran diversitat de productes turístics. D'aquesta manera, s'estan dissenyant, en el marc del projecte Inno4Agro, diferents productes i paquets turístics en dues grans tipologies: enogastronomia i activitats a l'aire lliure, amb diferents propostes d'escapades i rutes de senderisme interpretatiu, per exemple, a l'Horta de Lleida.\nFinalment, des del Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari de Lleida, que participa activament en el Grup Promotor de l'Oficina Tècnica per a la transformació econòmica de les Terres de Lleida, Pirineu i Aran 2020-2027 promogut i coordinat per la Diputació de Lleida, s'està treballant en la consolidació d'un hub de la Digitalització Agroalimentària. Serà un punt de connexió entre empreses i entitats proveïdores de solucions en Tecnologies de la informació i la Comunicació i empreses agroalimentàries i altres amb necessitats de digitalització i, al mateix temps, un node amb altres centres, com el futur Digital Innovation Hub de Catalunya i altres d'àmbit de digitalització agroalimentària, a més de coordinar el grup de treball d'aquesta.\nPel que fa a les activitats executades durant l'any 2020, que han hagut d'adaptar-se al format virtual i, en algun cas, reorientar a causa de la pandèmia, destaquen la celebració del primer esmorzar d'innovació "Breakfast4Inno" al Parc Científic, la realització de diferents jornades tècniques i debats, com el 3r Fòrum Agroalimentari SER Ràdio Lleida i Inno4Agro, la participació en el programa SER Empresaris de la cadena SER i les Jornades i Converses d'Innovació en el marc de la Fira de Sant Miquel 2020, en format virtual.\nLa trobada ha comptat també amb la participació de la tinent d'alcalde Anna Campos, la regidora Mariama Sall i els representants de la resta de socis i empreses col·laboradores.


Pregunta: De Donde Proviene La Literatura? - Biblioteca electrónica\nPregunta: De Donde Proviene La Literatura?\nYou might be interested: Pregunta: Como Elaborar Una Revision De Literatura?


Art. Ne.: 00445451778000\nArtikl č. 00445451778000


La marxa d’empreses no és banal | Diari de Tarragona\nLa marxa d’empreses no és banal\nFins ara el procés s’ha farcit d’un relat amb força càrrega èpica i, potser, caldria incorporar al relat elements més tangibles\nAgustí Segarra, catedràtic d’Economia Aplicada a la URV\n13 de Octubre de 2017 - 08:24 hs\nEls catalans estem davant d’una cruïlla històrica que marcarà, sens dubte, el nostre futur. Segons el meu criteri hi ha tres qüestions que no podem defugir en relació amb l’economia catalana.\nLa primera consisteix a calibrar si és viable una Catalunya independent. Aquí la meva resposta és afirmativa. En un món globalitzat i una Unió Europea que, malgrat els seus errors, no deixa de ser un projecte atractiu, sens dubte, el nostre país té recursos suficients –naturals, capital físics i tecnològic, intangibles, creativitat de la seva població– per anar-hi per lliure, al marge de l’Estat espanyol però dintre del projecte europeu.\nLa segona qüestió consistiria a estimar si en una Catalunya independent el benestar dels catalans seria major que la que s’assoliria en una Catalunya integrada en Espanya. Aquí les coses ja no són tan clares. Potser si o potser no, seria la resposta. Sobretot dependria de la nostra capacitat per crear les futures institucions del país i en dissenyar les polítiques econòmiques. El progrés i per tant el benestar social depèn de la qualitat de les institucions que encara cal bastir –agències reguladores de la competència, sistema de justificar, capacitat per perseguir el frau i la corrupció, el nivell de cohesió social, etcètera–, i de l’estabilitat de les seves polítiques en camps tan variats com ara la política industrial, fiscal, científica, educativa, etc. Hem de ser conscients que la independència ens permetrà un major benestar sempre que fem les coses millor.\nLa darrera qüestió estaria relacionada amb els costos, a curt i mitjà termini, de la transició de Catalunya cap a la independència. Sens dubte passar d’un statu quo a un altre comportarà tot un seguit de costos que no es poden ignorar. Sobretot, serien considerables amb una declaració unilateral d’independència, sense cap acord amb l’Estat. En aquest punt, sobta que algunes veus qualificades hagin, fins ara, ignorat i banalitzat aquesta qüestió. Fins ara, el procés s’ha farcit d’un relat amb una forta càrrega èpica i, potser, caldria incorporar al relat elements més tangibles.\nPensem, per exemple, en les empreses catalanes que estan anunciant la seva voluntat de traslladar la seu social fora del país, ni que sigui temporalment. Sorprèn que uns quants economistes mediàtics hagin trivialitzat un fenomen com aquest. Es minvaria força la projecció internacional de Catalunya, podria crear un efecte contagi sobre les empreses multinacional que ara estan tranquil·les, i de persistir el canvi de seu social, a mitjà termini, donaria lloc a la deslocalització d’algunes divisions més estratègiques com ara els centres de recerca i les patents.\nSorprèn que uns quants economistes mediàtics hagin trivialitzat el trasllat de seu social de diverses empreses\nEn aquest terreny em fa l’efecte que algunes cúpules s’han plegat massa aviat a les pressions de Madrid, fins al punt que potser van en detriment dels seus interessos. Si es tractava de donar a conèixer la seva postura, hi ha formes més transparents i diplomàtiques per a fer-ho.\nCosta de creure que l’empresa biofarmacèutica Oryzon, creada l’any 2000 per un emprenedor local, no pugui fer front a les pressions borsàries i decideixi posar la seu fora del país. Oryzon n’és un bon exemple d’aquella petita multinacional catalana que ha gaudit del suport del Departament d’Indústria de la Generalitat de Catalunya i del Parc Científic de la Universitat de Barcelona.\nEncara és més lamentable que el grup financer i industrial liderat pel senyor Isidre Fainé s’hagi decantat per una estratègia de fets consumats, exercint de comparsa del senyor Rajoy. El grup La Caixa, hereu de La Caixa de Pensions per a la Vellesa i d’Estalvis de Catalunya i Balears, creada l’any 1904, es deu a la societat que l’ha feta gran i no pot desentendre’s de la cruïlla històrica en la qual ens trobem. Com bé sabem el pitjor entorn per la presa de decisions és la incertesa, per això, ara més que mai, ningú pot escapar del compromís de construir la Catalunya del futur.\nAixí és el cartell de la Festa Major de Misericòrdia de Reus


Aplicaciones interesantes: Tulabooks – L' AFA Provençals som tots!\nTulaBooks es una herramienta online para FAMILIAS con hijos en edades comprendidas 0-12 años, para ENCONTRAR materiales (LIBROS + APPS) para compartir y/o ofrecer a sus hijos.\nUn gran BUSCADOR de materiales que incorpora también elementos de red social para que las búsquedas se conviertan más tarde en recomendaciones, ” de familias-lectoras para familias-lectoras”.\nUna red social, porque somos ” familias que hablan con familias”\nafaproven 17 Octubre 2012 28 febrer 2014 Aplicacions\nAnterior Entrada anterior: 17 d’octubre: Dia Internacional per la eradicació de la pobresa.\nSegüent Entrada següent: Exposició : “Entre amics” de Montserrat Roca i Tavares a Arenys de Mar


ORGULL FRIQUI Alejo Cuervo a la llibreria Gigamesh, temple de la cultura friqui. L'editor està a favor del terme. "Però no friki, com proposa la RAE", diu. M. GARCÍA\nBARCELONAQuan era petit, Alejo Cuervo era el friqui de l'escola. O com diu ell, "l'únic que llegia novel·les de marcians". Cuervo va convertir l'afició en professió i avui dia és un referent ineludible de la literatura fantàstica a l'Estat, propietari de la llibreria especialitzada Gigamesh i responsable del fenomen editorial del gènere més important dels últims anys: Cançó de gel i foc , la saga literària que ha inspirat la sèrie de televisió Joc de trons i de la qual ja ha venut més d'un milió d'exemplars en l'edició castellana. Si abans defensava que els gèneres fantàstics eren perfectament vàlids, ara ha modificat el seu discurs: "El realisme és perniciós -diu sense perdre el somriure-. Porta implícit el missatge que existeix una única manera de contemplar el món. La persona que s'educa amb literatura fantàstica està més acostumada a viure en territori metafòric i més ben preparada per acceptar que existeixen punts de vista contradictoris sobre una mateixa realitat".


Quan es conviu amb el càncer i el seu tractament, hi ha elements importants que tenen un paper clau i ajuden a la qualitat de vida de la persona durant aquest període. Es tracta de conèixer per poder gestionar els aspectes físics, nutricionals, emocionals i psicosocials que la malaltia pot generar per poder viure amb càncer. Us proposem alguns recursos d'informació que poden ser útils per poder viure amb càncer.\n“Càncer de ronyó i alimentació”\nDesprés del diagnòstic d’un càncer renal són moltes els dubtes que se’ns plantegen i pot ser que vàries tinguin relació amb l’alimentació: com afecta en el nostre estat de salut? quina dieta seguir per a afrontar millor la cirurgia? quins aliments són aconsellables durant els tractaments? Per aquest motiu, Fundació MÉS QUE IDEES, Fundació Renal ALCER España i Ipsen hem impulsat “Càncer de ronyó & Alimentació. Manual per a pacients i familiars”, una guia que t’ajudarà a conèixer millor la teva malaltia i com afecta al teu estat nutricional, a millorar el teu dia a dia a través de l’alimentació i a afrontar amb més recursos aquesta etapa de la teva vida.\nAquesta guia és una iniciativa de l'Associació Càncer de Pàncrees amb el suport de la Fundación Más Que Ideas. Es tracta d'un recurs per donar resposta a les necessitats específiques de les persones afectades de càncer de pàncrees. ofereix informació rigorosa i pràctica i recomanacions sobre hàbits de vida, per tal de prevenir i actuar davant les complicacions nutricionals, físiques, emocionals i socials, i millorar, així, el seu estat de salut i qualitat de vida.\nVolum 3 de la col·lecció "MENJAR DURANT EL TRACTAMENT DE CÀNCER". En el cas del càncer de mama, les prioritats en l'alimentació durant el tractament son mantenir el pes adequat i un bon estat nutricional. Projecte impulsat per la Fundació Catalunya-La Pedrera i desenvolupat per l'Instituí Català d'Oncologia i la Fundació Alicia.\n“Mites i creences sobre l'alimentació durant el tractament del càncer”\nVolum 2 de la col·lecció “MENJAR DURANT EL TRACTAMENT DEL CÀNCER”.\nHi ha moltes creences populars errònies que relacionen el càncer i l’alimentació. En aquest volum se’n recullen i s’analitzen algunes relacionades amb l’alimentació durant el tractament càncer\nRecomanacions dieteticoculinàries durant el tractament del càncer colorectal\nVolum 5 de la col·lecció “MENJAR DURANT EL TRACTAMENT DEL CÀNCER”, versió en català. S'ofereixen recomanacions dietètiques amb base científica sobre l'alimentació que es pot seguir per mantenir un estat nutricional adequat segons la situació en què es trobi el pacient durant el tractament del càncer colorectal. Projecte social impulsat per la Fundació Catalunya La Pedrera, i desenvolupat per l'Institut Català d'Oncologia i Alícia.\nLa Societat d’Oncologia Mèdica té un seguit de publicacions sota el títol “Programa cuidar en oncologia" per viure amb càncer.


Rus confia en la legalitat dels comptes del PPCV: "Pose la mà al foc per Paco Camps i Mariano Rajoy" - Diari La Veu\nEscriba el número 651241\nAlfonso Rus a les Corts on ha comparegut aquest dijous en la comissió sobre la gestió de Fira València.\nL'expresident de la Diputació i exdirigent del Partit Popular de la Província de València, Alfonso Rus, ha assegurat que desconeix si el Partit Popular de la Comunitat Valenciana (PPCV) es finançava amb diners de procedència il·lícita. Així ho ha assegurat Rus en els passadissos de les Corts Valencianes moments abans de comparéixer en la comissió d'investigació sobre la gestió de Fira València on, a preguntes dels periodistes, ha assegurat que desconeix qualsevol aspecte referit al finançament del partit. "Contestaré allò que hem pregunten però no puc aportar res perquè no anava a les reunions [del Patronat de Fira València]", ha reconegut Rus.\nRus ha assenyalat que ell no estava al corrent del finançament dels actes electorals i, en aquest sentit, ha donat la cara per l'expresident de la Generalitat Francisco Camps, de qui ha dit que les seues obligacions al capdavant del Consell li impedien estar sobre de les decisions que es prenien diàriament al partit. Preguntat per si confia en la innocència de l'expresident, Rus ha sigut rotund: "Pose la mà al foc per Paco Camps". "Jo el conec i és una persona molt treballadora, molt pendent dels demés i normalment un president de la Generalitat no s'ocupa de les finances del partit. Això és el que jo crec", ha dit Rus, en una clara defensa de la gestió de l'expresident Camps.\nEl també exalcalde de Xàtiva, apartat del PPCV arran de la seua implicació en el cas Taula, ha dit que entén la declaració de l'exvicesecretari general del PPCV Ricardo Costa, qui va apuntar Camps com a responsable de les contractacions d'Orange Market. "En eixa situació, cadascú s'ha de defensar tinga raó o no", ha assenyalat Rus, qui ha criticat el tracte rebut pel seu partit malgrat que ha reconegut que continua votant el partit conservador.\nSobre Mariano Rajoy, l'expresident de la Diputació de València ha dit que va ser el líder del Partit Popular, qui el va fitxar, i ha reconegut la bona relació que mantenia amb ell. De la mateixa manera que amb Camps, Rus ha donat la cara pel president del Partit Popular, de qui ha dit que és una persona "honesta, treballadora, honesta i lluitadora". "Jo posaria la mà en el foc per Mariano Rajoy, com per Paco Camps", ha conclòs.\nEscriba el número 736532


Mor un home de 51 anys ofegat en una platja sense vigilància a l'Escala - Diari de Girona\nMor un home de 51 anys ofegat en una platja sense vigilància a l'Escala\nEl fort onatge i el corrent van empènyer la víctima mar endins, on es va llançar el personal de la guingueta del Riuet per intentar salvar-lo\ncarme vilà 17.07.2019 | 00:06\nEls serveis de socorrisme, amb la víctima encara a la sorra, i al fons el mar amb fort onatge. diari de girona\nEls serveis de socorrisme, amb la víctima encara a la sorra, i al fons el mar amb fort onatge.\nUn home de nacionalitat belga de 51 anys va morir ahir al matí a la platja del Riuet de l'Escala mentre es banyava. Es tracta d'una de les platges on hi havia fort onatge però no hi ha servei de socorrisme. Protecció Civil va prohibir el bany a nou platges gironines, set d'elles al costat d'on ahir va tenir lloc la tragèdia, a l'Escala. És la tercera persona que mor aquest estiu ofegada a les platges de l'Alt Empordà. Els altres casos van ser a la platja del Salatar de Roses.\nL'acompanyant de la víctima va donar l'alerta que no podia sortir al personal de la guingueta d'aquest platja, l'Ukelele_riuet. En Quim Martínez, responsable de l'establiment, va explicar que van trucar al 112 però mentre arribaven els serveis van optar per intentar treure'l de l'aigua.\nArriscar la vida\nUn company, en Jordi, i ell mateix, van agafar una planxa de surf que tenen de decoració al local i es van llançar al mar. «Estava lluny, darrere les onades, el corrent se l'ha endut», va explicar ahir consternat per la situació viscuda i conscient que havien arriscat la seva vida.\nL'home estava panxa avall i en arribar van veure que estava inconscient. Amb l'ajuda de la planxa el van portar fins a la platja, però estaven exhausts per l'esforç.\nProtecció Civil va informar que es van rebre diversos avisos al 112 a les 10.28 minuts informant que quatre persones tenien dificultats per sortir de l'aigua. Es tractava de la víctima i de les persones que van intentar salvar-lo. Salvament Marítim va activar el servei de socorrisme de l'Escala, que es va fer càrrec del rescat. Van ajudar les persones a sortir de l'aigua.\nEs van iniciar les maniobres de reanimació cardiopulmonar fins a l'arribada del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).\nEl personal del SEM li va estar practicant maniobres de reanimació cardiopulmonar, tot i que malauradament van ser infructuoses i l'home va morir a la plajta. Fins al lloc també s'hi van desplaçar un helicòpter i una ambulància del SEM.\nLa platja del Riuet és un punt on habitualment hi ha vent i onatge. És una platja molt concorreguda i hi ha el servei d'un bar de platja però no compta amb cap servei de vigilància.\nJustament Protecció Civil va recomanar ahir escollir, en la mesura del possible, les platges que estiguessin vigilades i fer cas de la bandera que onegés. A la platja del Riuet tampoc hi ha bandera.\nPer l'estat del mar, ahir el bany estava prohibit a nou platges de la Costa Brava. Totes les platges de Sant Pere Pescador es van incloure en la restricció. La platja del Riuet és la darrera al terme de l'Escala i la part final pertany ja a Sant Pere.\nTot i que hi ha un bar de platja, el Riuet està fora del circuit de punts del litoral que sí compten amb servei de vigilància durant les principals hores del dia.\nMai estem prou preparats.


James Dean, 60 anys sense el «rebel d'Amèrica» - Diari de Girona\nJames Dean, 60 anys sense el «rebel d'Amèrica»\nL'actor va morir el 30 de setembre de 1955 en un tràgic accident\nlos angeles | a. martín guirado 30.09.2015 | 07:27\nL´actor va saltar a la fama gràcies al film «A l´Est de l´Edèn». diari de girona\nEn la intersecció de dues autopistes estatals, la 46 i la 41, prop de la localitat de Cholame (Califòrnia), a uns 300 quilòmetres al nord-oest de Los Angeles, va perdre la vida un jove rebel. El seu nom era James Dean i avui fa 60 anys de la seva mort. Al voltant de les 17.45 hores del 30 de setembre de 1955 es va produir el xoc frontal entre el seu Porsche 550 Spyder platejat, que anomenava afectuosament «Little Bastard», amb un Ford Tudor blanc conduït per un jove estudiant anomenat Donald Turnupseed, que va sortir pràcticament il·lès de la col·lisió.\nAl costat de Dean, en ruta cap a una carrera de cotxes a Salines, viatjava el mecànic alemany Rolf Wütherich, que va sortir disparat del vehicle. Va resultar ferit greu, però després de recuperar-se mai va parlar sobre l'accident. Dues hores abans del xoc havien estat multats per excés de velocitat. En canvi, «el rebel d'Amèrica», com va ser batejat per Ronald Reagan, va patir diverses lesions greus, inclosa una fractura de coll, i la mort li va sobrevenir de forma instantània.\nEn aquest precís instant va començar la seva llegenda i va néixer una icona americana, marcat per aquesta bellesa congelada en el temps i aquesta actitud rebel i desafiant al mateix temps que vulnerable i angoixant que definiria la joventut de la postguerra. Tenia 24 anys i només havia fet tres pel·lícules, encara que únicament una havia arribat als cinemes: A l'Est de l'Edèn, l'adaptació d'Elia Kazan de la novel·la de John Steinbeck. Aquell títol va ser suficient perquè la crítica el rebés com el major talent jove de Hollywood, cosa que es veuria ratificat amb l'estrena, tot just un mes després de la seva mort, de Rebel sense causa, el drama de Nicholas Ray.\nL'octubre de 1956, ja convertit en una llegenda del cinema, va arribar a la gran pantalla Gegant, el seu últim treball, amb la signatura de George Stevens i Elizabeth Taylor i Rock Hudson també en el repartiment. Dean va aconseguir la nominació pòstuma a l'Oscar.\n«Estava molt centrat en la seva feina i en la seva carrera», rememorava al diari Los Angeles Times l'any 2000 Dennis Hopper, que va debutar al cinema amb Rebel sense causa i que va tornar a coincidir amb Dean a Gegant.\nEl turment que va acompanyar sempre els seus personatges cinematogràfics bé va poder trobar inspiració en les seves vivències, ja que la seva mare va morir de càncer quan Dean tenia 9 anys i el seu pare es va desentendre de tot. Dean va viure amb els seus avis en una granja d'Indiana fins als 18 anys i després es va mudar a Califòrnia, on va començar els seus estudis d'interpretació a la Universitat de Califòrnia a Los Angeles.\nEl gener de 1951 havia decidit abandonar les classes i endinsar-se de ple a Hollywood, on faria els seus primers passos en representacions teatrals emeses per televisió com A Long Time Till Dawn, Run Like a Thief General Electric Theater: I 'm a Fool, on va compartir escenari amb Natalie Wood, la seva futura companya a Rebel sense causa. Molts es pregunten què hauria estat de Dean si ha?gués gaudit d'una vida longeva. Hi ha qui creu que hauria tingut una carrera similar a la de Marlon Brando o Cary Grant, que potser hauria optat per involucrar-se professionalment en el món de les carreres de cotxes, o hagués aplanat el camí per a molts en fer pública la seva presumpta homosexualitat.


Lloguer de cotxes familiars a Swakopmund, Namíbia. Reservi avui! – Rentalcars.com\nAlquiler de Coches Lloguer de cotxes familiars Namíbia Swakopmund\nCotxes familiars de lloguer a Swakopmund\nOmpli el formulari per trobar els millors preus en cotxes familiars a Swakopmund\nCotxes de lloguer amb Furgonetes de passatgers a Walvisbay\nCotxes de lloguer amb Furgonetes de passatgers a Walvisbay Aeroport\nWalvisbay lloguer de cotxes desde 30 € al dia\nWalvisbay Aeroport lloguer de cotxes desde 30 € al dia\nRentalcars.com es el nom comercial de TravelJigsaw Societat Limitada registrada a Anglaterra i Gal•les (Numero: 05179829) a l’adreç a 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: D0E27


Comencen les obres de construcció del gimnàs de l’escola Ignasi Peraire, que també serà d’ús públic – Mollerussa Televisió\nComencen les obres de construcció del gimnàs de l’escola Ignasi Peraire, que també serà d’ús públic\nLes màquines han entrat aquest dimarts al solar que ha d’acollir el gimnàs de l’escola Mestre Ignasi Peraire de Mollerussa. L’objectiu és que aquestes obres, que executa l’empresa Serboniu per un import de 190.000 euros, puguin estar enllestides el proper mes d’abril. El nou equipament, que tindrà les dimensions de pista d’un pavelló, també donarà servei a la ciutadania fora de l’horari lectiu.\nEntre el nou equipament i el camp de futbol 7 Cruyff Court es reservarà un espai per a poder-hi ubicar, en un futur, una zona de vestidors, magatzems i altres serveis pels usuaris dels dos espais esportius.