No voler escriure | Quadern | EL PAÍS\nNo voler escriure\n“Jouannais repassa el mal de ‘no voler escriure’ dels últims cent anys”\nBarcelona - 13 feb 2014-07:44 UTC\nEl mal de no voler escriure ni una sola ratlla és relativament modern: podria situar-se en plena crisi romàntica, quan els teòrics de la literatura van postular el rebuig de les retòriques i poètiques de la tradició clàssica i van defensar una massa laxa barreja dels gèneres literaris. Damunt, tot bandejant el lema igualment clàssic de l’ut pictura poesis, van endinsar-se en una indecorosa exposició del jo —és clar que primer aquest jo s’havia de trobar, quelcom que John Keats, per exemple, va considerar del tot impossible: “El poeta no té identitat”— i, en definitiva, van dipositar en la subjectivitat tot allò que el classicisme sempre havia delegat en l’objectivitat, la realitat i les coses palpables, preespirituals elles mateixes, si es pot dir així. Afegim-hi un factor, de gran importància: l’ascens de la classe burgesa tant a l’obrador de l’art com als salons de lectura va fer que s’iniciés un dinamisme editorial com no s’havia vist d’ençà de la impressió de llibres pietosos als segles XVI i XVII, o de pamflets polítics (Voltaire) al XVIII.\nLa literatura, estàlvia de perills durant tot el XIX a causa del seu ancoratge en la matèria verbal, va sobreviure en uns paràmetres realistes que avui encara ens sorprenen i ens donen satisfacció. L’art pictòric, per contra, va iniciar una carrera —potser inaugurada per Turner, i multiplicada després per tots els ismes que ja sabem, des dels intencionals fins als expressius—, i va acabar, com sap tothom, participant sense mesura, fins als nostres dies, en una mena de jocs olímpics que es poden resumir amb poques paraules: “A veure qui salta més lluny”. Com hem dit, la literatura, malgrat avantguardismes i superrealismes, no va deixar de sotmetre’s a les lleis de la mimesi tan estimada per Eric Auerbach: Thomas Mann o Franz Kafka, enmig de les turbulències de la modernitat del primer quart de segle, no van deixar de vinclar-se davant el prestigi, respectivament, de Theodor Fontane o de Charles Dickens: aquests convidaven, i encara conviden, tothom a la taula de la creació.\nPerò és cert que la literatura, ella també, estava tocada des d’inici del XX pel deler de fer alguna cosa “mai vista”. Així van néixer les grans obres de Proust, de Virginia Woolf, de Robert Musil o de Joyce: els anglesos els anomenen modernists en al·lusió a aquest afany d’estar al dia. Llavors, en vista de la producció de tots aquests monstres, els escriptors ho van tenir pelut. Com un eco d’una frase de Melville que val per a una altra cosa, més aviat lligada a la burocràcia i al capitalisme —I would prefer not to—, a molts escriptors se’ls va tallar, literalment, la llet d’alma mater, o mare nutrícia de l’esperit.\nEls casos de silencis anunciats, desitjats, profetitzats o autoimposats van proliferar: des de Hofmannsthal (Carta de lord Chandos) fins a Marcel Bénabou (Per què no he escrit cap dels meus llibres), Jacques Vaché o Félicien Marboeuf, passant per Gide (Paludes), Valéry (Monsieur Teste) i fins i tot Thomas Mann (Tonio Kröger, Doktor Faustus); també per Marcel Duchamp, emblema de l’artista que s’estimava més limitar-se a respirar l’aire que sol trobar-se pertot, de franc, abans que cremar-se les celles inventant una o altra Mariée mise à nu...\nD’aquest fenomen parla un llibre magnífic de Jean-Yves Jouannais, amic d’Enrique Vila-Matas (et pour cause!), que acaba d’editar Acantilado: Artistas sin obra. “I would prefer not to”, traducció de Carlos Ollo Razquin, Barcelona, 2014. El llibre de Jouannais podria induir els nostres escriptors hamletians a deixar d’escriure, però més aviat mourà els futurs escrivents a reflexionar sobre les exigències de l’art en un moment històric en què sobren escriptors, falten lectors, tanquen editorials i llibreries, i, en general, tothom s’ha tornat tecnològic i electrònic. Per dir-ho en paraules de Heidegger, el repte és ara “reespiritualitzar-se”. El terreny de l’art —escrit, musical o pictòric— és el camp ideal per a una tasca així, per deixar, prudents, la religió de banda. Doncs, aquest llibre, que queda resumit a la perfecció en el pròleg de Vila-Matas, més ha de ser considerat un estímul a la creació que una trava. Això sí: l’art, avui més que mai, està obligat a perseguir la perfecció.


Exposició: “40 anys de passió per la ceràmica, 40 anys de col·leccionisme”. Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya\nExposició: “40 anys de passió ...\nExposició: “40 anys de passió per la ceràmica, 40 anys de col·leccionisme”\nData18.01.2018 - 18.02.2018\nArtesania Catalunya inicia el cicle anual d’exposicions amb la mostra “40 anys de passió per la ceràmica, 40 anys de col·leccionisme”.\nDel 18 de gener i fins el 18 de febrer, el centre de Banys Nous acollirà una selecció de peces de ceràmica d’Ítaca, un establiment que des de 1977 es dedica a la comercialització i recuperació de l’art popular. La mostra comptarà també amb la conferència, a càrrec de Santiago Martín, “El món desconegut de la ceràmica popular” (25 de gener, 18.30h), i una posterior visita guiada per la col·lecció.\nInauguració: dijous 18 de gener a les 19.30h\nFulletó de l'exposició [PDF, 135,15 KB ]


Wikiloc - ruta Selenika 2015 - Navarcles, Catalunya (España)- GPS track\n861 91 92\nSelenika 2012 94 (mountain bike)\nNOSEGPS Todos los derechos reservados\nVista 5492 veces, descargada 712 veces\nAquest es el Track oficial de la Selenika 2015, podeu trobar més informació aquí: http://selenika.com/historia/\nAquest Track conté llocs de pas privats, consulteu per anar fora del dia de la cursa 20/09/2015\nContestaré dubtes aquí: http://www.nosegps.com/ca/carregar-track-al-gps/\nC-55 direcció Súria. Al Km 42, prendre la sortida a mà dreta al polígon industrial de can Cavaller. A la rotonda, 2a sortida.El control és a la vora del riu Cardener, a tocar de l'antiga colònia tèxtil.\nC-55 direcció Súria-Cardona. Passat km.50, sortir a l'esquerra direcció VALLS DE TORROELLA / PINÓS i, de seguida, prendre la direcció de VALLS i després prosseguir recte 1 km. fins la colònia PALÀ DE TORROELLA. El control és a la plaça Nova, a mà esquerra.\nC-55 direcció Súria- Cardona. Passat km.50, sortir a l'esquerra direcció SALO / PINÓS. Un cop fets 10 km i passat SALO, prosseguir direcció VALLMANYA. Prendre la desviació al poble tot circumdant-lo per l'esquerra. Prosseguir 6 km. per ctra. rural asfaltada de fortes rampes sempre amunt, direcció el santuari de Pinós.\nC-55 direcció Súria. Al Km 42, prendre la sortida a mà dreta al polígon industrial de can Cavaller i a la rotonda seguir cap a CALLÚS. Abans d'entrar al poble, prendre desviació a la dreta pel pont, cap a ST.MATEU DE BAGES (BV 3003). Seguir ctra. local fins km. 12,800. El control és a tocar d'una bassa per incendis, a la dreta.\nHola, ha encontrado interesante esta ruta Selenika 2015 https://es.wikiloc.com/rutas-mountain-bike/selenika-2015-10819419 Saludos, Wikiloc - Rutas y puntos de interés GPS del Mundo\nHice esta ruta con NOSEGPS\nPide a NOSEGPS que te añada como compañero en esta ruta\nSigue a NOSEGPS y descubre nuevas rutas


Les millors estrenes de març a Netflix, HBO, Filmin, Amazon Prime...\nLes series i pel·licules que no et pots perdre aquest mes a les principals plataformes\nNecessiteu nous títols per sadollar la vostra set de ficció? Ja sabeu que les plataformes com HBO, Netflix, Filmin i Amazon Prime cada mes presenten sucoses estrenes per a tots els gustos. Aquí teniu la nostra tria.\nA la llarga llista de sèries sobre adolescents hi hem d’afegir 'Generation'. La nova producció d’HBO és la criatura que sortiria entre 'Sex education, Freaks & geeks i Euphoria'. Capítols de 30 minuts per explicar com un grup d’estudiants de secundària exploren la sexualitat moderna posant a prova algunes creences sobre la vida, l’amor i la família en una comunitat conservadora. Promet ser divertida i fosqueta. Serielizados\nEstrena l'11 de març a HBO Espanya.\nPremiada al prestigiós festival de Göteborg i estrenada al Serielizados Fest, 'Que viene el lobo' aborda un dels temes socials més delicats: la violència domèstica. La protagonista, una nena de 14 anys, fa una de les actuacions més brutals que veureu aquest any i el guió us portarà per camins que no us espereu. Una de les sèries més atrevides d’aquest mes, que ens fa seguir dient: visca les sèries daneses! Serielizados\nEstrena el 16 de març a Movistar+.\nÁlex Pina i Esther Martínez, creadors de 'La casa de papel', no cedeixen en la seva aposta per les sèries d’acció frenètica amb personatges que volen ser icònics des del primer minut. Tanta excitació a vegades és collonuda i a vegades se’n va de mare. 'Sky rojo' està més en la línia de la primera opció, amb tres prostitutes rebel·lant-se contra tot el que les envolta. No és apte per a espectadors amb monocle. Serielizados\nEstrena el 19 de març a Netflix.\nL’animació sempre s’ha de reivindicar. Amazon Prime Video estrena la nova sèrie de Robert Kirkman, creador de 'The walking dead', amb veus d’actorassos com Seth Rogen, J.K. Simons o Sandra Oh. Nosaltres amb això ja en tindríem prou, però aquí la premissa: Mark Grayson és un jove de 17 anys normal i corrent si no fos perquè el seu pare és un dels superherois més famosos del món. Per passar una bona estona. Serielizados\nEstrena el 26 de març a Amazon Prime Video.\nLa docusèrie produïda per la periodista Ana Pastor aprofundeix en la relació que van tenir la consellera d'Hisenda de Ponferrada Nevenka Fernández i l'alcalde del PP Ismael Álvarez. El 26 de març de 2001 Nevenka denunciava per assetjament sexual a qui havia estat la seva parella. Aquest, un cop va finalitzar la relació va convertir la vida de Nevenka en un calvari fins al punt que la protagonista del documental va haver de marxar a Londres a causa de la condemna social que va sofrir mentre que Álvarez va continuar sent un destacat polític i figura cabdal en la configuració de l'alcaldia.\nEstrena el 5 de març a Netflix.\nThis Country és una comèdia britànica, emesa per primera vegada al Regne Unit a la BBC Three el vuit de febrer de 2017. Creada, escrita i protagonitzada pels germans Daisy May i Charlie Cooper, explora la vida dels joves a la Gran Bretanya rural moderna, centrant-se en els cosins Kerry i Kurtan i les seves vides en els Cotswolds.\nEstrena el 16 de març, sèrie completa a Filmin.\nUna crònica del fundador de KLM Dutch Royal Airlines, Albert Plesman, i del pioner fabricant d'avions, Anthony Fokker, sobre el simbiòtic i alhora tempestuós vincle que els va unir en la seva lluita per establir el paper dels Països Baixos d'entreguerres en l'aviació civil mundial.\nEstrena el 23 març a Filmin.\nDrama d'espionatge ambientat en la II Guerra Mundial i inspirat en fets reals. La història s'inspira en l'existència real del campament X, que va formar a centenars d'agents secrets durant la II Guerra Mundial. 'X Company' segueix la història de cinc joves canadencs, estatunidencs i britànics i el seu treball com a agents en una instal·lació secreta a la vora del llac Ontario. Els reclutes hauran d'enfrontar-se a tota mena d'arriscades operacions i variats escenaris dirigits pel cervell del Camp X.\nEstrena el 4 de març a AXN.\nDurant 17 anys, Lucía la Llanera ha estat conduïda al patíbul i indultada en l'últim moment, però aquests dies de tancament per fi acabaran i serà alliberada. El seu fill, Juan, va néixer a la presó i no coneix cap altre món, ni al seu pare, el cèlebre bandoler Lagartijo. Mare i fill intentaran viure la llibertat que tants anys els ha estat negada mentre són perseguits per quadrilles de bandolers i escopeteros del Governador Montejo. Protagonitzada per l’actriu i cantant Bebe. S’estrena simultàniament en cines, en format pel·lícula, i com a sèrie a Movistar+.\nEstrena el 26 de març a Movistar+.\nAls anys 50, el punt més calent de la Guerra Freda no era Washington ni Moscou. Després de la Segona Guerra Mundial, la petita nació nòrdica de Finlàndia es va trobar en la primera línia de l'últim conflicte mundial. 'Shadow Lines' és un enlluernador thriller d'espionatge internacional que segueix a un equip secret d'intel·ligència la missió dels quals és defensar la independència de Finlàndia. No importa el preu.\nEstrena el 2 de març a Filmin.\nAmb una estrena simultània en sales i en la seva plataforma de streaming, Disney presenta la seva nova pel·lícula animada, ambientada en el regne imaginat de Kumandra, al sud-est asiàtic, dividit per forces malignes en cinc territoris comandats per altres tants clans. Una nena guerrera haurà de trobar l'últim drac per tornar l'equilibri a la seva terra. Cinema d'aventures de marcat caràcter feminista, amb una heroïna que recull el testimoni d'altres guerreres Disney com Mulan o la Merida de 'Brave'. Alex Montoya.\nEstrena el 5 de març a Disney+.\nEl rei de Zamunda\nMés de 30 anys després, un Eddie Murphy en plena forma torna a posar-se el vestuari colorit del príncep de Zamunda, ja coronat rei, i torna a Nova York per conèixer qui podria ser el seu fill. Una seqüela inesperada, que perd pel camí el director de l’original, John Landis, però que recupera Arsenio Hall (com l’assistent de sa majestat) i aquella barberia on Murphy i el seu company es multiplicaven en un grapat de personatges diferents. Rialles assegurades per als fans d’un dels còmics més icònics de les últimes quatre dècades. Alex Montoya\nEstrena el 5 de març a Amazon Prime.\nEn aquesta pel·lícula, Vivian Carter (Hadley Robinson) és una adolescent que està farta del seu institut a Texas. Farta que l'equip de futbol mai faci res malament, dels codis sexistes de l'escola, l'assetjament en els passadissos o dels fastigosos comentaris dels nois durant les classes. Però sobretot, Vivian està farta de seguir les normes.\nEstrena el 3 de març a Netflix.\nAny 1953. Dos germans viatgen des dels Pirineus d'Osca fins a la colònia espanyola de Fernando Poo (actualment Bioko), illa de Guinea Equatorial, per treballar en una plantació de cacau. Allí Kilian (Mario Casas) s'enamora d'una nadiua, un amor prohibit en aquells temps en els quals algunes línies no es podien traspassar. Mig segle després, Clarence (Adriana Ugarte) descobreix de manera accidental una carta oblidada durant anys que l'empeny a viatjar des de la tranquil·la vida a les muntanyes d'Osca a Bioko.\nEstrena a HBO el 3 de març.\nNO T'HO PERDIS: 13 minisèries per veure d'una tongada el cap de setmana.


Autèntics Hotels Andorra canvia de presidència - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAutèntics Hotels Andorra canvia de presidència\nEsther Santuré substituirà a Cristina Canut al càrrec, que va deixar el passat mes de febrer\n28/04/2021 (19:32 CET)\nFaçana de l'Hotel les Closes\nEsther Santuré ha sigut elegida com a nova presidenta d’Autèntics Hotels Andorra (AHA), després de l’assemblea extraordinària dels associats i segons els estatus. Santuré substituirà a Cristina Canut, que ha deixat el càrrec recentment.\nL’arribada de Santuré a l’AHA arriba en un moment crític per als hotels andorrans. Després d’aquest any de pandèmia, sense quasi turistes al país, la nova presidenta té el repte de remuntar la mala situació del sector. L’estiu passat, l’associació ja va fer una crida per a modificar un nou model turístic que se centrés en el patrimoni natural i cultural. Ara, Santuré, haurà de treballar per reactivar l’afluència als establiments nacionals.\nPer altra banda, Canut deixa el seu lloc com a presidenta de l’AHA després que el passat març es tancarà l’adquisició del seu establiment per part del grup Messi i Majestic. L’Hotel Canut va liquidar els trenta treballadors fixos que tenia per poder portar endavant la compravenda de l’immoble.


A COMPÀS DELS VERSOS. RASPALL I JUANOLA, JOANA. Libro en papel. 9788424695743 El Petit Tresor\ni que m'escolteu\nA través dels mots\nés com s'agermanen\namb la fantasia\ncor i pensament.\nHi podem forjar\nun món que enamora,\nde tan diferent\nVista previa: A COMPÀS DELS VERSOS


Le Relais des 5 Chateaux Vezac França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 8 allotjaments a Vezac.\nLe Bourg, Vezac, Vezac, França, 24220 - Veure al mapa\nHabitació Beynac (Beynac Room)\nHabitació Marqueyssac (Marqueyssac Room)\nEl Relais des 5 Châteaux està situat al centre de la regió de Dordonya, al sud-oest de França. Disposa d'una piscina exterior i un parc infantil. Les habitacions de Le Relais estan decorades amb un estil individual i estan equipades amb internet Wi-Fi gratuïta, bany privat i TV. Algunes de les habitacions disposen d'aire condicionat. El restaurant 5 Chateaux ofereix cuina francesa i internacional prèvia reserva. Els menjars es poden servir a la terrassa o al porxo, que té aire condicionat. El Relais disposa d'un aparcament privat gratuït i és una base ideal per visitar els castells de la regió, com Lacoste, Beynac, Marqueyssac i Fayrac.\nHi ha un suplement per a les persones que viatgin soles i s'allotgin en una habitació doble. No hi ha aire condicionat a les habitacions estàndard.\nTots els tipus de viatgers (189) Parelles (127) Viatgers en solitari (14) Famílies amb infants petits (28) Famílies amb infants grans (11) Grups (8)\nAllotjaments a Vezac


Valencia city out and back | Kinomap\nStrava segment of the video " Valencia city out and back "\nPerellonet to albufera\nrotonda perellonet a semáforo av. gol del pucholl\nperellonet devesa gardens\nrotonda farmacia rotonda fotoluminiscente\nRotonda Perellonet - Rotonda el Palmar\nCalle los Delfines Climb\nApreta que venen els pikoletooooos\nCompuertas - cruce del palmar\nrecta perellonet direccio saler\nPerelló a Entrada Parque\nrotonda perello ixida palmar\nSprint-Estany de la Plana\nEstando de vuelta\nCruze Palmar-Rotonda Perellonet\nRotonda fotoluminiscente- 1ª rotonda perellonet\nPreparant sprint rotonda El Palmar\nSaler - Perellonet\nAZ El Saler\nRotonda El Saler - Rotonda Perellonet\nTramo1 S4B Crec\nSaler al sprint\nEl Saler Sprint\nEl Saler Sprint 2.0\nAutocine Pinedo, Platja del Perellonet\nVamos a Barraca!\nRecta Mariquita el Úlimo\nDE PINEDO AL PERELLÓ A GAS!!\nSegmento Mariquita el Primero\nRepecho de Calentamiento\nCol de Nazaret (Nord)\nLa Punta con Loren\nRotonda Moreres a Falla Pinedo (semáforo)\nDe Puent a Puente\nLes Moreres-El Saler\nSubida Puente De Francia\nJP. VALENCIA a PERELLONET\nNanino - 33d\nBueno para hacer base\nPVERFAILLIE - 235d\nTop 👌Merci 😊\nV-15, 46013 Valencia, Spain\nAvinguda dels Pinars, 213, 46012 València, Valencia, Spain


"uP!!! SPECIAL LIVE HOLIC extra vol.3" | Skream! ライヴ情報 邦楽ロック・洋楽ロック ポータルサイト\n2019.04.20 @ 大阪 なんば Hatch\n出演：雨のパレード / アルカラ / KEYTALK / サイダーガール / ストレイテナー / SUPER BEAVER\nSUPER BEAVER (200)


Víctor Alexandre - Oleguer, emmordassat\ndivendres, 19 maig 2006\nInforma radiocatalunya.ca :\nEl Barça no vol donar cap explicació sobre la fallada "tècnica" de quatre micròfons. Quines casualitats! I l'empresa que té cura de la part técnica d'aquests estris diu que ha de parlar amb el Barça. Sabem que els jugadors volien parlar. Valdés, per exemple, tenia a punt unes paraules d'agraïment al massatgista Mur. (20/5/2006)


textures | Rosa Maria Curto\nArxiu d'etiquetes: textures\nPublicat el 11 Juny 2017 per Rosa Maria\nVisca! Avui que ha fet tanta calor… un bany a la piscina. És regenerador!\nPublicat dins de Fotografia\t| Etiquetat com a aigua, blau, textures\t| Deixa un comentari\nDescobrint varietat de textures\nPublicat el 22 Octubre 2013 per Rosa Maria\nPublicat dins de Fotografia\t| Etiquetat com a textures\t| Deixa un comentari\nRT @adosc: I, malgrat tot, persisteix. Avui, a #PoesiaParaUnaCuarentena, Miquel Martí i Pol. Que tinguem un #BonDia. ☔😊 #JoEmQuedoACasa… 2 days ago\nRT @adosc: Res més. Només això. Silenci. I Octavio Paz. #PoesiaParaUnaCuarentena #JoActuo #JoEmQuedoACasa #26dies https://t.co/OspRvfH9SL 3 days ago\nRT @adosc: Fa una pila d’anys, en una feina que em feia sentir confinat, la @peigis —sense saber-ho— m’obria una finestra per la qual circu… 3 days ago\nDia de la literatura infantil #books #childrenbooks #illustrationartist #iloveart #illustrationoftheday #art_magister #aquarelle #artguide_illustration #childrenswritersguild #childrenillustrators #childrenbooks #kidbooks #milillustration #passioperlart #creativitatadojo #watercolor_art #watercolor #creative_dimension #childrensillustratorsart #elsinfantsrecomanen\nAnna M. Maldonado Ca… en D’un a 13!!!!!!!!\nArxiu Selecciona el mes Abril 2020 (2) Març 2020 (31) febrer 2020 (26) gener 2020 (38) Desembre 2019 (34) Novembre 2019 (39) Octubre 2019 (32) Setembre 2019 (25) Agost 2019 (34) Juliol 2019 (30) Juny 2019 (18) Mai 2019 (21) Abril 2019 (26) Març 2019 (23) febrer 2019 (15) gener 2019 (24) Desembre 2018 (31) Novembre 2018 (31) Octubre 2018 (30) Setembre 2018 (27) Agost 2018 (31) Juliol 2018 (33) Juny 2018 (38) Mai 2018 (38) Abril 2018 (35) Març 2018 (41) febrer 2018 (41) gener 2018 (41) Desembre 2017 (39) Novembre 2017 (42) Octubre 2017 (40) Setembre 2017 (34) Agost 2017 (42) Juliol 2017 (39) Juny 2017 (41) Mai 2017 (37) Abril 2017 (39) Març 2017 (42) febrer 2017 (39) gener 2017 (37) Desembre 2016 (38) Novembre 2016 (36) Octubre 2016 (39) Setembre 2016 (45) Agost 2016 (43) Juliol 2016 (43) Juny 2016 (41) Mai 2016 (40) Abril 2016 (39) Març 2016 (30) febrer 2016 (25) gener 2016 (32) Desembre 2015 (36) Novembre 2015 (36) Octubre 2015 (32) Setembre 2015 (25) Agost 2015 (28) Juliol 2015 (32) Juny 2015 (19) Mai 2015 (27) Abril 2015 (23) Març 2015 (24) febrer 2015 (23) gener 2015 (25) Desembre 2014 (31) Novembre 2014 (28) Octubre 2014 (23) Setembre 2014 (28) Agost 2014 (22) Juliol 2014 (22) Juny 2014 (28) Mai 2014 (27) Abril 2014 (24) Març 2014 (25) febrer 2014 (23) gener 2014 (24) Desembre 2013 (43) Novembre 2013 (32) Octubre 2013 (33) Setembre 2013 (33) Agost 2013 (37) Juliol 2013 (38) Juny 2013 (31) Mai 2013 (37) Abril 2013 (45) Març 2013 (32) febrer 2013 (40) gener 2013 (41) Desembre 2012 (55) Novembre 2012 (49) Octubre 2012 (50) Setembre 2012 (47) Agost 2012 (55) Juliol 2012 (46) Juny 2012 (45) Mai 2012 (55) Abril 2012 (45) Març 2012 (58) febrer 2012 (49) gener 2012 (48) Desembre 2011 (52) Novembre 2011 (54) Octubre 2011 (61) Setembre 2011 (30) Agost 2011 (45) Juliol 2011 (56) Juny 2011 (51) Mai 2011 (48) Abril 2011 (42) Març 2011 (67) febrer 2011 (46) gener 2011 (53) Desembre 2010 (45) Novembre 2010 (31) Octubre 2010 (43) Setembre 2010 (35) Agost 2010 (40) Juliol 2010 (47) Juny 2010 (46) Mai 2010 (36) Abril 2010 (19) Març 2010 (30) febrer 2010 (27) gener 2010 (33) Desembre 2009 (12) Novembre 2009 (11) Octubre 2009 (3) Setembre 2009 (7) Agost 2009 (3) Juliol 2009 (8) Juny 2009 (1) Mai 2009 (2) Abril 2009 (3) Març 2009 (5) febrer 2009 (1) Juliol 2008 (1) Desembre 2007 (1) Setembre 2007 (1) Juliol 2007 (1)


GELEA REIAL 10gr. - El Rebost de l'Avi lluís\nInici / Gelea Reial / GELEA REIAL 10gr.\nVisualitza la cistella “GELEA REIAL 20gr.” s'ha afegit a la vostra cistella.\nGELEA REIAL 10gr.\nquantitat de GELEA REIAL 10gr.\nSKU: 30001 Categoria: Gelea Reial\nGelea Reial 100g\nGELEA REIAL 20gr.


Com pot una empresa familiar implementar la gestió per competències? - Blog de CEDEC\nEl primer que cal saber és per què s’ha d’implementar aquest sistema. Entre els avantatges de la gestió per competències podem destacar que augmenta els nivells de satisfacció laboral, redueix l’absentisme, enforteix l’alineació i la implicació del treballador amb els objectius de l’empresa, i en millora la motivació, fet que també reverteix en la millora de la imatge de l’organització (que es torna més atractiva per als nous candidats), però també en l’augment de la productivitat.\nPer fer-ho possible, es presenten els sis passos següents:\n1. Definició de les competències que requereix cada lloc de treball\nQuines habilitats i coneixements són clau per a la plantilla, en cada departament i en cada funció en concret? Definir aquestes competències correctament és la base de tot el sistema i, per fer-ho, s’han de tenir en compte els objectius empresarials i les necessitats i els requeriments de cada funció, però també altres aptituds més generals, com ara la facilitat per automotivar-se, l’adaptabilitat o la capacitat per treballar en equip.\nPer definir els criteris d’acompliment de cada lloc de treball, és important no perdre de vista que han de ser uns criteris objectius, quantificables i relacionats amb aspectes que aportin valor al negoci.\n2. Selecció de treballadors per a una mostra dels diversos nivells\nConvé identificar i seleccionar el grup de persones que obtenen millors resultats (segons els criteris definits en el primer punt) i seleccionar després les que tenen un acompliment dins de la mitjana i un acompliment inferior a la mitjana.\n3. Aplicació de mètodes d’avaluació del rendiment\nMitjançant la recollida de dades i les entrevistes d’esdeveniments conductuals, s’aconsegueix la informació necessària sobre les tasques i els objectius de cada lloc de treball, sobre els esdeveniments més rellevants per a l’execució de les activitats que comporta aquesta funció, així com, en darrera instància, sobre les habilitats, els coneixements i les aptituds òptims per aconseguir un bon acompliment en el lloc de treball.\n4. Anàlisi de la informació recollida\nCal avaluar i interpretar les dades obtingudes en els passos previs, detectar patrons i excepcions i extreure conclusions generals per definir les competències òptimes per a cada lloc de treball. Per fer-ho, es recomana parar una atenció especial a les característiques dels empleats que assoleixen un acompliment més alt i als trets que els diferencien dels treballadors amb un rendiment normal o inferior a la mitjana. Així, s’aconseguirà detectar la combinació ideal de qualitats per garantir un rendiment excel·lent.\n5. Validació del model\nEmprant mostres diverses, es tornen a aplicar els mateixos patrons d’anàlisi, interpretació dels resultats i confrontació de conclusions, per poder incorporar-hi ajustos, si cal.\n6. Implementació del sistema de gestió per competències\nFinalment, s’elabora un pla que inclou, tenint en compte tot l’anterior, una estratègia de reclutament i selecció de personal, de desenvolupament de carrera, formació i capacitació dels empleats, d’establiment de les condicions de treball, salari i incentius, i d’avaluació de l’acompliment.\nA CEDEC, Centro Europeo de Evolución Económica, sabem que implementar un sistema de gestió per competències pot ser un procés llarg i complex per a les empreses familiars, però creiem que és important introduir aquest canvi de paradigma per aconseguir una millora de la integració de la gestió de les persones en l’organització que comporti un augment del rendiment, la productivitat i els resultats, i que tot això ajudi a assolir l’excel·lència empresarial.\nImatge Revista Digital INESEM\n← GRUPO ESE ELE 2005 S.L. obre noves seus del seu “CAMPUS CLINIC” mentre manté la col·laboració amb l’empresa de gestió estratègica CEDEC\nLes pimes han d’apostar per la diferenciació per tal de triomfar en el comerç electrònic →


El Tripartit, en el punt de mira dels catalans\n30 setembre 2020 20:48\nLes eleccions al Parlament de Catalunya seran a la tardor, però els partits polítics ja han arrencat la precampanya. Convergència i Unió amenaça seriosament el pacte entre PSC, ERC i ICV-EUiA\nEl poble català camina desorientat amb si mateix. La percepció majoritària és que ja toquen campanes per al Govern del Tripartit (format per PSC, ERC i ICV). I l'alternativa es presenta en format convergent: Artur Mas, de president de la Generalitat, en les terceres eleccions (i darrera oportunitat) a les quals s'enfrontarà.\nEl factor determinant per intuir la colcada electoral que s'espera per a la tardor són les bases d'Esquerra Republicana, les mateixes que l'any 2003 engegaven CiU del Palau de la Generalitat i hi col·locaven l'excèntric (i admirat per quasi tothom) Pasqual Maragall.\nDues legislatures després, el temps del PSC pareix haver acabat. Jordi Secall, portaveu de la plataforma Corbera Decideix, explica: "El PSC governa pertot: Generalitat, les diputacions, la batlia de Barcelona i moltes ciutats. Concentra tot el poder. I ja n'hi ha prou".\nPrecisament aquest és el sentiment que impera entre els joves d'esquerres que avalaren -en un primer moment- el Pacte del Tinell. "No és que vulgui que governi CiU, però amb el PSC no anam enlloc: fan fàstic!", exclama Secall. Resident al Baix Llobregat, aquest jove, cantant de la banda Revolta XXI, assegura que ja sap com fan feina els socialistes.\nMés al nord del Principat, a la petita i bella Girona, estan enllestint el referèndum per la independència del 25 d'abril. "Ja han votat a quasi un quart del territori", explica Maria Garcia, membre de la plataforma Girona Decideix. També hi governa el PSC, sustentat en la mateixa fórmula tripartida de la Generalitat. "ERC no pot tornar a pactar amb Montilla", diu, contundent. Ergo els republicans haurien de votar a favor de CiU. "Bé, o abstenir-se'n i no votar per ningú i que CiU governi en minoria al Parlament", precisa.\nEl segon factor a tenir en compte és que, si bé ERC juga un paper de frontissa entre formar un govern merament nacionalista o un d'esquerres, podria perdre aquesta estratègica posició.\nI és que les enquestes apunten un augment molt significatiu d'escons per a Convergència. Un sondeig de l'Institut Noxa per a La Vanguardia, de sintonia convergent, els donava fins a 58 escons (+10). Quedarien a tan sols 11 de la majoria absoluta, situada en els 69 seients.\nÉs aquí on entra el Partit Popular. Actualment posseeix 13 escons, una xifra de la qual probablement no davallarà gaire (la seva forquilla des dels anys 90 és d'11/15). Cal observar que el PP d'Alícia Sánchez Camacho segueix més la línia de Piqué que no pas la dels ultres del partit (Vidal-Quadras, els germans Fernández). Ja s'han sentit els primers cants de sirena cap a CiU, amb els quals podrien governar o donar suport extern a un executiu en minoria (tal com succeeix a Euskadi, però amb protagonistes girats).\nL'obstacle en el tauler, però, seran els peons que volen reptar l'establishment polític català. Cada partit ha engendrat els seus propis outsiders. Del PP, se n'ha desmarcat, despitada, la molt intel·ligent Mercedes Nebrera. En mitjans periodístics catalans donen per fet que podria assolir un escó per Barcelona, en cas que s'hi presenti, finalment.\nA més a més, el previsible enfonsament de Ciutadans quedarà pal·liat per l'aparició d'Unión, Progreso y Democracia (UPyD). No és que el partit quasi presidencialista de Rosa Díez gaudeixi de gaire suport a Catalunya, però podria usurpar l'electorat Ciutadans.\nTot i que a ICV no li han sortit competidors, la seva gestió al capdavant de la Conselleria d'Interior i les contínues polèmiques per l'actuació dels Mossos d'Esquadra els presagien un lleuger retrocés.\nPer acabar, es troba el cada pic més atomitzat espai nacionalista. El primer a disparar fou Joan Carretero amb la seva escissió Reagrupament.cat. Després d'assolir el fitxatge del batlle d'Arenys de Munt, Carles Mora (qui es presentaria per Barcelona, mentre que Carretero encapçalaria la planxa de Girona), les aigües baixen tèrboles. L'executiva està dividida, perquè un sector acusa Carretero d'excessiu personalisme.\nD'altra banda, encara no han arrossegat oficialment Joan Laporta. L'actual president del FC Barcelona es deixa estimar per tothom (fins i tot per CiU) i especula amb la possibilitat de presentar-s'hi en solitari.\nLa plèiade dels diminuts quedaria arrodonida amb la Plataforma per Catalunya (PXC), formació racista amb Josep Anglada al capdavant, que estaria en condicions d'entrar al Parlament gràcies a la polèmica dels pobles de Vic i Salt amb els col·lectiu d'immigrants.


El Temps: Fresnedoso de Ibor (Cáceres) - Predicció 7 dies - Taula - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya\nInici › El temps › Predicció › Municipis › Fresnedoso de Ibor\nPredicció per municipis. Fresnedoso de Ibor (Cáceres)\nCapital: Fresnedoso de Ibor (altitud: 515 m)\nLatitud: 39° 41' 5'' N - Longitud: 5° 30' 33'' O - Posició: Vegeu localització\nDescarregar XML de la predicció detallada de Fresnedoso de Ibor\n100% 100% 90% 5% 0% 0% 0% 0% 0% 30% 5% 0% 5%\n17 / 21 13 / 22 12 / 25 13 / 28 13 / 26 14 / 28 14 / 26\n60 / 95 50 / 100 35 / 85 45 / 95 40 / 95 35 / 65 30 / 75\n19 17 14 20 19 14\n80 95 95 60 55 80\nNavalvillar de Ibor ( Municipi: Navalvillar de Ibor) a 14,92 km - Altitud 923 m\nJaraicejo ( Municipi: Jaraicejo) a 25,63 km - Altitud 559 m\nGuadalupe ( Municipi: Guadalupe) a 29,66 km - Altitud 660 m\nNavalmoral de la Mata ( Municipi: Navalmoral de la Mata) a 29,68 km - Altitud 269 m\nTrujillo ( Municipi: Trujillo) a 37,14 km - Altitud 503 m


Villa Santa Cristina està situada a Blanes, en un entorn únic de la Costa Brava. T'oferim aquesta meravellosa finca amb piscina privada i unes espectaculars vistes al mar i a la muntanya. Envoltada de precioses cales, platges, boscos i jardins botànics. Casa familiar, espaiosa i confortable, a prop de la platja, ideal per desconnectar i relaxar-te amb la teva gent.\nGaudeix amb família i amics a la Vil·la Santa Cristina. Es tracta d'una finca acollidora i espaiosa, amb més de 300 m2 construïts i 300 m2 de jardí amb piscina privada. Està distribuïda en 4 plantes, compta amb 6 habitacions (1 suite amb banyera d'hidromassatge), cuina ben equipada, diverses sales d'estar, Wi-Fi, barbacoa i pàrquing privat per a dos cotxes. Roba de llit i tovalloles incloses en el preu, amb canvi setmanal gratuït. Servei gratuït de manteniment de jardí i piscina.\nVil·la Santa Cristina està ubicada a Blanes, en una zona privilegiada, coneguda com Corona de Santa Cristina, davant de l'àrea protegida de el Jardí de Pinya de Rosa i a menys d'1 km de la platja, molt a prop de Cala Santa Cristina, Cala Treumal, Cala Sant Francesc i Cala Boadella. A només 5 minuts amb cotxe des del centre de Blanes i també de Lloret de Mar.\nLa casa disposa d'aparcament privat. La millor manera de moure's per la zona de Blanes, Lloret de Mar i la resta de la Costa Brava és en cotxe. Es troba a uns 45 minuts de Barcelona i 30 minuts de Girona, molt a prop de l'accés a l'autopista.\n01/04/22 - 29/05/22 500€ 1.900€ 4 nits\n10/04/22 - 17/04/22 500€ 2.300€ 4 nits\n30/05/22 - 23/06/22 500€ 2.300€ 4 nits\n23/06/22 - 02/07/22 500€ 2.500€ 7 nits\n02/07/22 - 16/07/22 - 3.000€ 7 nits\n16/07/22 - 20/08/22 - 3.800€ 7 nits\n20/08/22 - 27/08/22 - 3.400€ 7 nits\n27/08/22 - 03/09/22 500€ 2.900€ 7 nits\n03/09/22 - 17/09/22 500€ 2.500€ 4 nits\n18/09/22 - 31/10/22 450€ 1.900€ 4 nits\n29/05/22 500€ 1.900€ 4 nits\n23/06/22 500€ 2.300€ 4 nits\n02/07/22 500€ 2.500€ 7 nits\n16/07/22 - 3.000€ 7 nits\n20/08/22 - 3.800€ 7 nits\n27/08/22 - 3.400€ 7 nits\n03/09/22 500€ 2.900€ 7 nits\n17/09/22 500€ 2.500€ 4 nits\n31/10/22 450€ 1.900€ 4 nits\nCost extra per persona/nit 30€ (a partir de 12 persones)\nTé algunes de les vistes més sorprenents que he vist mai a la meva vida. L'amfitrió va ser increïble i el lloc estava ben cuidat. Sens dubte és un lloc fantàstic per relaxar-se amb els amics i la família mentre gaudiu d’Espanya.\nCasa molt bonica i gran, amb una bona piscina i moltes zones per relaxar-se. Adel és un amfitrió molt atent i entusiasta i disposat a ajudar amb qualsevol cosa que puguem necessitar. Definitivament recomano Adel i aquesta ubicació.\nUbicació tranquil·la, però situada a prop de les zones més transitades. Una vil·la neta i lluminosa, amb grans instal·lacions. Un amfitrió molt amable que us proporcionarà tota la informació que necessiteu respecte la zona.\nTot va ser tan agradable com es veu a les imatges! Zona agradable i tranquil·la a prop del mar i la vil·la en sí estava molt neta. A més, Adel va ser de gran ajuda i ens va donar molt bones recomanacions.


JAUME SERÓ BERNAT: L’ANTIFEIXISTA OBLIDAT | Centre d'Estudis de les Garrigues\nHome > Articles SomGarrigues > JAUME SERÓ BERNAT: L’ANTIFEIXISTA OBLIDAT\nPosted by: admin 8 abril, 2018\tin Articles SomGarrigues, Memòria Històrica\n[article de Marc Macià a SomGarrigues]\nFa unes setmanes el digital El Món, edició Terrassa, publicava un article sobre Domènec Servetó Bertran, un terrassenc d’origen lleidatà assassinat pel règim de Vichy i al qual havien pogut seguir la pista gràcies a Le Maitron, un diccionari biogràfic online on han publicat les persones que van ser assassinades en les mateixes condicions. Entre aquestes es compta l’albagenc Jaume Seró Bernat.\nNascut el 10 de novembre de 1921 (o 1920 segons algunes fonts) a l’Albagés, era fill de Ramon Seró i Josepa Bernat. Activista de les Joventuts Llibertàries, es va unir al Cos de Carabiners durant la Guerra Civil espanyola. A la retirada republicana, mentre les seves germanes es van quedar a Espanya, Jaume i el seu pare van fugir cap a França on van ser internats en diversos camps abans de reunir-se a Corçan prop de Narbona i establir-se a Normandia. Fins el novembre de 1942 en Jaume treballà com a llenyataire al Baquet, una granja de Les Authieux (Eure). Allí va conèixer Gisèle Leroy, néta dels camperols, nascuda el 8 de gener de 1920, amb qui tingueren una filla, Jacqueline, nascuda el 7 d’abril de 1942, però que va morir el 23 de març de 1944.\nMalgrat que treballà com a manobre de l’empresa Pfaff a Beaumont-le-Roger (Eure), aviat es va unir a la resistència comunista i al principi va participar en accions de guerrilla a Normandia. Com d’altres resistents catalans es va unir al PSUC l’octubre de 1942, un dels partits més actius de l’exili. Després de l’ocupació militar alemanya total de França el novembre d’aquell any, Jaume Seró es va traslladar a París on reorganitzà grups catalans i espanyols, va elaborar material de propaganda i serví d’instructor militar als combatents francesos de la resistència.\nTanmateix, i de forma imprevista, en Jaume va ser arrestat per la policia el 8 d’abril de 1943, a l’estació de metro La Motte-Picquet-Grenelle de París, amb una gran quantitat de documents relacionats amb l’acció clandestina. Tancat a la presó de la Santé, on fou torturat, va ser jutjat i condemnat a dos anys de presó per la secció especial de la Cort d’Apel·lacions de París, tribunal excepcional establert per Vichy per lluitar contra la Resistència.\nEl 18 de desembre de 1943, amb un centenar de presos inclosos 16 catalans i espanyols, va ser traslladat al Centre de detencions d’Eysses, municipi de Vilanuèva d’Agen. Durant l’intent de fuga del 19 de febrer de 1944, fou ferit greument i, després de la rendició del grup, va ser sentenciat a mort per la cort marcial del règim de Vichy i fou afusellat amb 11 dels seus companys el 23 de febrer per un escamot del Groupe Mobile de Réserve (GMR) i gendarmes. El seu cos reposa al cementiri de l’església de Santa Caterina de Vilanuèva, al costat dels seus camarades Louis Aulagne, Fernand Bernard, Louis Guiral i Domènec Servetó. Jaume Seró Bernat va ser reconegut oficialment com a “Mort per a França” a finals de 2010.\nPrevious: EDUARD BATLLE, O COM DEIXAR QUE LA POESIA ES FACI UN LLOC ENTRE CLASSE I CLASSE\nNext: 6è REPIC DE CAMPANES AL SOLERÀS


Espai de tendències del sector | Tex4Future\nPrincipals àmbits d'activitat\nEl Consum-centrisme: Un model empresarial centrat en el consumidor\nNous consumidors o noves formes de consumir?\nCanvis en l’ús i el consum de la moda per la crisi\nEl futur del sector depèn de la seva capacitat per reorientar-se cap a activitats d’elevat valor afegit. Avui en dia, la confecció tradicional està donant pas a la confecció de tèxtils tècnics, la investigació tèxtil comença a tenir protagonisme i cada vegada més s’estan utilitzant noves tecnologies aplicades als productes i processos tèxtils. En aquest context, el fet de disposar de personal tècnic qualificat que conegui les innovacions, tant en materials com en processos de producció, esdevé un factor clau.\nEl mapa d’ocupacions “víctimes” en el sector tèxtil\nPerfils professionals més demandats\nLa indústria tèxtil està formada per un conjunt de processos interrelacionats que tenen com a finalitat la creació de diferents productes, tant de vestuari com industrials, abastant des de l'obtenció de la matèria primera fins a la distribució del producte final al consumidor. Tradicionalment, aquest ha estat un sector que s’ha caracteritzat per una demanda feble, un contingut tecnològic baix i un procés de producció intensiu en mà d'obra.\nDesprés d’uns anys de reestructuració, el sector ha anat evolucionant, i assistint a una reorientació de les seves activitats, on el més destacat és la transformació de l'estructura comercial, els canvis continus en les matèries, la diversificació de productes i l’optimització de la distribució i la logística com a aspectes determinants.\nA determinats subsectors tèxtils, hi ha oportunitats interessants que poden generar possibilitats de negoci en diferents àmbits. Entre aquestes, hi destaca l’ús de la tecnologia com a recurs estratègic, el reforçament de la imatge de producte, la reorientació cap als tèxtils tècnics, la distribució especialitzada i la internacionalització.\nDescarrega't l'estudi complet\nUn gran nombre de professionals, economistes i analistes del mercat de la moda, han posat de relleu, davant de la nova situació del mercat, la necessitat de potenciar canvis profunds en el món professional de la moda.\nLa logística està adquirint cada vegada més importància en l’estratègia de les companyies, esdevenint un factor determinant per a la seva millora competitiva en un mercat que contínuament està canviant..\nFenomens com el desenvolupament explosiu de la informàtica, l’acceleració tecnològica, la rapidesa i abaratiment de les comunicacions, la liberalització dels mercats de mercaderies i factors de producció, les migracions, etc., han fet que el concepte d’estabilitat que es considerava la referència central de la política econòmica hagi canviat.\nLa necessitat de crear plataformes de coneixement, networking professional i col·laboració empresarial de referència afavoreixen la creació de sinèrgies entre els professionals de diferents sectors i mercats internacionals.\nInforme Retail Moda a Espanya\nPer Beatriz Ocanto\nL’economia espanyola, que es trobava en un moment d’ajustament del sector immobiliari, patí de ple el col·lapse dels mercats financers internacionals i la dràstica contracció del comerç mundial que seguiren a la caiguda de Lehman Brothers, amb la qual cosa la recessió econòmica va tenir una especial intensitat durant la primera meitat de l’any 2009.\nEl sector retail, i concretament el sector dedicat al segment mitjà i alt del mercat, ha experimentat una sèrie de pressions, en els darrers anys, que l’estan transformant molt ràpidament.\nTendències de retail\nPer Elena Salcedo\nJa queda molt lluny la petita indústria tèxtil productora de peces barates i sense grans preocupacions estètiques. Com tots sabem, en els últims dos segles, aquesta ha evolucionat, cap a un teixit industrial complex, sofisticat i global. En aquest temps, la indústria tèxtil ha adquirit una importància econòmica vital en les diferents àrees del món, amb repercussions determinants tant en les economies locals com a nivell mundial, generant milions de llocs de treball i un volum de negoci que arriba a tenir valors milionaris.


Homenatge al Dr. Francesc Duran i Reynals | Bloc de la Biblioteca del Campus Bellvitge\n« Imatges d’anatomia per a odontòlegs\nLa Biblioteca amplia l’horari durant els examens »\nPublished 5 Desembre 2008\tActes , Història , Medicina Tancat\nEl proper 10 de desembre a les 19.30 hores tindrà lloc al Col·legi Oficial de Metges de Barcelona un homenatge al Dr. Francesc Duran i Reynals.\nEl programa de l’acte inclou dues conferències a càrrec d’Antoni Roca Rosell, professor d’història de la ciència de la Universitat Politècnica de Catalunya, i Francesc Xavier Bosch, cap de programa de recerca en epidemiologia del càncer de l’Institut Català d’Oncologia (ICO).\nMolts de vosaltres haureu sentit parlar de l’Hospital Duran i Reynals, on s’ubica l’ICO i veí, com l’Hospital Universitari de Bellvitge, del nostre campus. Avui aprofitem aquest homenatge per parlar-vos de qui va ser el primer científic català modern integrat plenament en l’avantguarda científica internacional.\nEl metge i biòleg Francesc Duran i Reynals (Barcelona, 1899 – New Haven, EUA, 1958 es doctorà a Barcelona l’any 1925. Va fer pràctiques d’investigació a l’Institut de Fisiologia i al Laboratori Municipal del Parc, dirigit per Ramon Turró, i fou membre de la Societat Catalana de Biologia.\nPioner en dedicar-se professionalment a la investigació mèdica a Catalunya, treballà a l’Institut Pasteur de París i aconseguir d’aïllar la hialuronidasa, factor de difusió infecciosa anomenat factor Duran i Reynals. L’any 1928 es traslladà als Estats Units convidat per la Fundació Rockefeller on treballà a l’Institut Rockefeller for Medical Researches de Nova York.\nA partir de 1938 dirigí un laboratori d’investigació a la Universitat de Yale on les seves investigacions sobre virus i càncer li donaren gran renom entre la comunitat científica. L’any 1952 fou nomenat catedràtic i director d’investigacions de la mateixa universitat. L’any 1957 assistí a Chicago al Congrés de Cancerologia on va defensar la seva aportació fonamental sobre l’etiologia viral del càncer.\nLa teoria vírica del càncer que Duran i Reynals va defensar s’ha fet un lloc en la ciència actual, doncs ja ha estat provada l’associació d’alguns càncers amb virus, un del més coneguts el càncer cervical provocat pel virus del papil·loma.\n📊 Tanquem el fil de les #infografies sobre els serveis del #CRAIBiblioteca del #CampusBellvitge l'any 2019. 📌 Avu… twitter.com/i/web/status/1… 17 hours ago


The Granary Hornsea Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nThe GranaryAldbrough, Hornsea, Regne Unit - Veure al mapaExcepcional10,0Basada en1comentariThe GranaryVeure més fotos"so clean and well equipped.The owner was very welcoming and..."StanleyUnited KingdomBanyVeure més fotosVeure totes les 24 fotosUbicació excepcional 10,0Veure al mapa10,0UbicacióParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Hornsea, no busqui més enllà de The Granary. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Hornsea. Aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que The Granary sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. L'ambient de The Granary es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. The Granary és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Hornsea.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiarenta vaixellesbanyeraestris de cuinareproductor de DVD/CDcalefacciónevera Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Hamilton vola a Singapur i aconsegueix la ‘pole’\nAlonso i Sainz van caure a la Q2\n© Hamilton intentarà avui incrementar l’avantatge al Mundial.\nEl britànic Lewis Hamilton (Mercedes) va imposar-se, va trencar els pronòstics i avui sortirà des de la pole al Gran Premi de Singapur, quinzena prova del Mundial de Fórmula 1, que es disputa al circuit nocturn de Marina Bay. Hamilton, actual líder del Mundial, va frenar el crono a 1:36.015, precedint l’holandès Max Verstappen (Red Bull), amb 1:36.334, i sobretot deixant enrere els Ferrari de Sebastien Vettel (1:36.628) i de Kimi Räikkönen (1:36.794), tercer i cinquè, respectivament, que sortien com a favorits a ocupar la primera fila a la graella. Entre els dos Ferrari es va posar el finlandès Valteri Bottas (Mercedes).\nEn un circuit, a priori, propici per a Ferrari i, en canvi, que semblava més complicat per a Mercedes, l’actual líder del mundial i defensor del títol va donar tota una lliçó de pilotatge i va sumar la que és la seua 79 pole position en Fórmula 1. Des del 2014 no la feia a Singapur.\nFernando Alonso i Carlos Sainz van caure a la segona ronda (Q2), i van quedar a l’onzena i dotzena plaça, respectivament, que és la que ocuparan a la graella.


La generació eòlica assoleix un nou màxim històric en superar els 16.500 MW | Sostenible\nLa producció d'energia eòlica va assolir aquest 18 d'abril nous màxims de potència instantània, energia horària i energia diària, segons ha informat Red Eléctrica Española (REE). El màxim de potència instantània es va registrar a les 16.41 hores amb 16.636 MW, el que suposa un increment d'un 11,2% respecte al màxim anterior de 14.962 MW, del 9 de novembre del 2010.\nA més en aquesta jornada es va registrar un nou màxim de producció horària, amb 16.455 MWh, entre les 17 i les 18 hores, amb un increment del 11,5% enfront del màxim anterior, de 14.752 MWh (9 de novembre del 2010) . Així mateix, es va assolir el màxim d'energia eòlica diària amb 334.850 MWh, enfront dels 315.258 MWh del 9 de novembre del 2010. Aquest màxim suposa un increment del 6,2%.\nEl Centre de control d'energies renovables ha contribuït també a establir un nou rècord de cobertura de la demanda amb energia eòlica, quan a la matinada, a la 1.37 hores, el 61,06% de la demanda peninsular (24.384 MW) s'ha cobert amb aquesta generació (14.889 MW), superant el màxim anterior de 60,46% registrat el passat 16 d'abril, a les 3.48 hores.


Puigdemont fa autocrítica - Empordà\nEn la seva darrera publicació a Instagram, l'expresident reconeix que les negociacions haurien d'haver estat més ràpides\nREDACCIÓ 21.02.2018 | 16:20\nL´expresident Puigdemont, en una fotografia d´arxiu. Reuters.\nDos mesos després del 21-D, Carles Puigdemont es nega a desaparèixer del mapa mental dels catalans i des de Brussel·les es complicat aparèixer a les primeres planes dels diaris. Un mecanisme utilitzat per l'equip més proper del candidat de JxCat és incendiar les xarxes amb les seus missatges enigmàtics, enèrgics o simplement presencials per evitar perdre el seu protagonisme i reclamar la seva capitania del bloc independentista.\nVuit setmanes després de les eleccions que defineix com "imposades, amb presos polítics i exiliats, fetes a mida per fer guanyar el tripartit 155, però van fracassar de nou, mentre l'independentisme obtenia 70 diputats i superàvem per primera vegada els 2 milions de vots".\nTot i així, aquest bloc encara no ha estat capaç de trobar un candidat de consens polític amb i legal per encapçalar un govern que pugui ser investit pel Parlament. Aquest fet és el que tracta de excusar Puigdemont des de la xarxa social dedicada a les fotografies: "Som conscients que les negociacions haurien d'haver anat més de pressa, però la situació és complexa per tothom" i justifica aquesta inactivitat i la manca d'acord en les agendes de cada un dels actors implicats que defineix com "múltiples fronts, amenaces i coaccions." Per tractar de cosir les fractures que s'han produït durant aquests mesos entre els tres grups, PdeCAT, ERC i la CUP recorda "que tots som aliats i que els retrets només alimenten la caverna."\n"Germanor, solidaritat, decisió i implementació.", reclama l'expresident a Instagram amb una imatge de les icòniques urnes de l'1-O tot interpretant que "el repte és molt gran, però la força del poble és incommensurable i la nostra determinació insubornable."\nDos mesos del #21D Unes eleccions imposades, amb presos polítics i exiliats, fetes a mida per fer guanyar el tripartit 155, però van fracassar de nou, mentre l'independentisme obtenia 70 diputats i superàvem per primera vegada els 2 milions de vots. Som conscients que les negociacions haurien d'haver anat més de pressa, però la situació és complexa per tothom, amb múltiples fronts, amenaces i coaccions. És important recordar que tots som aliats i que els retrets només alimenten la caverna. Germanor, solidaritat, decisió i implementació. El repte és molt gran, però la força del poble és incommensurable i la nostra determinació insubornable. #RepúblicaCatalana ????


Revisió de 22:39, 9 març 2015 (mostra codi font)\nJdegra (Discussió | contribucions)\nRevisió de 22:53, 9 març 2015 (mostra codi font)\nAquest document pretén recollir les idees per tal d’establir les bases de la futura associació que ha de promoure i difondre l’us del programari lliure.\nDifusió del programari lliure en el seu sentit més ampli sense restringir el seu ús a una única plataforma.\nÚs de programari lliure en qualsevol àmbit de l’associació.\nPromoció de l’ús del programari lliure en general i en particular en l’àmbit social.\nSuport mutu entre els socis.\nPotenciar les trobades personals a fi i efecte d’humanitzar les relacions i difondre el programari lliure.\nInteracció amb l’administració pública (Generalitat, ajuntaments, etc), empreses relacionades/interessades en el programari lliure i d’altres entitats d’arreu de Catalunya que treballin en la promoció del programari lliure.\nPromoure projectes de programari lliure oberts a la comunitat\nL’associació serà sense ànim de lucre.\nOrientat a tota mena d’usuaris\nEs realitzaran reunions periòdiques per tal d’establir les línies de treball de l’associació\nEls socis s’implicaran en tots els aspectes de l’associació.\nL’associació farà de forma periòdica conferències, tallers o articles relacionats amb el programari lliure i prendrà part en trobades i conferències organitzades per tercers.\nEs crearà una llista de correu electrònic a fi i efecte d’interactuar amb els socis\nEs disposarà d’un local de reunions\nLínia 41: Línia 38:\n- Discussió dels diferents punts recollits en aquest document per tal d’establir les bases de la futura associació.\n- Àmbit d’actuació de l’associació (comarcal, tot Catalunya).\n- Proposta del nom de l’associació\n- Mecanisme per elegir els membres de la junta\n- Definició de la infraestructura necessària per donar serveis a l’associació.\nRevisió de 22:53, 9 març 2015\nDiscussió dels diferents punts recollits en aquest document per tal d’establir les bases de la futura associació.\nÀmbit d’actuació de l’associació (comarcal, tot Catalunya).\nProposta del nom de l’associació\nMecanisme per elegir els membres de la junta\nDefinició de la infraestructura necessària per donar serveis a l’associació.\nObtingut de «https://wiki.gilug.org/index.php?title=Primavera_2015&oldid=134862»


64 Pàg. 25 x 17 cm.\n32 Pàg. 22 x 27 cm.\n64 Pàg. 22 x 16 cm.


La Fira de Calella i l'Alt Maresme estarà dedicada a un territori de Catalunya durant els propers tres anys - maresme360 - Portal de notícies del Maresme\nInicioLa Fira de Calella i l’Alt Maresme estarà dedicada a un territori de Catalunya durant els propers tres anys\nL’Ajuntament de Calella i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya han signat un conveni a través del qual la Fira de Calella i l’Alt Maresme dedicarà el seu monogràfic a un territori de Catalunya durant els propers tres anys.\nEl primer d’aquest monogràfics porta el nom de “Pirineus: cultura, tradició i futur”, i serà el tema central de la Fira d’aquest any. El monogràfic es dividirà en quatre blocs: cultura, medi natural, marca Pirineus i gastronomia.\nL’alcaldessa de Calella, Montserrat Candini, ha explicat durant la presentació de la Fira 2012 que aquest conveni “és una eina de difusió de l’enorme riquesa del nostre país des de tots els vessants”. Per la seva banda, el director general de Cultura Popular i Tradicional del Departament de Cultura, Lluís Puig, veu en aquest acord “una oportunitat per disposar d’un marc com la Fira de Calella i l’Alt Maresme per explicar i veure la diversitat geogràfica i cultural de Catalunya”.\nEnguany la Fira de Calella i l’Alt Maresme, que celebra la seva 32ena edició, tindrà lloc del 21 al 24 de setembre.


UN GOBIERNO QUE ESCUCHA – EL QUE ESCRIC\nPublicado el 22 abril, 2020 22 abril, 2020 de agustivilellaguasch\nÉs com ha definit el gobierno de españa el ministro Illa -què se m’hi ha perdut a mi aquí?- aquest vespre després del cabreig i la riota que a parts més o menys iguals s’han desfermat avui quan aquest gobierno ha fet públic que els nens podrien sortir… acompanyant els adults al súper, a la farmàcia o al banc i res de passejar.\nVeient les cares, com parlen, i el que acorden els “responsables” de la situació i per acabar-ho d’adobar un veu que al davant de tot hi ha l’inefable Illa, un es queda tranquil perquè queda molt clar que, amb aquest personal al davant, no cal patir: si alguna cosa pot sortir malament, hi sortirà.\nEntrada anterior TANT?\nEntrada siguiente SORT


saragatona: de gener 2017\nbarcelones i algunes coses més\nVag saber, llegint el diari del diumenge, que aquest any en fa cinquanta que va morir Carles Soldevila. Ho explicava el meu veí Joan de Sagarra, que se n'havia assabentat a través d'un “esplèndid article” de Francesc Canosa al diari “Ara”. Sagarra, com altres vegades amb altres personatges, acaba proposant un homenatge institucional a Soldevila en què es palesin els seus mèrits, sovint menystinguts o oblidats, com passa amb tothom segons la distància temporal, les modes o els homenatjadors de torn. Estic completament d'acord amb la idea de Sagarra, m'agrada Soldevila i tots els recordatoris de la gent que m'agrada em semblen molt bé. Dit això, si he de triar, per què no poden ser dues coses? Entre discursos, institucionals o no, i obres, em quedo amb les obres. Entenc que des del lloc on es trobi, Soldevila se sentiria content, potser afalagat, amb un reconeixement públic amb parlaments diversos i condecoracions pòstumes, però no dubto que el seu somriure seria més càlid i durador si veiés que la gent el torna a llegir. En definitiva, menys paraules i més obres, o, si es vol, que parlin les seues paraules.\nDe moment, l'article de Sagarra m'ha estimulat a repassar un llibre seu brevíssim, firmat amb el pseudònim que feia servir a vegades: Myself. L'obra, publicada l'any 1929, el de la segona Exposició, va ser reeditada el 2007 amb pròleg de Xavier Trias i desconec si encara es troba a les llibreries, ho dubto. Es titula L'art d'ensenyar Barcelona i crec que ja n'he esmentat algun cop. Soldevila -Myself- rep una família alemanya (pare, mare i filla) i els passeja unes poques jornades per la ciutat. No es tracta d'un recorregut exhaustiu, cansat, detallat, sinó una passejada en què tant com els indrets visitats (també van a Montserrat) destaquen les presentacions i les opinions sobre els llocs. En anar llegint, és inevitable comparar aquella Barcelona amb l'actual i imaginar la ironia del text, els llocs triats i i el tractament en general de la ciutat amb el joc que li donaria actualment.\nCopio dos fragments breus. El primer, una proposta general per als turistes -i els cicerones- sobre l'enfocament de les visites (ai, que cada dia els carrers cèntrics se semblen més i les diferències es troben en museus i catedrals, a més de les perifèries); el segon, molt retallat, mostra l'animadversió (no trobo ara el mot adequat) dels noucentistes -incloc Pla- davant del modernisme que, sens dubte, ara és un dels reclams turístics més celebrats i més estimulants de la ciutat; què seria Barcelona sense el Modernisme?\nSempre m'ha semblat una cosa absurda, sols tolerable als especialistes o als enderiats, d'arribar a una ciutat i sense haver-ne entrevist el conjunt, anar a tancar-se a un museu o visitar un claustre romànic. Les ciutats europees totes són prou semblants, però encara són més semblants llurs museus i llurs catedrals. I les mateixes diferències que separen uns museus i unes catedrals d'uns altres museus i d'unes altres catedrals, és al carrer, a les botigues, en els rostres de la gent on solen tenir una explicació més palesa, més eloqüent. Primer la ciutat viva, sense classificar, sense retolar; primer la gent que passa, que parla, que gesticula, la corrua dels vehicles, la terrassa dels cafès, el paisatge...\n... haureu d'explicar que Barcelona ha tingut la desgràcia de fer bona part del seu Eixample a compàs de l'anomenat “modernisme”. A darreries del segle XIX, va abandonar les discretes normes del neoclassicisme que havien produït el palau Marianao i el palau Planàs i la casa dita de El Cano, etc., per embolicar-se a crear una arquitectura original, sense precedents... i sovint sense solta. Això, ben dit, sense gens de pedanteria, sens cap ombra de menyspreu per les generacions anteriors... Talment com qui deplora una desgràcia de família.\nMyself (Carles Soldevila): L'art d'ensenyar Barcelona (1929)\nPublicat per miquel a 12:40 a. m. 8 comentaris\nEtiquetes de comentaris: a, Carles Soldevila, celebracions, Joan de Sagarra, L'art d'ensenyar Barcelona, literatura, turisme\nÉs curiós, és instructiu, és divertit, fins i tot pot ser engrescador llegir els filòsofs, vull dir els qui han estat catalogats com a tals i s'esmenten a les classes de filosofia dels diversos ensenyaments; però sovint trobo (bé, ara tothom sap que llegeixo poc) una filosofia menys obsoleta, menys arqueològica, ens els anomenats escriptors de ficció: els novel·listes, els poetes, els dramaturgs (aquests no tant)... Potser he manifestat aquesta opinió de forma precipitada, però un grau més intens de reflexió em convertiria en un filòsof, cosa que, francament (odio els qui diuen francament o crosses semblants cada dos per tres), és una idea absolutament allunyada dels meus desitjos, i de les meues capacitats.\nEtiquetes de comentaris: filosofia, literatura, vida\nja a la segona quinzena de l'any\nNo es pot fer una truita sense trencar els ous.\nEl primer que farem serà matar tots els advocats.\nShakespeare: Enric VI\nTrump és Berluscuni passat per Marlboro\nNomés estic segur de la correcta textualitat de la primera cita i en el cas de la tercera, accepto que la frase fora de context pot resultar equívoca, però en l'època de Shakespeare els advocats ja feia segles que tenien tal poder que el fet que després el dramaturg dissimulés no treu consistència al seu desig primigeni expressat per un secundari.\nEl 17 em va passar totalment desapercebut, cosa que em va produir una sensació de culpabilitat per haver oblidat que era el dia del patró del poble, que pràcticament totes les olives ja són als molins -no sé si la collita ha estat bona o no tant- i que els animals ja han estat beneïts, i fins l'any que ve. Com a penitència m'autoimposo rememorar lentament, resumides i en desordre, imatges segurament falses de les festes majors d'anys ja molt llunyans.\nEm va semblar totalment demencial la insistència del fiscal a voler esbrinar què vol dir que per fer una truita cal trencar els ous. Tantes preguntes, tanta pèrdua de temps que es podia estalviar consultant simplement Google o, si és més partidari del paper, repassant les pàgines d'un diccionari de locucions i frases fetes, com el de Martí & Raspall. Per mi que hi havia un punt de mala intenció, si no d'inanitat intel·lectual. I el pobre noi assegurant que a Catalunya ho sap tothom això. Esclar que sembla que a la majoria d'advocats, fins i tot del país, perquè entenguin català cal pagar-los.\nEscolto fragments de les declaracions d'Isabel-Clara Simó, darrer Premi d'Honor de les Lletres Catalanes. Que el motiu recurrent, o això sembla a la televisió, sigui que per fi se sent valorada... sense comentaris.\nNo he tingut forces per acabar de sentir el curtíssim discurs d'investidura del nou president dels Estats Units d'Amèrica. Si hagués estat un alumne meu en una classe d'expressió oral, li hagués dit que es tornés a preparar l'exposició; esclar q ue la repercussió de les paraules dels meus alumnes i les meues eren molt limitades. Podem fer broma, però cal recordar que els americans marquen tendència. Tremolaria si no fos que sé que tot el que puja baixa, la qüestió és el temps i el tempo.\nFa fred. A Barcelona un fred suportable, potser per això els turistes, que deuen venir d'un clima més inhòspit, pugen i baixen pels carrers precedits pel soroll de les rodes d'aquestes maletes tan còmodes i lleugeres i tan indiscretes i amenaçadores. Ahir em van mullar unes gotes tan fines de pluja que per un moment vaig pensar que les somiava; a penes un sospir i estranyament càlides; de seguida vaig saber que no es convertirien en neu. Avui la pluja ha estat més com cal. Sí que el dia s'allarga, però l'hivern és encara ben viu, amb capvespres sense cap interès. Ahir vaig mirar una pel·lícula ambientada a la Provença on ningú no parlava provençal i on tenies la certesa que allà sempre és primavera -tot un món de promeses-, una primavera mig estiu mig començament de tardor. Avui Whiplash -quina meravella!- m'ha semblat molt més com cal: l'hivern sempre present i, potser, l'esperança de primavera.\nEtiquetes de comentaris: etc., hivern, Isabel-Clara Simó, política, sant Antoni, Trump\nEntre la realitat i la psicodèlia\nLa llum del primer dia de l'any m'agafa ja tard -cap novetat- i li giro l'esquena per concentrar-me en la pantalla del televisor. Dudamel aparenta, i és una apreciació personal, més anys dels 35 que té. El trobo excessivament contingut, no com quan dirigeix els seus nois i noies veneçolans, però a mesura que passen els strauss es va deixant anar, fins a l'apoteosi final (complicitat amb Grouxo Marx -o és Harpo?- inclosa) de la Marxa Radetzky. El Concert d'Any Nou és un estrany oasi d'intemporalitat en aquest món nostre que canvia tan ràpidament i que a mi, coses de l'edat, em sembla d'una foscor in crescendo malgrat els estímuls llumninosos creixents i variats (?) que ofereix. Trobo que un vals perfecte per glossar les paradoxes del moment i del futur immediat és el que se sol anomenar Vals de l'aniversari, o, amb més propietat, Onades del Danubi, d'Ion Ivanovici: exultant i d'una tristor que penetra. No sé si l'han interpretat mai al concert de Viena.\nI el temps avança i no és qüestió avui de detallar cada dia que passa. Basta dir que els Reis ens agafaren a la J. i a mi en baixa forma física. Ella ha afegit -parlo encara en present- al seu canell trencat una grip important; jo, una febrícula estable potser per simpatia. Ella mira la cavalcada dels de Barcelona per la tele; jo, en directe, que és la manera de viure-la més i veure-la menys. L'endemà, els regals són escassos, de moment. Abans d'hora ja em van portar la Gramàtica. Curiós país, on una gramàtica figura entre els llibres més venuts durant setmanes. Les biblioteques particulars estan plenes de llibres a penes fullejats, però acariciats amb desig, mirats amb ulls brillants, potser febrosos.\nNo sé si em regalaré el darrer disc de Sisa. Llegeixo una entrevista seua d'on, per acabar aquest resum d'inici de temporada (per cert, a qui se li va acudir començar l'any amb el fred en lloc d'esperar la primavera, com feien els romans), diré que comparteixo més les seus paraules, el seu pensament -no crec que calgui justificacions ni matisos, que porto pressa- que no molts altres del aquest any sí.\nEntrevista a “El País”.\nPublicat per miquel a 12:59 a. m. 9 comentaris\nEtiquetes de comentaris: any 2017, Any nou, futur, Gramàtica Catalana IEC, Gustavo Dudamel, Ion Ivanovici, Jaume Sisa, política, present, societat, Vals


La Parròquia de Canillo ofereix els seus espais per als temporers d’Andorra | Catalunya Religió\n(Bisbat d'Urgell) Ramon Rosell, rector de la Parròquia de sant Serni de Canillo, ha posat a disposició del Comú de Canillo dos immobles amb la intenció que puguin acollir de forma gratuïta, una trentena dels molts temporers que hi ha atrapats a Canillo. El Comú està buscant recursos per poder allotjar aquests treballadors que no són residents fixes a Andorra i que no poden retornar a les destinacions que tenien previstes després del treball de temporada hivernal a Andorra.\nEls dos habitatges que l’església posa a disposició del Comú de Canillo, gratuïtament, són el Casal Sant Serni, ubicat al nucli antic del poble de Canillo, i una borda, a Meritxell. Entre els dos espais es preveu poder acollir, si és necessari, unes 30 persones. Els dirigents comunals agraeixen l’oferiment d’allotjament gratuït per trobar solucions a les dificultats del col·lectiu de temporers, provocades per l’acabament sobrevingut per l’emergència sanitària del coronavirus.\nEs tenen comptabilitzats pràcticament sis-cents treballadors ubicats a Canillo, i el Comú s’està mobilitzant davant la possibilitat que els temporers allotjats a la parròquia puguin quedar-se sense allotjament durant les properes setmanes, ja sigui pel venciment del contracte de lloguer del pis on estan residint o per la incapacitat econòmica per ampliar-lo, tot estant a l’espera que puguin retornar al seu país d’origen.\nDe moment els hotels de la parròquia continuen allotjant i proporcionant els àpats sense cost als seus empleats que formen part del col·lectiu de temporers i que es troben en una situació del tot imprevisible.\nAndorra, coronavirus, Urgell, Acció Social


Acta Consell Municipal de la Gent Gran. 10/04/2003 - Ajuntament de Mataró\nActa Consell Municipal de la Gent Gran. 10/04/2003\nACTA DE LA REUNIÓ DEL PLENARI DEL CONSELL MUNICIPAL DE LA GENT GRAN EN SESSIÓ DEL DIA DEU D'ABRIL DE DOS MIL TRES.\nA la sala d'actes de l'edifici de can Palauet de l'Ajuntament de Mataró es reuneix el Consell Municipal de la Gent Gran el dia deu d'abril de dos mil tres a les deu hores sota el següent ordre del dia:\nLectura i aprovació de les actes de les dues sessions anteriors.\nCriteris per a una nova estratègia urbana i per a un nou programa d'actuació\nPresentació de la pàgina Web de la Gent Gran de Mataró.\nPla d'acció 2003 del Pla Integral de la Gent Gran.\nLes persones que han estat convocades són presents a la reunió en qualitat de membres del Consell Municipal de gent Gran.\nSr. Oriol Batista Gàzquez, Regidor de Sanitat i Serveis Socials\nSra. Angels Cantos i Santamaria, Cap de Servei de Sanitat i Serveis Socials\nSra. Maria Gil i Amaya, Cap Secció de Programes Socials del Servei de Sanitat i Serveis Socials\nSra. Anna Juberías Tècnic programa Gent Gran del Servei de Sanitat i Serveis Socials.\nSra. Lola Ruiz i Lombardo, Tècnic programa Gent Gran del Servei de Sanitat i Serveis Socials\nSr.Pascual Fernàndez Pruñanosa, Grup Municipal Socialista\nSra. Teresa Bruguera Manté, Grup Municipal CIU\nSr. Romuald Grané Vilaseca, Grup Municipal IC-V\nSra. Marga Garcia Canela, Area Bàsica de Salut nº 5\nSra. Guadalupe Angelina Gil, Area Bàsica de Salut Cirera Molins\nSr. Joan Peredejordi, President de l'Associació Jaume Terrades\nSr. Josep Sànchez Cabello, President Consell General de Jaume Terrades\nSr. Miquel Patuel Cardon, Associació Gent Gran del Parc de Mataró\nSr. Emilio López Casal Gent Gran Cerdanyola.\nSr. Francisco Melero. Representant de l'Associació Gent Gran de Cirera.\nSra. Juana Martínez Gonzalez, Casal Gent Gran de Molins\nSra. Matilde Rodriguez Herrera, Casal Gent Gran de Molins\nSr. Felipe Alvaro Rodriguez, Casal Gent Gran la Llantia\nSr. Francesc Sánchez. Associació Jubilats i Pensionistes del Maresme UDP\nSr. Josep Mª Gironés. Ass. Patronat Local de la Vellesa de Mataró\nSra. Mª Angels Fradera , Associació Familiars Alzheimer.\nSra. Rosa Parés. Antic Hospital St. Jaume i Sta. Magdalena\nSr. Miquel Salrach. Consell Consultiu de la Gent Gran.\nSr. Francesc Tristany Alsina, Ass. Jubilats i Pensionistes d'UGT Maresme\nSra. Margarita Porqueres, Residència GG la Gatassa ICASS\nSr. Francesc Soler Canton, Federació d'Associació de Veïns de Mataró\nSr. Mariano Garcia de la Rosa, Sindicat Comarcal Pens. I Jubilats CCOO\nSr. Josep M Zapater Dolz, Residència el Mirador\nSr. Joan Campos Hervà, Residència Geriàtrica l'Estada\nSra. Carme Costa Gibert, Fundació Suport\nSra. Roser Albert Bonamusa , ABS La Riera\nSra. Teresa Amenós , Residència Gatassa\nSr. Joan Roca, Aula Senior\n1. Aprovació i esmenes de les actes.\nEs revisen les dues actes del dia 7 de febrer de 2003. I es fan les esmenes de la primera acta, són les següents:\nEn relació als Casals de la Generalitat totes les persones que vulguin participar amb els balls organitzats poden fer-ho sense pagar. Normalment hi ha una rifa i les persones acostumen a comprar bolets. A l'acta constava que les persones que no eren socis tenien que pagar.\nLa senyora Margarida Porqueres, comenta que a l'acta no queda reflectida , que la Residència Gatassa no s'encarrega de les admissions, és un tema que ve donada de la Generalitat de Barcelona.\nEs fa les esmenes de la segona acta són les següents:\nEs comenta el funcionament del Jaume Terrades, a l'acta surt que aquesta explicació és donada pel senyor Patuel i això no és correcte.\n2. Criteris per a una nova estratègia urbana i per a un nou programa d'actuació urbanística municipal.\nEl senyor Arcadi Vilert Regidor del Departament d'Urbanisme, Obre i Llicències de l'Ajuntament de Mataró fa la presentació en power point del programa d'actuació urbanística municipal. Comença explicant que la ciutat de Mataró ha tingut un ritme vertiginós en el desenvolupament urbanístic, així tenim que els anys 80 havia un 565 Ha de sól urbanitzat fins els anys 90 que va anar creixent seguint l'anterior Pla General de 1977 fins arribar a les 725Ha de sòl urbanitzat. Al desembre de 1996 es desenvolupa un nou Pla General d' acord amb les noves necessitats urbanístiques. I actualment se n'hi ha afegit unes altre 160 Ha que situen el total del sòl urbanitzat en les 885 Ha. que representen el 39% del terme municipal.\nQuan parlem del sòl urbà ens referim a l'edificat.\nQuan parlem d'urbanitzable, és el que està pendent d'edificar.\nQuan parlem de sòl residencial, són pisos dins de la ciutat.\nEl desenvolupament del sòl urbanitzable atenent als usos tenim:\nSòl urbà residencial , hi ha un 68% desenvolupat, un 32% en tràmit i un 0% pendent\nSòl urbà industrial , hi ha un 62% desenvolupat, un 38% en tràmit i un 0% pendent\nSòl urbà terciari, hi ha un 20% desenvolupat, un 0% en tràmit i un 80% pendent.\nD'aquestes dades se'n pot ressaltar les conclusions següents:\nQueda per desenvolupar el 5% del Pla General\nQueda poc sòl urbà residencial ( per fer 1200 habitatges)\nQueda sòl urbà industrial, que no s'ha desenvolupat\nQueda molt sòl urbanitzable terciari.\nLa situació actual en relació a l'evolució urbanística es pot concretar en els següents eixos claus:\nHabitatges de protecció pública, les empreses privades no es plantegen aquestes necessitats, només és iniciativa de l'Ajuntament.\nSistema econòmic, Mataró té una llarga tradició industrial. Ara les indústries pesades marxen al Vallès , Manresa€\nS'ha produït un augment en els serveis terciaris.\nTransformació dels hàbits de compra . Hi ha una influència de 250000 habitants. Venen a comprar a Mataró els ciutadans d'aquí i d'altres pobles del voltant.\nConsum cultural. Increment d'activitats esportives.\nMobilitat en l'espai metropolità. Cal necessari potenciar el transport públic i ampliar la xarxa ferroviària.\nIncrement en la consciència medi-ambiental\nNecessitat per part de la població de carrers per caminar i circular.\nAquests són alguns aspectes, que fan pensar en la necessitat de definir una nova estratègia urbana, a Mataró cap una mica més de gent per tant ens hem de plantejar nous reptes urbanístics. La gran proposta és créixer cap a dintre de la mateixa ciutat i revisar tot el que hi ha.\nNova estratègia urbana\nNo tocar el Pla general. Sí modificar-lo i corregir-lo\nFer habitatges de protecció pública.\nLes indústries dins de la ciutat és un problema que no funciona, seria necessari transformar els usos dels espais urbans.\nCrear un nou parc\nCrear nous equipaments.\nAmpliar xarxa ferroviària\nPolítica d'habitatge públic de venda i de lloguer\nPlans d'actuació integral a diferents barris. (hi ha un a Rocafonda ara es començarà al bº de Cerdanyola)\nEs contactarà amb les veïns per consensuar.\nSector el Sorral/ Cerdanyola\nLa nova proposta és fer habitatges ( 390) i 26000 m2 per a usos terciaris, entesos no tan sols com a comercials, sinó com a empreses de serveis, oficines, recreatius, etc.\nVentatges: - Guanyar zona verda\n- Guanyar sector terciari\n- Habitatges de protecció oficial\nHi ha diferents exemples que s'hauries de revisar i transformar com el camp de futbol , el camp de bàsquet i la Llar Cabanelles.\nEs proposa un nou parc col·locat al marge dret de la riera St. Simó. És un espai que no es pràctica l'agricultura.\nS'hauria de modificar el Pla General en diferents etapes.\nFinalitza la presentació per part del senyor Arcadi Vilert.\nEl senyor Francesc Soler, pregunta quin tractament rebrà la Riera de St. Simó.\nEl senyor Arcadi Vilert informa que nosaltres ens la plantegem com un parc forestal, només per peatons i bicicletes. Es deixarien petits espais per fer horts pel diferents grups de població que el necessitin: jubilats/ persones amb disminució, etc.\nEl senyor Salrach comenta com es que no s'ha fet un Casal d'Avis per la zona de la Riera de St. Simó en la zona concreta de Cal Collut. S'informa que la proposta és fer un gran Centre Cívic tipus Rocafonda, i que sigui polivalent i espais per a persones grans. De moment hi ha un compromís verbal. És un tema pressupostari.\nEls Centres Cívics en cases velles no funcionen, s'han de fer edificacions noves.\nEs planteja que l'equip de govern faci un programa amb data de tots aquests equipaments.\n3. Presentació de la pàgina Web de la Gent Gran de Mataró.\nEl senyor Oriol Batista regidor de Sanitat i Serveis Socials explica que l'Agència de Gent Gran té tres vies d'accés:\n- El servei 010\nVia internet a través de la pàgina Web de Gent Gran\nAquests serveis no només són pers persones grans sinó que pot accedir les famílies.\nA continuació la Sra. Anna Juberias tècnica de gent gran de sanitat i serveis social, explica la nova pàgina Web de Gent Gran de l'Ajuntament de Mataró.\nL'adreça és: www.gentgran.mataro.es\nPresenta la pàgina Web amb els diferents apartats:\nDe cada apartat hi ha diferents desplegaments així tenim que a l'inici, hi ha la presentació , el pla integral de gent gran de Mataró, el consell municipal de la gent gran amb les diferents comissions, adreces d'interès i publicacions.\nA l'apartat de recursos i serveis podem consultar els següents:\nOci i turisme amb els balnearis, casals d'avis, etc.\nSocials amb totes les residències , centres de dia, àpats a domicili, carnet blau, xec serveis etc.\nSanitaris, relacionats amb la millor de la salut de les persones\nsocio-sanitaris, hospital de dia, PADES, etc.\nMort i supervivència els serveis funeraris , informació sobre les pensions de la seguretat social, etc.\nCada apartat té un desplegament d'informació molt complerta a on es detalla la sol·licitud i la documentació que cal aportar per demanar els recursos necessaris .\nA l'apartat de l'agenda hi ha el calendari de tot els mesos amb les diferents activitats programades.\nA l'apartat del voluntariat hi ha la relació de les diferents associacions i entitats que treballen en aquest àmbit d'actuació.\nLa proposta és entrar a la pàgina web i descobrir-la i fer-la servir , així es podrà valorar la seva gran utilitat.\nLa Sra. Anna Juberias finalitza l'explicació de la pàg. Web i donem pas a les preguntes dels assistents.\nEl senyor Francisco Melero proposa que seria interessant tenir tota la informació de la programació d'activitats de tots els Casals d'Avis. La Sra. Anna Juberias comenta que això serà fàcil si cada Casal volgués col·laborar.\nEl senyor Joaquin Felipe diu que hi ha un llibre molt interessant que es podria col·locar a la pàg. Web i es titula: "La Aventura de Envejecer" de la Teresa Pàmies també comenta que estaria bé organitzar les activitats formatives de gent gran igual que l'any passat. Oriol Batista explica que dins de la comissió de qualitat de Vida es podrà treballar aquest tema.\nLa Sra. Rosa Parés comenta que seria necessari un buscador de Residències. La Sra. Anna Juberias comenta que això ja està dins de la pàg. Web.\nEs proposa la necessitat d'afegir a la pàgina web el fòrum d'opinió. Així les persones podrien opinar sobre qualsevol tema d'interès general.\nEl senyor Joan Peredejordi del casal Jaume Terrades comenta que tenen fotos de corals que també es podrien penjar a la web. Per fer això és necessita una càmara digital.\nEl senyor Emilio Jimenez, proposa que tots els Casals d'Avis tinguin ordinadors. Es comenta que de moment tenen tots menys el Casal de Cerdanyola i de Molins.\nMargarita diu que seria interessant tenir els ordinadors plans, ja que són més moderns i n'ocupen tant lloc.\n4. Pla d'acció 2003 del Pla Integral de la Gent Gran.\nLa Sra. Angels Cantos cap de secció de sanitat i serveis socials, presenta el document del Pla d'Acció 2003 dins del Pla Integral de Gent Gran.\nLa Sra. Angels Cantos explica com està organitzat el document de la forma següent:\nEl pla d'acció gira entorn a tres gran Eixos\nAmb set línies estratègiques\nI a cada línia estratègica li correspon un objectiu i\n33 Accions que defineixen les actuacions concretes amb els items següents: descripció de l'activitat, data d'inici, data final, departament responsable, agents implicats, pressupost previst i indicadors.\nL'Eix 1: Impulsar mesures que afavoreixen la participació i la integració de la gent gran en la vida de la ciutat, per fer de Mataró una ciutat oberta a la gent gran.\nLínies: 1,2 i 3\nL'Eix 2: Incrementar els serveis per tal de crear una xarxa d'atenció a la gent gran territorialment equilibrada.\nLínies: 4 i 5\nL'Eix 3: Potenciar la coordinació d'entitats i serveis d'atenció a la gent gran a la ciutat de Mataró\nLínies: 6 i 7\nCada fitxa contempla el pressupost i que en algunes fitxes no l'hem pogut descriure.\nEn el proper document el pressupost quedarà més complert.\nLa Sra. Maria Gil cap de secció de programes socials de sanitat i serveis socials, explica les fitxes més destacades. Abans de començar indica que aquest document es va treballar en dues sessions pel Consell Municipal de Gent Gran quedant recollides les esmenes anteriors.\nDestaca els grans tres eixos vinculats a accions d' informació, formació, serveis, participació i de coordinació.\nEn informació, l'acció més prioritària és la difusió de la Web de la Gent Gran\nEn formació, tot el tema de les noves tecnologies amb el programa de la Diputació d'aquest any "I tu perquè no? Hi ha algunes associacions de gent gran com el Casal del Parc, que fa temps que van començat. Aquest any, el Casal de Cirera s'ha afegit a la proposta. La idea és introduir-lo als altres casals de Gent Gran.\nEn serveis, vinculats amb l'agència de gent gran s'ampliarà els següents:\npassi d'acompanyament del carnet blau.\nS'ampliarà el servei del transport adaptat\nPrograma més gran de 80 anys\nMenjadors per a persones grans.\nS'ha creat un circuit per abordar les emergències socials.\nS'ampliarà la Residència St. Josep: centres de dia i residencial.\nEn relació a les accions relacionades amb la participació cal destacar les següents:\nCreació de la comissió de cultura dins del consell municipal de gent gran.\nCrear la comissió del voluntariat\nFomentar la participació de les vocalies de gent gran de les AAVV\nPotenciar programes intergeneracionals dins de la comissió de la memòria històrica a través de la presentació del vídeo "Mataró una visió del segle XX" a tots els Instituts de la ciutat.\nEn relació a les accions vinculades a la coordinació cal destacar les següents:\nCrear la Coordinadora dels Casals i Associacions de gent gran\nEstablir protocol institucionals entre la xarxa sanitària i serveis socials\nEl senyor Pascual Fernández com a representant de la comissió de la memòria històrica proposa que el vídeo surti a la venda a través de llibreries per exemple. Aquesta actuació la valora interessant ja que cada vegada hi ha més demanda del vídeo.\nEl senyor Oriol Batista, comenta que pot ser interessant , doncs el vídeo ha tingut molt bona acceptació. Es pot estudiar la proposta. Se sap que amb alguns llibres s'ha fet.\nLa senyora Rosa Parés, proposa fer més còpies del vídeo, reconeix que el cost pot ser molt elevat.\nEl senyor Francisco Melero, pensa que ell, es va crear moltes expectatives amb el vídeo i després es va frustrar, doncs pensa que a partir dels anys 50 falten moltes coses que no queden reflectides.\nEl senyor Oriol Batista recull el tema i diu que és cert, però és difícil recollir tot un segle d'història en 30 minuts de vídeo. Això ja ha sigut un pas. I ara és interessant passar aquest material els Instituts.\nEl senyor Pascual, comenta que ell pensa igual i la comissió també, però s'ha fet un esforç per sintetitzar i cal veure que el vídeo és el punt de sortida.\nEl senyor Oriol Batista s'acomiada i diu que en aquesta legislatura possiblement sigui el darrer plenari.\nA les dotze i deu es dóna per finalitzada la reunió amb la repartició dels documents següents:\ncriteris bàsics per a una nova estratègia urbana€\nfitxes del pla d'acció 2003 de la gent gran de Mataró.\nMataró a cinc de maig de dos mil tres.


Bellesa nuvi: hidratar la pell? - Boda, Bodas Catalunya :: GuiaNupcial\n/ Bellesa / Bellesa nuvi: hidratar la pell?\nEnrere queden les excuses i el què diran. L’home ja gaudeix en la seva pròpia pell dels beneficis de la cosmètica. El primer pas per prolongar la joventut és la hidratació. Què esperes per descobrir els seus avantatges?\nMirant-te al mirall potser et costa creure que la teva pell, ara llisa i elàstica, necessiti algun cosmètic més de la teva escuma i after-shave. O al contrari, observant la presència d’acne en el teu rostre, dubtes en provar algun cosmètic per por a com reaccionarà la teva pell. En ambdós casos la hidratació és necessària, ja que la pèrdua d’aigua és un problema que afecta tots els tipus de pell.\nLa pell masculina gaudeix de certs atributs que la mantenen jove per més temps: és més greix que la femenina, la seva secreció de suor és gran i el seu pH més àcid. Per això envelleix més lentament, però res impedeix que les arrugues facin la seva aparició.\nLa principal funció de la cosmètica hidratant és la de mantenir l’elasticitat de la pell. Amb la seva aplicació diària s’aconsegueix un efecte “barrera”, que limita la pèrdua d’aigua i l’aportació de NMF (factors naturals d’hidratació) que capten l’aigua i la fixen a l’interior de les cèl·lules. Per què és tan important mantenir l’equilibri hidrolipídic? La pell d’un adult es compon d’un 70% d’aigua. Quan aquest percentatge baixa és quan apareixen les molèsties típiques de la deshidratació: pell seca, descamada i tirant, pas previ per a la formació d’arrugues. És difícil determinar amb exactitud a quina edat s’inicia aquest procés ja que depèn del ritme de vida i condició genètica de cada un. Al factor cronològic s’afegeixen les agressions internes i externes a les quals se sotmet el nostre organisme: mala alimentació, consum de tabac i alcohol, i factors meteorològics entre els quals destaca l’acció del sol. Si ets dels que, aparentment, no perceps les conseqüències d’aquestes agressions, potser t’interessi saber que a la pell masculina, les arrugues triguen més a aparèixer que en la dona, però quan ho fan són profundes i no disminueixen.\nLa culpa és dels radicals\nLes nostres cèl·lules consumeixen oxigen, procés indispensable per a la vida. En aquest procés de combustió es generen una sèrie de residus tòxics que provenen d’una fracció de l’oxigen consumit que són els radicals lliures (molècules inestables responsables dels processos d’oxidació de les cèl·lules).\nQuan en el nostre organisme hi ha un excés de radicals lliures “aquests ataquen la membrana de la cèl·lula i la debiliten fent que totes les nostres cèl·lules envelleixin i per tant també nosaltres anem envellint.”, Explica el Dr. Jordi Bosch, especialista en Medicina estètica. Per combatre el dany ocasionat pels radicals lliures, els productes hidratants afegeixen principis actius antioxidants (vitamines, minerals, entre d’altres) que contribueixen a restablir al màxim l’equilibri de les cèl·lules.\nTextures especials: cosa d’homes\nEn els últims anys el mercat de la cosmètica masculina ha evolucionat significativament. Prova d’això és l’ampliació de les gammes de productes masculins de la majoria de firmes de cosmètica, que han tingut molt en compte la vostra preferència cap a les textures lleugeres (fluids, gels, esprais) i sobretot no greixos, que actuen amb eficàcia però no deixen brillantors ni rastre sobre la pell. Així són la majoria de productes del mercat, embolicats en un clar missatge: la cura de la imatge i l’ús de la cosmètica també és cosa d’homes.\nAl marge de la seva formulació, l’aplicació de la cosmètica hidratant no té secrets. És important que la pell estigui neta i que la facis servir amb constància. Aquest senzill gest diari et permetrà apreciar de forma immediata els seus resultats, que es tradueixen en una pell sana i jove per més temps.\nConsells generals per mantenir sana la nostra pell\n– Alimentació natural (incrementar el consum de fruites, verdures, productes integrals)\n– Evitar el consum de tabac i moderar el d’alcohol.\n– Fer exercici habitualment.\n– Mantenir un bon sentit de l’humor. Riure fàcilment ajuda a oxigenar la pell.\ncosmetica per a home cremes pell home hidratacio pell home\n16 gener 2015 - 10:10\n12 gener 2015 - 11:19\nEls perfums de grans marques en talla 'small' són, sens dubte, un dels detalls més apreciats pels…\nNo ens hem d'enganyar. És una convenció comercial. Podrem estar més o menys d'acord amb ella,…


quantitat de Epístoles a Lucili, vol. II\nEsteu veient: Epístoles a Lucili, vol. II 30,00 €


Telecomunicaciones y Periodismo: Agraït de tot cor pel Premi de Recerca Universitària Premsa Comarcal\nAgraït de tot cor pel Premi de Recerca Universitària Premsa Comarcal\nDes del blog “Telecomunicaciones y Periodismo” agraeixo de tot cor el 9è Premi de Recerca Universitària Premsa Comarcal que he guanyat, organitzat i concedit per l’Associació Catalana de la Premsa Comarcal (ACPC) i la Xarxa Vives d’Universitats, pel treball “L’ús de les xarxes socials als diaris de l’ACPC: fórmules per aconseguir impacte i ingressos”. Aquests guardons (com el que també vaig aconseguir en la setena edició) alegren moltíssim i impulsen un esperit de recerca vocacional.\nLa tasca de l’Associació Catalana de la Premsa Comarcal (ACPC) i de la Xarxa Vives d’Universitats en defensa de la recerca científica sobre el periodisme, les ciències de la comunicació i la premsa comarcal és lloable. L’Associació Catalana de la Premsa Comarcal (ACPC) és una entitat sense ànim de lucre que aplega la pràctica totalitat d’empreses i entitats editores de premsa comarcal i local d’informació general existents a Catalunya, en format paper o digital, escrites en català i amb difusió de pagament. Premsa Comarcal inclou periòdics impresos de difusió diària, setmanal, bisetmanal, quinzenal, mensual, bimestral i trimestral.\nLa Xarxa Vives és també una institució sense ànim de lucre que representa i coordina l’acció conjunta de 22 universitats (Universitat Abat Oliba CEU, Universitat d’Alacant, Universitat d’Andorra, Universitat Autònoma de Barcelona, Universitat de Barcelona, Universitat CEU Cardenal Herrera, Universitat de Girona, Universitat de les Illes Balears, Universitat Internacional de Catalunya, Universitat Jaume I, Universitat de Lleida, Universitat Miguel Hernández d’Elx, Universitat Oberta de Catalunya, Universitat de Perpinyà Via Domitia, Universitat Politècnica de Catalunya, Universitat Politècnica de València, Universitat Pompeu Fabra, Universitat Ramon Llull, Universitat Rovira i Virgili, Universitat de Sàsser, Universitat de València, Universitat de Vic- Universitat Central de Catalunya), a les qual agraeixo el premi que m’han atorgat, de quatre Estats europeus (Andorra, Espanya, França i Itàlia) en ensenyament superior, recerca i cultura. Nascuda el 1994, ofereix una plataforma que lidera serveis per a universitats, organitzacions públiques i privades i societat. La missió n’és contribuir al procés de construcció i de desenvolupament econòmic i social d’aquesta regió universitària transfronterera de l’Europa Mediterrània.\nEs tracta de l’única plataforma que aplega administracions públiques i privades d’aquest territori transfronterer, i, en tant que pont de projecció internacional, presenta un catàleg de serveis innovadors i compartits de qualitat que va més enllà de la filosofia de representació institucional desenvolupada per altres organitzacions. La seva comunitat universitària està integrada per 500.000 estudiants, 40.000 PDI i 10.000 membres del PAS, 12 parcs científics i tecnològics universitaris (referència a Europa i el món) i un col·lectiu de gairebé 300 membres dels equips de govern de les universitats membres i centenars de professors i tècnics que participen en el desenvolupament de programes i serveis d’interès comú.\nHeus ací algun dels impactes que han aparegut en mitjans de comunicació sobre aquesta fita:\n“El Dr. Joan Francesc Fondevila Gascón, professor de la Universitat de Girona (Escola Universitària Mediterrani) i director del Centre d’Estudis sobre el Cable (CECABLE), va rebre a Igualada (Museu de la Pell), en el marc de la 10a Convenció de la Premsa Comarcal i Local, el 9è Premi de recerca universitària Premsa Comarcal, organitzat per l’Associació Catalana de la Premsa Comarcal (ACPC) i la Xarxa Vives d’Universitats, per la investigació “L’ús de les xarxes socials als diaris de l’ACPC: fórmules per aconseguir impacte i ingressos”.\n“És motiu de gran alegria aquest reconeixement, ja que és fonamental analitzar com els mitjans de comunicació poden obtenir rendiment en forma d'interacció i ingressos en xarxes socials. Un model que confereix objectivitat permet situar a cada mitjà en l'entorn i ofereix pautes de millora”, afirma el terrassenc Fondevila, Investigador Principal del Grup de Recerca sobre Sistemes Innovadors de Monetització en Periodisme, Màrqueting i Turisme Digital (SIMPED) i del Grup de Recerca sobre Periodisme i Màrqueting Digital i Banda Ampla, de l’Escola Universitària Mediterrani (Universitat de Girona) i del CECABLE, i professor també de la Universitat Pompeu Fabra, Universitat Ramon Llull, Universitat Oberta de Catalunya (UOC), EAE-Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i altres universitats.\nLa Xarxa Vives és una institució sense ànim de lucre que representa i coordina l’acció conjunta de 22 universitats (Universitat Abat Oliba CEU, Universitat d’Alacant, Universitat d’Andorra, Universitat Autònoma de Barcelona, Universitat de Barcelona, Universitat CEU Cardenal Herrera, Universitat de Girona, Universitat de les Illes Balears, Universitat Internacional de Catalunya, Universitat Jaume I, Universitat de Lleida, Universitat Miguel Hernández d’Elx, Universitat Oberta de Catalunya, Universitat de Perpinyà Via Domitia, Universitat Politècnica de Catalunya, Universitat Politècnica de València, Universitat Pompeu Fabra, Universitat Ramon Llull, Universitat Rovira i Virgili, Universitat de Sàsser, Universitat de València, Universitat de Vic- Universitat Central de Catalunya) de quatre Estats europeus (Andorra, Espanya, França i Itàlia) en ensenyament superior, recerca i cultura.”\nEl ressò mediàtic està essent gran, amb impactes, entre d’altres, a CECABLE, Nació Digital, Diari de Terrassa, NEWT, El Món, El Mundo Financiero, Europa 24 Horas, Noticias de Formación, Megabolsa, Noticias Marketing, Todo Nombramientos, Diario Siglo XXI, La Información, Girona Notícies, Estrella Digital, De Noticias, PR Comunicación, El Butlletí de l’AMIC, Diari del Vallès i molts d’altres. Estic molt agraït, de tot cor! Com sempre, amb tota la il·lusió!\nEtiquetas: 9è Premi de Recerca Universitària Premsa Comarcal, ACPC, CECABLE, Dr. Joan Francesc Fondevila Gascón, Escola Universitària Mediterrani (UdG), periodisme, Xarxa Vives d'Universitats, xarxes socials\nJoan, Gerard i Joan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 0:46\nFelicitats, Dr. Fondevila! Sempre triomfant!\nJoan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 0:47\nJoan, Gerard i Joan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 0:54\nClàssiques 1 de junio de 2017, 1:03\nEnhorabona, Dr. Fondevila! Un nou èxit ben merescut!\nJoan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 1:04\nMaría Teresa Gascón Frago 1 de junio de 2017, 1:07\nChapeau, Dr. Fondevila! Felicitats!!!!!\nJoan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 1:14\nUnknown 1 de junio de 2017, 2:30\nFelicitats per l'èxit, Dr. Joan Francesc Fondevila Gascón! Sempre al capdavant!\nJoan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 2:30\nVíctor Fondevila 1 de junio de 2017, 2:50\nJoan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 2:51\nJoan Fondevila Carreras 1 de junio de 2017, 5:12\nJoan Francesc Fondevila 1 de junio de 2017, 5:42\nJoan Fondevila Carreras 1 de junio de 2017, 5:49\nUnknown 4 de junio de 2017, 12:41\nPremi molt ben merescut, Joan Francesc...! Moltes felicitats...!\nJoan Francesc Fondevila 5 de junio de 2017, 0:59\nCarles Martí 15 de junio de 2017, 5:40\nEnhorabona, Dr. Fondevila! Sumant premis i satisfaccions.\nJoan Francesc Fondevila 15 de junio de 2017, 6:22\nUnknown 15 de junio de 2017, 6:24\n¡Enorme Dr. Joan Francesc Fondevila Gascón! ¡Las Universidades a tus pies! ¡Felicidades!\nJoan Francesc Fondevila 15 de junio de 2017, 6:24\nAgraït de tot cor pel Premi de Recerca Universitàr...