Cognom Piedra cueva\nSaber més respecte al cognom Piedra cueva és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Piedra cueva sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Piedra cueva.\nEl cognom Piedra cueva en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Piedra cueva, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Piedra cueva és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Piedra cueva\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Piedra cueva en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Piedra cueva, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Piedra cueva que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Piedra cueva, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Piedra cueva. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Piedra cueva és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Piedra cueva del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Piedra cueva en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Piedra cueva poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Piedra cueva és un cognom més freqüent, i en quins països Piedra cueva és un cognom insòlit o inexistent.\nApellido Piedra cueva\nPiedra cueva Surname\nNom de Famille Piedra cueva\nNachname Piedra cueva\nCognome Piedra cueva\nSobrenome Piedra cueva\nNazwisko Piedra cueva\nAchternaam Piedra cueva\nфамилия пыдра цуева


Completa. Les grafies p/b, t/d, c/g | Recurso educativo 441193 - Tiching\nCompleta les frases següents amb la grafia adient: L'Alfre ha canvia d’actitu i enguany sí que vol anar al Cari. He fet una sol·licitu per entrar al clu d’escas de Madri. A la pare del despatx de l’advoca hi ha un quadre amb un pra ver, un àne, i un sol gro. Cre que el Davi no sa que té molta sor. A l’acciden gairebé s'ha queda ce, sor i mu, però al final s’ha recupera. [...]


El Rebost del Montserratí col·labora amb el Projecte Enraonem d'Esparreguera | Notícies | Plataforma per la Llengua\nDe la mà dels tres propietaris, Miquel Altadill, Lluc López i Martí Guinovart, els joves emprenedors propietaris de la botiga d'alimentació El Rebost del Montserratí, el passat dimecres 3 d'abril el Projecte Enraonem es va acostar als "productes de la terra" i va poder conèixer de primera mà la ratafia, un licor tradicional català.\nEl Rebost del Montserratí es va inaugurar al desembre de 2012 i ja s'ha fet un lloc a Esparreguera i a la comarca perquè ofereixen a la seva clientela no només una exquisida atenció personalitzada i en català, sinó per difondre tots els productes elaborats a les empreses d'alimentació de la població.\nDes de vins a olis, passant per conserves i les Ratafies de l'Avi Guillem, de les quals són els distribuïdors oficials, El Rebost del Montserratí dóna a conèixer un ventall de productes elaborats a Esparreguera, a les veïnes poblacions del Montserrat i arreu dels Països Catalans. Per posar un exemple, és la primera vegada que en una mateixa botiga esparreguerina es poden trobar licors de les Illes Balears, melmelades i conserves de fruita de les terres de Lleida, arròs de Pals, cerveses artesanes del Bages i vins d'Esparreguera.\nLa Plataforma per la Llengua agraeix la càlida acollida que els tres joves emprenedors van dispensar al grup del Projecte Enraonem i destaca el compromís ètic i lingüístic amb la nostra llengua i amb el país que aquest acollidor espai ofereix a la clientela.


Tiquets de Menjador a l’AMPA | Escola Can Rull\nInici General Tiquets de Menjador a l’AMPA\nJa podeu adquirir tiquets esporàdics de menjador a l’AMPA de l’Escola. El seu preu és de 6,80€ i els podeu comprar amb el següent horari:\n– Dilluns i Dimarts de 9:00h. a 11:00h.\n– Dimecres de 16:30h. a 18:00h.\n– Dijous i Divendres de 15:00h. a 16:30h.\nUn cop comprat, només caldrà omplir el tiquet amb les dades corresponents i el podreu deixar a la bústia del menjador.\nCodi Anti-SPAM * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. cinc × 2 =


Comença setembre amb cursos d'estiu! - Xarxa Vives d'Universitats\nComença setembre amb cursos d’estiu!\nCastelló de la Plana, Barcelona, Palma.- 02.09.2015.- Les universitats de la Xarxa Vives continuen ofertant cursos d’estiu durant els mesos de setembre i octubre, ampliant l’oferta formativa universitària prèvia al proper inici del curs acadèmic 2015-2016.\nMés de quaranta cursos en diverses branques del coneixement t’esperen. Aquests en són alguns:\n· Conèixer el passat per a crear futur. Curs d’interpretació del patrimoni cultural\n· Curs d’Estiu en Dofinoteràpia\n· Wolfgang Amadeus Mozart i el seu temps\n· Presència de Miguel Hernández en Amèrica Llatina\n· Com utilitzar els serveis públics amb el meu DNIe o amb la meva identitat digital\nTambé recorda que pots emprar la nostra eina de recerca per a trobar el curs perfecte per a acabar el teu estiu! Fent clic ací trobaràs una recerca ja filtrada amb els cursos als que encara pots accedir a data de la publicació d’aquesta nota.


“Conèixer la situació de les persones sense llar fa que la societat i les administracions es mobilitzin” - Arrels Fundació\nCrònica d’una primera nit de #CensSenseLlar“Surto de la meva zona de confort per anar al carrer i conèixer de prop la llar dels sense llar”\nLa Isobel Ashford és la subdirectora de l’ONG anglesa Building and Social Housing Foundation (BSHF), encarregada de coordinar juntament amb FEANTSA la campanya europea per acabar amb el sensellarisme. Aquests dies està a Barcelona participant al cens de persones sense llar i ens dóna més informació sobre la campanya que es troba tot just en una fase pilot.\nCom neix la campanya europea per acabar amb el sensellarisme?\nLa idea va sorgir quan l’any 2014 algunes organitzacions europees i d’arreu del món vam viatjar a Estats Units per conèixer el projecte ‘100.000 cases’, guanyador del Premi Mundial de l’Habitatge l’any 2013, el qual havia aconseguit allotjar des del 2011 100.000 persones sense llar en més de 200 ciutats d’Estats Units aplicant el model Housing First (la llar primer). Va ser llavors quan ens vam preguntar per què no intentar alguna cosa similar a Europa per combatre el fenomen del sensellarisme.\nI com passeu de la idea a l’acció?\nLa nostra organització BSHF es va posar en contacte a través de FEANTSA amb organitzacions d’altres ciutats europees interessades en treballar d’una forma diferent i innovadora ja que no només es tracta de comptar la gent que dorm al carrer sinó de saber també la seva situació i necessitats per poder ajudar de forma més efectiva. El que ens interessa de treballar a nivell europeu és compartir experiències i coneixements perquè puguem aprendre els uns dels altres.\nQuin és el camí a seguir després de la realització dels censos?\nEl cens que ja s’ha realitzat a València, el que s’està fent a Barcelona i el de Londres que tindrà lloc al juliol són una prova pilot per veure com es desenvolupa el projecte a Europa. El nostre objectiu és avaluar com està funcionant la campanya, donar-la a conèixer i buscar més finançament per poder ampliar-la a més ciutats europees.\nPer què serveixen els resultats dels censos?\nLes dades obtingudes dels censos ens permetran fer pressió a les administracions públiques i ajudar a cada ciutat a treballar en polítiques d’habitatge concretes basades en el model Housing First.\nQuins avantatges té treballar des de l’àmbit local?\nCada ciutat té unes característiques i situacions específiques des de les quals treballar la problemàtica. Del projecte ‘100.000 cases’ dels Estats Units hem après la importància que els veïns i la comunitat sàpiguen quina és la situació de les persones del seu barri que viuen al carrer perquè col·laborin i s’impliquin en la recerca d’allotjament. Conèixer millor i tenir més informació de la situació de les persones sense llar fa que la societat i les administracions es mobilitzin.\nQuin paper juguen en la campanya les administracions locals?\nPer buscar solucions cal comptar amb l’ajuda de les administracions però també és important la suma i la col·laboració entre la gent d’organitzacions, empreses… Als Estats Units alguns ajuntaments al principi no mostraven interès en el projecte però les ONG van impulsar recomptes i censos i finalment era la gent del carrer, la ciutadania, qui feia pressió i demanava que s’actués per solucionar la problemàtica. No podem esperar que els polítics s’uneixin des d’un principi a la campanya sinó que se’ls ha d’animar a moure fitxa amb resultats i dades a la mà.


Els alumnes de TADE 2 visiten l'Oficina Jove de l'Alt Empordà | INS Ramon Muntaner\nHomeActivitatsEls alumnes de TADE 2 visiten l’Oficina Jove de l’Alt Empordà\n21 de novembre de 2017 administrador Activitats, Institut 0\nEl passat dimarts 14 de novembre els alumnes de 2n del CFGM Atenció a persones en situació de dependència vàrem anar a l’Oficina Jove de l’Alt Empordà\nL’Aleix ens va ensenyar les instal·lacions, ens va explicar quins serveis ofereixen i ens va fer una dinàmica molt divertida. L’Anaïs ens va fer el taller de currículums creatius que va ser molt curiós i productiu.\nEls volem agrair la seva atenció. Va ser una visita molt interessant i esperem que profitosa en un futur!


Alba C. Coll | Poesia. Fotografia. | Pàgina 2\nSempre ens han venut els vint-i-tants com a un moment d’esplendor ingràvida. Creixes pensant que en aquell moment ja no t’assaltaran els dubtes que et mantenen esclau. Que volaràs del niu i que seràs feliç. I tindràs el cutis fi; ja sense grans i sense arrugues encara. Brillaràs en l’esplendor d’un vestit blanc i riuràs immensament estimant la vida.\nQuan hi arribes res no és tant fàcil. Les preguntes ja no t’assalten, és cert. Ara t’atormenten perquè han d’esdevenir immediatament respostes. Segueixes sense saber cap a on camines, però aquest cop la pressa et cau a sobre. Comences a sentir-te envellir, els pits dirigeixen la mirada al terra i tu no has après encara a incorporar-te’n. Plores. L’ansietat et submergeix i t’ofega. Et sents una tortuga que el temps empeny a avançar de pressa. Encara no has “triomfat”. És tard per ser una jove promesa.\nI no t’ha donat temps a fer una sola passa.\nPosted on 21 Setembre 2015 by Alba C. Coll\t2 comentaris\nAl acoso respondo con poesía\nMe cruzo contigo en cada esquina\nen cada cafetería;\nsuena un silvido valiente\nun piropo chirriante:\nmierda vomitada de tu boca de cerdo.\nHasta me llego a plantear\npor qué lo haces,\nqué esperas conseguir.\nPero sigues siendo para mí escoria,\nun problema mas que necesita ser resuelto,\nuna mosca cojonera persiguiendo miel.\nUna culebra que se arrastra\nhacia algo que ni se asemeja al cariño.\nY estás pútridamente solo.\nPosted on 3 Setembre 2015 3 Setembre 2015 by Alba C. Coll\tDeixa un comentari\nun dolor greu\nJa no podré tornar a dormir.\nPosted on 2 Setembre 2015 2 Setembre 2015 by Alba C. Coll\tDeixa un comentari\nBarcelona és ara on tot el passat s’aglomera i el futur es disipa. Una font de records que m’anclen en un temps que sembla haver esdevingut fum, però que en mi encara és cendra. La ciutat dels comptes, la ciutat dels oprimits. Ciutat que un dia va cridar i que ara murmura. Una vila en el fons petita, que guarda el caliu de molta gent; que esdevé un manantial al món, però que a voltes és un pou pútrid pels que la passegen.\nCiutat plena de morts, ciutat plena de vida. Nom reconegut pel món, però imatge oculta sota l’asfalt, sota els sorolls dels trens i autobusos. Ciutat que no dorm, ciutat que de vegades ni respira.\nEscenografia dels carrers. Teló tancat on encara s’hi camina. teatre. Teatre. Art asfixiat per mil guerres. Llengua acallada per mil fusells. Terra trepitjada per mil peus. Sòl perforat per mil vagons. Platja navegada per mil creuers. Música tocada per mil músics de carrer. Barcelona.\nPosted on 11 febrer 2015 18 gener 2016 by Alba C. Coll\tDeixa un comentari\nOff with their eyes!\nEls ulls són el mirall de l’ànima, però ja no només això, són el mitjà pel qual ens poden jutjar i fins i tot amenaçar. Són el Big Brother d’Orwell. A Turquia, quan l’aniconisme era una realitat, els nens jugaven a tirar pedres als ulls de les grotesques i amenaçadores figures que els sobrevolaven en antigues esglésies abandonades.\nAra els ulls ens persegueixen. Vivim envoltats de mirades que ens observen, que ens jutgen constantment. Vigilen que fem el que ens dicten.\nPublicitat, revistes de moda, campanyes electorals…\nArrenquem-los els ulls!\nPrenguem-los la identitat!\nNo permetem que ens vigilin!\nPosted on 24 Mai 2014 24 Mai 2014 by Alba C. Coll\t1 comentari\n“Aquesta remor que se sent no és de pluja. Ja fa molt temps que no plou.” Miquel Martí i Pol\nSe sent certa remor en la gent, en el món. En tot el que t’envolta. Una remor pesada. Bruta. S’arrossega dins el teu cap com una serp furiosa.\nSe sent certa remor en tot el que fas. En el que penses. En el que estimes. En el que odies.\nSe sent certa remor en el mar. En el cel. En la terra humida. En el brut asfalt que et fereix els peus. En els teatres. En els trens. Autobusos. Bicicletes. Centres Comercials. Manifestacions. Biblioteques. En els cartells publicitaris i en la gent que els pren com a model de vida.\nSe sent una puta remor que asfixia qualsevol que senti. Qualsevol que pensi. Una remor que més enllà de callar farà que callis tu.\nPosted on 7 Mai 2014 by Alba C. Coll\tDeixa un comentari


IniciRes. cerca Tràmits i gestionsCertificatsCertificat per declaració d'obra nova\nCertificat que fa l'Ajuntament del Vendrell sobre una finca, on s'hi descriuen la superfície i les diferents plantes. També informa sobre la inexistència d'expedient sancionador. Normalment, el demana el Notari per poder fer les escriptures d'una finca, construïda anys enrera i que encara no les té.\n4. Dades del promotor de l'obra i any de construcció per tal de poder cercar l'expedient (cal presentar la llicència d'obres o el rebut d'haver pagat la llicència o els plànols de la casa on hi consta el visat i el nom del promotor).\n5. Croquis d'emplaçament.\n6. Si és urbanització i l'edificació és antiga, número d'illa i parcel·la antics.\n7. Justicant de pagament de la taxa.\n- Per a poder fer aquest certificat és molt important que es donin les dades per a la recerca de l'expedient, ja que normalment, es tracta d'edificis antics. Les fitxes des de l'any 1984 enrera van per nom de promotor i any, no tenim cap més element per buscar.


El 74% de les llars espanyoles pateix pèrdues econòmiques a causa de la pandèmia\nEl 10% de les llars enquestades té «dificultats importants» per a arribar a final de mes.\nLa reducció mitjana per llar se situa entre els 1.715 i 1.258 euros\nActualitzada 22/05/2020 a les 21:23\nL'Organització de Consumidors i Usuaris (OCU) calcula que, a data 15 de maig, la pèrdua econòmica global a les llars espanyoles ascendeix a més de 23.000 milions d'euros a causa del coronavirus, segons una enquesta realitzada per l'entitat.\nL'enquesta revela que el 74% de les llars espanyoles ha patit pèrdues econòmiques a causa del coronavirus.\nEn concret, tenint en compte només les llars que han patit algun tipus de pèrdua econòmica, la reducció mitjana per llar se situa en 1.715 euros, encara que si s'inclou el total de llars espanyoles, la xifra baixa fins als 1.258 euros.\nL'enquesta revela que les pèrdues ocasionades per la reducció d'ingressos professionals afecten el 48% de les llars i, en aquest cas, la pèrdua mitjana per llar se situa en els 1.573 euros.\nNo obstant això, en termes absoluts les pèrdues més importants s'han produït en inversions (accions, fons…), encara que afecten només el 21% de les llars.\nA més, el 37% de les llars espanyoles ha perdut diners per la cancel·lació de viatges amb una mitjana de 491 euros per família.\nL'enquesta també apunta que el 10% de les llars enquestades té «dificultats importants» per a arribar a final de mes i un 8% troba «difícil o impossible» fer front al pagament de la hipoteca, així com un 12% té «serioses dificultats» per a pagar un altre tipus de préstecs.\nL'OCU ha destacat que, en una situació de crisi sanitària, un 12% de la població veu «difícil o impossible» enfrontar-se a despeses relacionades amb la salut.\nEn relació als estalvis, un 36% ha hagut de recórrer a ells per a fer front a les despeses bàsiques de la llar i un 30% avança que haurà de disposar d'ells «en algun moment».\nL'organització ha assenyalat que un 21% de les llars espanyoles ha sol·licitat alguna ajuda o prestació econòmica no relacionada amb l'Expedient de Regulació Temporal d'Ocupació (ERTO) com l'ajornament de les factures d'energia (13%), la quota de lloguer (11%), el pagament de la hipoteca (7%) o l'ajornament o suspensió de quotes de crèdits de consum (8%).\nA més, un 7% de particulars i un 7% de pimes i autònoms han sol·licitat posposar el pagament d'impostos.\nEn relació a la situació laboral, el 33% continua treballant i no ha vist reduït els seus ingressos, el 31% ha perdut part del seu salari o ingressos, el 26% està temporalment inactiu i el 10% ha perdut la seva ocupació.\nEl 40% dels treballadors per compte d'altri creu probable o molt probable la pèrdua de la feina en els pròxims mesos a conseqüència de la crisi sanitària.\nAixí mateix, un 58% dels treballadors per compte d'altri creu que es reduirà el seu salari sense reducció del seu horari i el 59% creu que perdrà beneficis socials.\nAmb vista al futur, el 68% dels enquestats creu que es veuran reduïdes les seves oportunitats de canvi o millora laboral.\nComenta el contingut : El 74% de les llars espanyoles pateix pèrdues econòmiques a causa de la pandèmia


manelzaera: L'escut d'Amposta\nL'any 2006 es va canviar l'escut oficial d'Amposta, essent actualment el que acompanya aquesta entrada. Al volum VI del llibre Nobiliaro de los reinos y señoríos de España (Francisco Piferrer, 1860), a la pàgina 36 apareix un escut d'Amposta que consta únicament de la creu de Malta. A la pàgina 38 es fa l'explicació relativa a la nostra ciutat:\nSobre un elevado peñasco, bañado por el caudaloso Ebro, á dos leguas del mar Mediterráneo, entr Barcelona y Valencia, está la villa de Amposta, muy conocida por la célebre castellanía de la ínclita orden de San Juan de Jerusalen. Corresponde á la provincia y diócesis de Tarragona. Su posición ofrece á la vista un magnífico panorama, lleno de amenos y pintorescos sitios en un muy dilatado horizonte.\nTiene esta villa por armas la cruz de la órden de San Juan de Jerusalen.\nL'escut que acompanya aquesta entrada és una imatge generada a partir del fitxer SVG que hi ha a la Viquipèdia, fet per Joan M. Borràs. Com indica en la seva llicència, es publica amb llicència Creative Commons Reconeixement-CompartirIgual.\nEscut d'Amposta que hi ha a les pilastres del Pont Penjat (bloc de Josep Torta): [clic].\nEscut anterior d'Amposta: [clic].\nEtiquetes: Amposta, escut, Google Books, història\nLo que fiques com "escut anterior d'Amposta" era més que desafortunat: la corona no era catalana, sinó forània.


L’Espai Jove ha preparat una xerrada per orientar els qui acaben l’ESO | Ràdio Cubelles\nL’Espai Jove ha preparat una xerrada per orientar els qui acaben l’ESO\nLa trobada serà dijous a les sis de la tarda\nSecció de l'Espai Jove al programa La Tarda a Ràdio Cubelles\nI després de l’ESO què? L’Espai Jove vol ajudar a resoldre aquesta pregunta a famílies i alumnes en el seu tram final dels estudis obligatoris. Per tal d’informar dels camins acadèmics possibles després de l’ESO, l’Espai Jove ha preparat una xerrada per orientar els qui acaben l’ESO. La trobada serà dijous a les sis de la tarda.\nMentre el període de preinscripcions a les escoles i a l’ESO ja està finalitzant, l’Espai Jove prepara el terreny per un altre moment acadèmic clau: la fi dels estudis obligatoris. Per primera vegada l’Espai Jove està preparant una xerrada especialment pensada per les famílies i els alumnes que acaben 4t d’ESO i per tant arriben a la fi dels estudis obligatoris. N’ha donat més detalls Txell Sastre, dinamitzadora de l’Espai Jove en el seu espai setmanal al magazine La tarda a Ràdio Cubelles.\nAquesta xerrada servirà per donar eines i decidir cap a quina branca acadèmica continuaran en el futur. De fet, a partir del 16 de maig començarà el període de preinscripcions per al batxillerat i els cicles de grau mitjà.


Ermita de Sant Pau (Sant Pere de Ribes) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Festa Major de Sant Pau de Sant Pere de Ribes)\nCtra. a Vilafranca del Penedés, km 51. Sant Pere de Ribes (Garraf)\n41° 15′ 59″ N, 1° 46′ 01″ E / 41.266517°N,1.766944°E / 41.266517; 1.766944Coord.: 41° 15′ 59″ N, 1° 46′ 01″ E / 41.266517°N,1.766944°E / 41.266517; 1.766944\nSant Pau és una ermita situada mig quilòmetre al nord del poble de Ribes, al terme municipal de Sant Pere de Ribes. L'ermita està protegida com a bé cultural d'interès local i està dedicada a Sant Pau, copatró del poble. També hi ha un altar dedicat a Sant Magí. Es troba dalt d'un petit turó de 75 metres d'alçada, al costat de la carretera d'Igualada a Sitges, a l'entrada de Ribes.\nÉs un edifici de planta rectangular, d'una sola nau amb absis semicircular i coberta de teula a dues vessants. Exteriorment, presenta grans contraforts. La façana, de composició simètrica, és molt senzilla i consta d'una porta d'accés rectangular centrada, emmarcada per pilastres i protegida per una cornisa. Té un acabament sinuós i es corona amb un petit campanar d'espadanya.\n2 Sant Pau Xic\n3 Festa Major de Sant Pau\nA prop de l'ermita s'han trobat restes d'una antiga vil·la romana. Sembla que en l'actual lloc on es troba el santuari de Sant Pau ja existia una altra ermita d'origen molt antic.\nEl primer document data de 1485. L'any 1594 es té notícia del primer administrador, que es deia Geroni Marcer. La construcció de l'actual santuari de Sant Pau es va començar a principis del segle xviii, però les obres es van aturar a causa de la guerra.\nL'any 1731, el rector de Ribes Mn. Joan Darder, deixà una bona quantitat de diners en el seu testament per a la continuació de les obres. El 1744 es van pagar 2 lliures i 10 sous al mestre de cases Miquel Trias per haver projectat la planta de la nova capella i ell mateix, dos anys més tard, va obrir els fonaments.\nL'obra va durar seixanta anys perquè es finançava mitjançant almoines i prestacions personals. En la seva construcció també va intervenir el mestre de cases Miquel Bertran i Soler.\nAmb la desamortització de mitjans del segle xix, el santuari i les seves terres van ser considerades com a béns eclesiàstics i van sortir a subhasta, però com sempre havien estat propietat de l'ajuntament van quedar per al poble, un cop fetes les corresponents instàncies.\nEs diu que l'ermita està construïda sobre les restes d'una ermita més antiga, que alhora estan sobre les restes d'una vil·la romana. La primera referència escrita que es té data de l'any 1485. Se sap que el 1594 l'ermità era un tal Geroni Marcer. Al segle xviii van començar les obres de construcció del que seria l'actual ermita, que van quedar paralitzades a causa de la Guerra de Successió Espanyola. La construcció es va reprendre el 1744 i no es va acabar fins al 1804.\nAmb la desamortització de Madoz es va considerar com a bé eclesiàstic i va sortir a subhasta, però gràcies a l'empenta de la gent de Ribes per no perdre l'ermita, les terres van ser declarades propietat de l'Ajuntament. Durant el segle xix i principis del xx, a Sant Pere de Ribes hi va haver gent, que havent tornat de fer fortuna a Amèrica, van oferir algun obsequi al Sant. Prova d'això és la maqueta d'un vaixell que penja del sostre de l'ermita.\nSant Pau Xic[modifica]\nSant Pau Xic, capella, retaule interior.\nSant Pau Xic és una capella de propietat privada situada a 200 metres de l'ermita de Sant Pau, a mig camí entre l'ermita i el poble. És un edifici d'una sola planta, amb una teulada a dues aigües i parets pintades de blanc. A l'interior de la capella hi ha un petit retaule fet amb rajoles amb la imatge de Sant Pau.\nCuriosament, la teulada de Sant Pau Xic està plena de pedres. Això és a causa de la creença que diu que si es tira una pedra i aquesta es queda a la teulada, la persona que l'hagi tirat es casarà aquell any.\nFesta Major de Sant Pau[modifica]\nAls voltants del 25 de gener, dia de la conversió de Sant Pau, se celebra la Festa Major de Sant Pau a Sant Pere de Ribes (l'altra Festa Major se celebra el 29 de juny, dia de Sant Pere).\nEls orígens de la festa es remunten a un aplec celebrat a l'ermita, datat per primer cop el 1740, on es dinava i es feia un ball de coques. A partir del 1861 els balls populars van començar a fer presència, amb representacions davant l'ermita. Solien ser balls de versos o bé el ball de bastons.\nEls balls de versos representats durant el segle xix per Sant Pau són: ball de Don Jacinto y Doña Leonor (1865, 1892), ball de Juan Portela (1886), Ball de Malcasats (1886), ball de diables (1890), ball dels Voluntaris d'Àfrica (1892), ball de les Criades (1893), ball de gitanes (1893, 1894), ball de Sant Pau (1894) i ball de Santa Margarida (1895).\nEn acabar l'aplec, la gent tornava cap a Ribes en massa, i els balls populars anaven baixant ballant. A través dels anys, aquestes baixades espontànies es van anar convertint en un cercavila, que hom avui anomena "Baixada de Sant Pau".\nL'Ajuntament de Sant Pere de Ribes ha expressat la seva voluntat de demanar que la Baixada de Sant Pau sigui declarada Festa Patrimonial d'Interès Nacional.\nLa resta d'actes es concentren el dia de la vigília (24 de gener), amb baixada de grallers, traca, disparada de morterets, repic de campanes i cercavila infantil al migdia. A la tarda, cercavila dels balls populars i exhibició de les colles del ball de diables. Durant la nit, ball de revetlla. Els actes principals del dia de Sant Pau (25 de gener) són la matinal, l'anada a Sant Pau, la missa a l'ermita, l'esmentada Baixada de Sant Pau, i exhibició. Al vespre, concert. La resta d'activitats les realitzen les entitats del poble.\nEls balls populars actuals són: el ball de diables, el drac de tres caps, dues parelles de gegants, cabuts, cascavells, cercolets, panderos, pastorets, panderetes, bastons, cintes i gitanes.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 «Ermita de Sant Pau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2015].\n↑ «Primícia històrica. Xavier Güell documenta la festa major de Sant Pau al 1740». #rasicurt Ribes.org, 24-03-2015. Arxivat de l'original el 2015-05-23. [Consulta: 16 maig 2015].\n↑ «PatMapa - SANTUARI DE SANT PAU». [Consulta: 16 maig 2015].\n↑ 4,0 4,1 4,2 Coll Milà, Pere «La Baixada de Sant Pau». Programa de Festa Major de Sant Pau, 2012.\n↑ «Les Festes Majors de Ribes. Sant Pau Xic».\n↑ «Canal Blau - Ribes vol que la Baixada de Sant Pau sigui declarada Festa Patrimonial d'Interès Nacional», 02-10-2014. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 16 maig 2015].\n↑ «Ajuntament de Sant Pere de Ribes - Festa Major de Sant Pau». [Consulta: 16 maig 2015].\n↑ Programa de Festa Major de Sant Pau, 2015.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ermita_de_Sant_Pau_(Sant_Pere_de_Ribes)&oldid=29893274#Festa_Major_de_Sant_Pau»\nEdificis de Sant Pere de Ribes\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 abr 2022 a les 16:45.


El plasta de les fotos: La vuelta al mundo: arquitectura\nMagatzem Joaquim Alegre, 13/01/10\nAquest mes de gener ha estat el primer que he participat al grup de Flickr "La vuelta al mundo" i el tema proposat ha estat l’arquitectura (un dels temes fotogràfics que més m’agraden, per cert). A Terrassa tenim des de fortificacions i esglésies medievals fins a ponts i hotels del segle XXI, però el que identifica més a la ciutat és l'anomenat modernisme industrial. Durant el darrer terç del segle XIX i el primer del XX Terrassa va ser una de les potències tèxtils europees i la ciutat es va omplir de fàbriques, magatzems, xemeneies, etc. però també de cases de fabricants i d'obrers i edificis de serveis. El modernisme, que era l'estil arquitectònic de moda, es va aplicar a les peculiaritats del món industrial i el resultat va ser un catàleg d'edificis singulars.\nComencem amb el que potser és l'edifici més representatiu del modernisme industrial de Terrassa: el vapor Aymerich, Amat i Jover.\nAquesta espectacular fàbrica del 1907 és obra de Lluís Muncunill i Parellada (1868-1931), el més destacat arquitecte modernista de Terrassa, autor de més de 100 edificis. Aquest vapor (així és com anomenem a Terrassa les fàbriques mogudes per una màquina de vapor) és una de les obres mestres del modernisme industrial. Està formada per una sala de màquines, una xemeneia de 42 metres i una nau d'11.000 m2 coberta amb arcs i voltes de maó que permeten una il•luminació solar zenital, sostingudes per columnes de ferro colat. Actualment acull el museu de la Ciència i la Tècnica de Catalunya.\nUn altre edifici emblemàtic de l'època és el Teatre Principal, d'Enric Catà i Francesc de Paula Guàrdia (1909). Després de teatre va ser cinema, després va restar tancat durant anys i a principis del segle XXI l'Ajuntament el va comprar i ara el rehabilita perquè torni a funcionar com a teatre.\nTornem amb Muncunill, amb una altra fàbrica, tot i que molt posterior. La fàbrica Izard (al voltant de 1921). Inactiva des de fa dècades, s'ha conservat la base de la xemeneia i una nau, que actualment és una sala d'exposicions municipal que porta el nom de l'arquitecte. La façana de la fàbrica es reflexa a la façana de vidre de l'edifici del costat, l'Institut del Teatre.\nL'empremta d'aquella època de fabricants i d'obrers, de fum i de carros que portaven carbó i llana amunt i avall, es pot veure per tot el centre de la ciutat (dic del centre perquè aleshores la resta de la ciutat no existia, pràcticament). En aquesta foto del carrer de Sant Llorenç veiem a la dreta, la quadra del Vapor Ventalló, de Lluís Muncunill (1897). Al fons, en primer terme, l'antic magatzem Torras, de Melcior Vinyals (1914), i a darrera, l'antic hotel Peninsular, de Lluís Muncunill (1903).\nAcabo fent esment de la foto que presideix aquest post. És el l'antic magatzem Joaquim Alegre, avui seu de l'Arxiu Tobella. L'edifici va ser projectat el 1904 per Lluís Muncunill i destaca per l'utilitzacó d'arcs elíptics, que el mateix Muncunill utilitza magistralment a la Masia Freixa.\nSi us interessa el tema, tinc més fotos de la Terrassa Industrial i Modernista aquí. Les que heu vist ara són les que he fet expressament per al grup La vuelta al Mundo.\nProper tema: color vermell\nEtiquetes de comentaris: fotografia, La Vuelta al Mundo, Terrassa\nmanel, tus fotos son muy lindas y me gusta mucho como juegas con la luz de Terrassa, gracias por participar, me encanta tenerte en el grupo.\nGracias, Jackie, para mí es un honor que una profesional se fije en mi trabajo!\nManel, una carta de presentación de tu ciudad preciosa.\nManel, un reportatge fantàstic, les fàbriques tenen un-no-sé-què que també m'atruen molt, i les naus grans i abandonades.... totes han tingut la seva història i ens la has explicat d'alló més bé, bona feina i bona passejada!! Un petó ben gran :)\nBenvingut a La volta al Món ! Ja veuràs com gaudiràs el mes a mes amb les fotos i retos del grup...\nGairebé som veïns sóc de Venezuela però viu en Castellbisbal i estimo Terrassa perquè adoro la Mola...\nSi pots, fes-me una visita i veuràs a la teva Barcelona en ple... i tant, amb la meva Francia que estimo també.\nMolt de gust Manel !


Situació econòmica actual i perspectives de recuperació, amb José Mª Gay de Liébana - FEB PIMEC\n12 febrer, 2021 feb\nFeb-PIMEC i l’Ajuntament de Badalona et conviden a participar en aquesta trobada digital d’àmbit econòmic per a conèixer l’escenari 2021.\nPer tal de posar una mica de llum en aquestes i altres qüestions, comptarem amb l’economista, escriptor, conferenciant i professor d’Economia Financera i Comptabilitat a la Facultat d’Economia i Empresa de la Universitat de Barcelona, Sr. José Maria Gay de Liébana.\nSr. José Mª Gay de Liébana, economista, escriptor, conferenciant i professor d’Economia Financera i Comptabilitat a la Facultat d’Economia i Empresa de la Universitat de Barcelona\nSr. Ferran Alberch, CEO d’Alberch, S.A.\nDoctor en Ciències Econòmiques i doctor en Dret. Acadèmic de número de la Reial Acadèmia Europea de Doctors. Professor titular d’Economia Financera i Comptabilitat a la Facultat d’Economia i Empresa, Universitat de Barcelona. Membre d’honor del REA – Auditors del Consell General d’Economistes. Perit i professor mercantil. Diplomat en Ciències Empresarials i llicenciat en Administració i Direcció d’Empreses. Llicenciat en Economia. Llicenciat en Dret. Diplomat en Estudis de Direcció d’Empreses, especialitat economicofinancera, per ESADE. MBA i màster universitari en Negocis Internacionals (EAE). Economista, membre del Col·legi d’Economistes de Catalunya (CEC). Expert comptable acreditat pel Col·legi d’Economistes de Catalunya i validat pel Consell General d’Economistes d’Espanya. Expert comptable acreditat, títol expedit per l’AECA, Associació Espanyola de Comptabilitat i Administració. Censor jurat de comptes, membre de l’Institut de Censors Jurats de Comptes i del Col·legi de Censors Jurats de Comptes de Catalunya. Advocat, col·legiat a l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de Barcelona (ICAB). Auditor, membre numerari del Registre d’Economistes Auditors del Consell General d’Economistes (REA – REGA). Membre del Registre d’Economistes Assessors Fiscals (REAF – REGAF) del Consell General d’Economistes. Presideix la Comissió d’Economia i Finances de l’Esport del Col·legi d’Economistes de Catalunya (CEC). Vocal de la Comissió de Principis Comptables a Espanya de l’Associació Espanyola de Comptabilitat i Administració d’Empreses (AECA). Membre del Consell Assessor de l’Associació Catalana de Comptabilitat i Administració de l’Associació Catalana de Comptabilitat i Direcció (ACCID). El 2013 va ser distingit amb el Premi Economia 2012 concedit per l’Associació de Corresponsals de Premsa Estrangera a Espanya (ACPE).\nAutor i coautor de diversos llibres sobre temes econòmics, financers, comptables i tributaris. L’últim, Revolución tecnológica y Nueva Economía (Deusto, Planeta; 2020)\nT’apropem a les oportunitats en licitacions de l’ecosistema UE – client públicNova convocatòria del Programa d’Adequació d’Habitatges 2021


Renault Trafic Furgó al 0% TAE - REMM GUITART\nRenault Trafic Furgó al 0% TAE\nPortada » Renault Trafic Furgó al 0% TAE\nUn furgó robust i dinàmic per al teu dia a dia, de línies depurades, calandra cromada, fars full-LED, projectors antiboira de doble funció, signatura lluminosa distintiva … Amb el seu disseny davanter modern i cuidat, Renault Trafic Furgó uneix robustesa i resistència per posar el seu disseny al servei de la teva eficàcia.\nRenault Trafic Furgó ha estat pensat i dissenyat amb molt d’enginy:\nOficina mòbil intel·ligent\nTrampa de càrrega llarga\nSistemes multimèdia connectats\nAndroid Auto ™ i Apple CarPlay ™\nActivitats de construcció, restauració, assistència mèdica… La teva activitat és única… per això tenim la resposta a les teves necessitats diàries! Demana’ns més informació sobre Renault Trafic Furgó i descobreix l’equipament que et farà més fàcil el teu dia a dia. A més a més, ara també tens disponible Renault Trafic Furgó amb el nou motor de 2.0l i una nova caixa de canvis automàtica de doble embragatge EDC.\nGamma TRAFIC: consum mixt WLTP (l/100km) des 6,9 a 7,6. Emissions WLTP CO2 (g/km) des de 181-200.\nCONDICIONS LEGALS PER A PENÍNSULA, BALEARS I CANÀRIES\n* Oferta vàlida a la Península, Balears i Canàries per a autònoms i petites i mitjanes empreses (quedant expressament excloses les empreses flotistes) finançant per BOX 2 amb RCI Banque S.A. Sucursal Espanya. Descomptes promocionals oferts per RECSA. Imp. I transport no inclòs. Exemple de finançament per a Renault Trafic Furgó 27 L1H1 Energy Blue dCi 88 kW (120 CV) amb Pack Aire + fars antiboira i pack color bàsic: PFF amb promoció: 17.395,56 € (impostos i transport no inclosos). Preu total terminis: 17.395,56 € (sense impostos). Cost total del crèdit: 0 €. Entrada: 7.520,21 €. Import total degut: 9.875,35 €. Quantitat finançada: 9.875,35 €. 48 quotes de 91 € i última quota 5.507,35 €. TIN 0%. Comissió Obertura (0%): 0 €. TAE 0%. Sistema d’amortització francès. Interessos: 0 €. Import mínim finançar: 6.000 €. import màxim a finançar: 10.000 € Permanència mínima 36 mesos. Preu al comptat: 17.395,56 € (impostos no inclosos). Promoció per a comandes de l’01/04/21 al 30/04/21. Incompatible amb altres ofertes financeres. Sistema d’amortització francès. El model ofert podria no coincidir amb el model visualitzat.


Què es veu des de la teva finestra? - Fundació Escola Municipal d'Arts i Oficis\nInici » Art a casa » Art infantil » Què es veu des de la teva finestra?\nVolem saber què veus des de la teva finestra, estem segurs que hi ha tot un món allà fora que mereix ser dibuixat. Descarrega la plantilla que tens a continuació i amb l'ajuda d'un llapis i una goma dibuixa tot allò que veus a través d'ella.\n1. Imprimeix la plantilla que et deixem al final de la pàgina i aquí: Descarrega la plantilla.\n2. Si no pots imprimir, cap problema! Només has de dibuixar un rectangle i el marc de la finestra. D'aquesta manera també tens més libertat per crear.\n3. Busca la millor finestra de casa teva, observa què es veu a través d'ella. T'agrada? Doncs ja la tens!\n4. Agafa el material que necessites: paper, llapis, goma i un suport per poder dibuixar (llibre, taula, fusta...) i asseu-te mirant cap a la finestra. És important que no et moguis de lloc, la perspectiva podria canviar.\n5. Primer de tot, has de saber si la teva finestra és horitzontal o vertical i posar el paper igual, d'aquesta manera el dibuix ocuparà més part del full i hi podràs dibuixar més coses.\n6. Observa què és el més gran, i dibuixa-ho. Et servirà de referència per fer tots els altres elements.\n7. Ara només has d'anar plasmant tot allò que veus.\n8. Quan acabis toca pintar: agafa retoladors, colors o aquarel·les i dona-li color a la teva obra.\n9. Has acabat? Ho volem veure! Diga'ls-hi als teus pares que ho publiquin a Instagram i etiquetin a @artsioficis i amb el hashtag #artsioficiscasa, d'aquesta manera la teva obra podrà ser vista per un públic molt més gran.\nExemple de dibuix d'una finestra


Turull afirma que els vots particulars del TC «omplen d'esperança» el camí cap a Estrasburg | NacióDigital\nper NacióDigital , 30 d'abril de 2021 a les 14:43 |\nJordi Turull en una imatge d'arxiu | Adrià Costa\nL'exconseller condemnat per l'1-O Jordi Turull considera que els dos vots particulars contraris a la sentència del Tribunal Constitucional (TC) que confirma la pena imposada pel Suprem són "un forat al ventre" d'aquest òrgan i que els "omplen d'esperança" en el camí a Estrasburg. En roda de premsa, Turull ha criticat el govern de Pedro Sánchez perquè considera que s'omple la boca parlant de cordó sanitari a la ultradreta i l'ha instat a decidir a quin costat del TC vol estar. També ha interpel·lat els tribunals amb causes de l'1-O a arxivar-les.\nL'advocat Jordi Pina ha avançat que recorreran al Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) sense esperar a esgotar els quatre mesos de termini ni la sentència dels altres polítics. Ha estat la primera roda de premsa sobre el procés judicial de l'1-O en què Turull ha pogut participar, aprofitant un permís penitenciari puntual que permet el segon grau. Pina ha assenyalat que presentaran el recurs en les properes setmanes i que el prepararan amb un equip format per professionals que s'han ofert a col·laborar, alguns dels quals "no promulguen amb l'independentisme".\nPolítica, Tribunal Constitucional, sentència de l'1-O, TC, Jordi Pina, Jordi Turull, procés català, TEDH, Tribunal Europeu dels Drets Humans, Estrasburg, vots particulars, Tribunal Suprem, sentència\nel camí cap a Estrasburg mejor el camino a Santiago de Compostela como puedas\nPer no tiene fe el susodicho el 1 de maig de 2021 a les 10:41\nel camí cap a Estrasburg ¿?¿?¿?mejor el camino a Santiago de Compostela como puedas\nPer no tiene fe el susodicho el 1 de maig de 2021 a les 10:40\nPer Silvestre el 30 d'abril de 2021 a les 21:14\nAra la seguretat absoluta s'ha transformat en "esperança"... tic tac tic tac el mon us mira si, però per fartar-se de riure\nAques no va ser...\nPer Salisburi el 30 d'abril de 2021 a les 17:56\nQue es va presentar per president de Catalunya abans del Torra, i els vots de l´esquerra independentista el van tumba...un altre carallotet que l´efecte col.lateral de danys del procès soberanista, s´el ha enportat per endevant...\nPer anònim el 30 d'abril de 2021 a les 17:38\nAmb aquest advocats que no son pro independència, poden ser "talps" per saber quina estretègia es segueix\nPer Quiriku el 30 d'abril de 2021 a les 15:33\nRecorda al Quico Homs quan va dir que si l'inhabilitaven, Espanya s'ensorraria fins desapareixer.


Nou plànol virtual amb 10.000 punts d'interès de Salou | La Guia De Reus\nInici La Guia del Camp Nou plànol virtual amb 10.000 punts d’interès de Salou\nL’alcalde de Salou, Pere Granados, ha manifestat la seva satisfacció per la posada en funcionament d’aquest nou servei, “una eina de consulta molt útil que facilitarà als salouencs i salouenques i als nostres visitants poder moure’s per Salou i conèixer els seus serveis i punts d’interès, en qualsevol moment”. Per Granados, “el més important d’aquesta nova eina és presentar-nos al món com allò que som, una ciutat plena de recursos, ordenada i en continu creixement, treballant per ser un municipi sostenible, intel·ligent i desestacionalitzat”.\nPer la seva banda, el regidor de Noves Tecnologies, Jesús Barragán, ha assenyalat que “el foment de la Transparència i del Govern Obert és un eix d’actuació prioritari per a aquest Equip de Govern”. En aquesta línia, ha dit, “la publicació d’informació a través de la plataforma GIS, que ara s’obre al públic, serà permanent en el temps; incorporant, periòdicament, noves capes d’informació pública, en base a la seva utilitat, i d’acord amb les demandes ciutadanes”.\nArticle anteriorAriel Santamaría protagonista del cartell de la Ganxet Pintxo de Tardor\nArticle següentAprovat el Pla d’actuació per a les activitats educatives infantils i juvenils que tenen lloc fora de l’horari lectiu


Ciència | Servei Educatiu de l'Alt Camp | Pàgina 4\nThe Big Bang Theory a la classe\nRecull d’escenes de la sèrie de televisió The Big Bang Theory, petits clips seleccionades per temes i etiquetats, que es poden fer servir per tractar continguts de ciències a l’aula. http://bbtheoryenelaula.blogspot.com.es/\nGeneral, Recomanem, Recursos Audiovisuals, Ciència, Ciencies 0\nMaterials didàctics del seminari “Petits talents científics”. Us oferim en aquesta pàgina els materials didàctics proporcionats pels docents dels seminaris del programa Petits Talents Científics, del Programa d’Actualització Científica per a mestres d’Educació Infantil i Primària\nRecomanem, Recursos Ciència, Educació primària, Educació secundària, Internivells 0\nSèrie educativa i de divulgació que amb el suport d’il·lustracions animades i en poc més de 60 segons donen resposta a diferents dubtes cièntífics.\nRecomanem, Recursos Batxillerat, Ciència, ESO 0\nRecull d’experiments de Didactalia. Experiments casolans i senzills adreçats a nens. Experiments amb aigua, electricitat, magnituds, magnetisme, fenomens òptics…\nRecomanem, Recursos Ciència, Educació primària 0


Mor un treballador en caure-li damunt la càrrega d'un camió d'adob en Sagunt\nEls equips mèdics no han pogut fer res per salvar la vida de l'home\ndilluns, 15 de març 2021 - 13:35h\nMor un treballador en caure-li damunt la càrrega d'un camió d'adob en Sagunt | Twitter\nEste matí de dilluns, cap a les 09.30 hores, s'ha produït un greu accident laboral en el polígon industrial del Camí del Mar de la localitat de Sagunt, en la comarca del Camp de Morvedre (València), en el que un home de 63 anys ha mort en caure-li damunt la càrrega d'adob d'un camió.\nEl Centre d'Informació i Coordinació de la Generalitat Valenciana (CICU) ha mobilitzat fins al lloc dels fets a una ambulància del Servici d'Ajuda Mèdica Urgent (SAMU) i, una volta allí, el seu equip mèdic ha fet les maniobres de reanimació cardiopulmonar avançada a la víctima.\nNo obstant això, i a pesar dels diferents intents per salvar la vida del treballador, els servicis sanitaris del SAMU no han pogut fer res i han confirmat la mort de l'home. Ara, serà l'autòpsia qui determine les causes de la mort.\nAccidents laborals durant el 2021\nEntre els mesos de gener i febrer del 2021 en el territori valencià es van registrar un total de 42.509 accidents amb baixa en jornada de treball, amb una disminució de 10.276 casos en relació amb el mateix període de l'any anterior i que representa una reducció del 19,5%.\nEls accidents mortals van ser 53 casos, amb una disminució de 17 casos que representa una reducció del\n24,3%. L'índex d'incidència dels accidents mortals va ser de 2,9 casos per cada cent mil treballadors exposats,\namb una reducció del 22,5%.\nDels 53 casos registrats, 19, és a dir, el 35,8% dels casos, van ser patologies no traumàtiques (accidents cardiovasculars), 6 casos, és a dir, l'11,3% van ser accidents associats al trànsit i la resta, és a dir, 28 casos, van ser accidents traumàtics i representen el 52,8%.\nQuant als accidents greus van ser registrats 361 casos, amb una disminució de 78 casos que representa una reducció del 17,8%. L'índex d'incidència dels accidents greus va ser de 19,7 casos per cada cent mil treballadors exposats, amb una reducció del 15,8%.\n"12 persones, entre elles 2 menors, celebren una festa d'aniversari en un bar d'Alacant" "Un mort i dos ferits en un accident entre tres cotxes en Castelló de la Plana"


Carles García Fas o franquisme per a faves | Francesc Viadel Bloc\n← Criogenitzats digitals\nPublicat el 15 Novembre 2016 per francescviadel\n*Article de Francesc Viadel publicat a La Veu del País Valencià el 7 de novembre de 2106.\nEl dirigent juvenil del PP, Carles García Fas.\nEl franquisme fou un règim totalitari que es va edificar sobre la base del terror, de l’eliminació sistemàtica de l’adversari. L’afirmació no admet gaires matisos i el més fava de l’escola pot capir el seu significat més profund tenint uns rudimentaris coneixements d’història i un cèntim d’euro de sentit comú. Amb tot i això, sorprenentment, a molts militants i dirigents del PP no els entra en el cap. Continuen referint-se a aquell règim abominable amb un deix d’admiració i de nostàlgia, en allò que podem considerar un perillós exercici de banalització d’una de les dictadures més terribles i sanguinàries d’Europa. Per a aquests energúmens el franquisme no va ser tan dolent, en qualsevol cas un mal menor.\nNo parle de suposats militants nonagenaris fidels potser encara als seus orígens ideològics més immediats, tan allunyats de la tradició conservadora europea, sinó d’alguns que són quasi uns xiquets acabats de deslletar. El cas és que, de tant en tant, apareixen saludant a la feixista i fent-se una fotografia al costat d’una bandera d’Espanya amb ‘pollastre’, fet i fotut vantant-se públicament de professar unes idees que farien vomitar qualsevol ciutadà decent i que, en qualsevol país democràtic, mereixerien el repudi públic.\nL’última pallassada franquista l’ha protagonitzat Carles García Fas, dirigent de les NNGG de la Vall d’Uixó. El xicon d’Isabel Bonig, s’ha indignat perquè la conselleria, en compliment de la Llei de la Memòria Històrica, ha retirat un escut de la dictadura de l’I.B. Botànic Cavanilles. Segons García, els símbols franquistes formen part de la identitat de La Vall d’Uixó, el franquisme ha forjat la idiosincràsia dels vallers i, per si encara no fóra prou, va fer gran la ciutat gràcies a la fàbrica de Segarra, que va prosperar fent sabates per a l’exèrcit vencedor. Així, doncs, ‘quin mal pot fer aquell escut que manté viu el record d’uns anys tan bons?’, es pregunta l’aspirant a polític.\nGarcía Fas ignora deliberadament els 31 vallers que van morir víctimes de la repressió, 24 d’ells afusellats i 7 morts en diferents presons en la immediata postguerra així com tots els que van patir durant els 40 llargs anys de dictadura. Ignora el fonamental –tot i que paradoxalment diu també que mai no defensaria un règim totalitari–, com és que el franquisme fou un règim criminal que va garantir els interessos i els privilegis de les classes socials dominants a força de sotmetre i explotar els treballadors.\nEscriu el doctor Fernando Peña Rambla en un article per a la revista Saitabi: “L’Estat franquista desenvolupà una legislació social, fortament repressiva per a la classe treballadora i àmpliament afavoridora dels interessos dels propietaris dels mitjans de producció”. Un sistema basat en la legislació feixista italiana que es traduí en salaris de misèria i explotació laboral. Peña ha estudiat a fons el cas de la fàbrica Segarra i la descriu com una factoria enquadrada en aquest sistema i orientada a un paternalisme que “creava un món tancat i exclusiu, caracteritzat per l’autoritarisme, la jerarquia clarament definida, la disciplina i el control absolut de la mà d’obra, tant dins com fora de la fàbrica”. I afegeix: “Tota la vida dels treballadors quedava directament o indirectament controlada pels patrons, tota la seua existència quedava dins de l’empresa”. Segarra degué de ser, sens dubte, un dels casos més extremats d’aquesta lògica. Com que es guanyava un salari miserable, els propietaris de la fàbrica oferien l’oportunitat als seus treballadors de guanyar el diumenge un altre jornal de misèria treballant deu hores en les seues terres.\nL’historiador conclou: “(…) els treballadors de l’empresa Segarra de la Vall d’Uixó sofriren en els anys de la postguerra una situació greu provocada per la insatisfacció d’un salari baixíssim que, malgrat les mesures paternalistes practicades per l’empresa, els abocaren a buscar alternatives il·legals per a garantir la seua supervivència.” Heus ací la realitat del món ideal de Segarra imaginat pel jove dirigent del PP.\nSens dubte, a Carles García Fas l’ha traït la ignorància, les ganes irreprimibles de parlar per parlar confonent la política en una xerrameca difosa per les xarxes socials i, sobretot, l’herència mental d’una visió del món anacrònica i reaccionària inculcada durant més de 40 anys sense que l’existència d’un règim formalment democràtic l’hagi pogut anul·lar del tot. Sincerament, crec que és impresentable, ridícul, que un jove que ha crescut en un règim de llibertats puga pensar i dir favades com les que diu. Impresentable i preocupant. Tot plegat, banalitzar el mal mena a tornar-lo a repetir, banalment, amb totes les seues brutals conseqüències. No és una broma en una Espanya on es permet a un Tribunal com el Constitucional dominat per jutges ultraconservadors inhabilitar polítics escollits a les urnes per complir amb el manament democràtic que se’ls ha delegat; on el Consell del Poder Judicial i els capitostos del Tribunal de Comptes col·loquen els seus fills i parents sense miraments; on els constructors i els empresaris desvergonyits amb connivència amb un PP podrit han fet i desfet fins a arruïnar el país; on una bona part de la societat continua comportant-se com un autèntic ramat d’ovelles. Estem davant de la persistència nociva d’un passat horrible, la confirmació d’aquella frase cínica del “todo está atado y bien atado” pronunciada per Franco en el discurs de Nadal del 30 de desembre de 1969 on va anunciar la designació de Juan Carlos com a futur monarca.\nAl País Valencià tenim uns magnífics historiadors i politòlegs, psiquiatres, sociòlegs, pedagogs… Potser seria hora de proposar-los que escrigueren un manual didàctic sobre el franquisme i les seues conseqüències, per higiene, sempre pensant en els més soques, amb la idea que s’obliden d’una vegada per totes del nan sangonós i es convencen de les bondats de la democràcia. Definitivament, mentre la xifra de nostàlgics i desinformats siga tant elevada entre nosaltres, no podrem viure tranquils.


CUCADELLUM.ORG: Ara a les 13:30 del dijous 29 abril JA han despenjat la pancarta amb el "SOS". Estàn a favor de salvar el Temple o en contra?? Al desembre no existía la llei anti-pancartes??\nAra a les 13:30 del dijous 29 abril JA han despenjat la pancarta amb el "SOS". Estàn a favor de salvar el Temple o en contra?? Al desembre no existía la llei anti-pancartes??\nEn este momento, las 13:30 del 29 abril YA han descolgado la pancarta con el "SOS" que teniamos colgada en la Sagrada Familia. Pero bueno, ¿están a favor de salvar el Templo del AVE o en contra?? Nos avisan ayer de madrugada y sin más la quitan hoy por la mañana.\nCuando teníamos colgada la primera pancarta el mes de diciembre, ¿entonces no existía la ley anti-pancartas?\n¿Qué ley es ésa y qué artículo nos aplican exactamente??\nLa primera pancarta se colgó el 18 de diciembre 2009, fue desgarrada por el vendaval del 1 enero 2010.\nLa segunda pancarta, especialmente reforzada se colgó de nuevo el 16-04-2010, es decir que ha estado 15 dias.\nProposo de transformar la foto de la pancarta frustrada en estampeta, per encomanar-nos al venerable Antoni Gaudí (que ja ho era en vida i li toca ser-ho ara, encara més!), a veure si ens ajuda a fer el miracle de salvar el nostre -de tots i totes- Temple de la Sagrada Família, i a veure si així també nosaltres el convencem -i li donem una bona empenteta- perquè faci tots els miracles que li calguin per ser elevat als altars!…\nSocialistes de merda, si se'ls caigués el temple sobre seu ja valdria la pena, però ni així acabarem amb la xacra dels catalans, en fi, seguirem dempeus amb o sense túnels, visca Catalunya, visca Gaudí, i alabat siga Déu!


El tractat dels Pirineus amb Joan Lluís Lluís | santgaldric.bressola.cat\n6 desembre, 2016 by santgaldric santgaldric 0 Comments\nEn Joan Lluís Lluís és un escriptor de Catalunya Nord que ha vingut a l’escola de Sant Galdric per\nexplicar-nos el tractat dels Pirineus. Li hem fet preguntes de la guerra entre Espanya, Catalunya i\nFrança. Anem a explicar-vos el Tractat dels Pirineus: aquella guerra va començar el 1618 i acabà\nel 1648. França va guanyar fàcilment i Felip IV de Castella III de Catalunya, li va donar part del\nseu territori. Felip va donar tota Catalunya Nord, exactament això : Rosselló – Vallespir –\nCapcir – i un tros de Cerdanya (la meitat). Van prohibir el català en 1659 a Catalunya Nord. és així\nque ara no se parla gaire català. Sort de La Bressola.


Edicions Documenta Balear - L’economia balear (1970-2010)\n'L'economia balear', el llibre més venut\nL'economia balear (1979-2010) és el llibre més venut en la categoria de "no ficció", segons el setmanari Bellver, múmero 576, de Diario de Mallorca, 22 de juliol.\n26/06/2010 M. J:\nL’era neoliberal, en relació amb l’era keynesiana, no ha generat ni més creixement econòmic, ni menys atur, ni significativament menys inflació, però sí que ha generat més desigualtat social i més inestabilitat financera, amb crisis recurrents i progressivament més greus, fins a arribar a la gran crisi financera internacional iniciada el 2007. L’economia balear, especialitzada en el turisme i la construcció, ha transitat prou bé al llarg dels darrers quaranta anys, si bé ha vist com s’ha ressagat en termes de renda per càpita.\nSegons els autors, la recuperació de la renda per càpita a les Balears passa per retornar l’economia a una fase de rendiments creixents, que haurien de propiciar un canvi de model de creixement basat en el turisme sostenible.\nEconomista. President de Creu Roja de les Illes Balears (des del 2003). Conseller del Consell Econòmic i Social de les Illes Balears (CES) en representació del Govern (des del 2001). Col·laborador de la Memòria del CES sobre l’economia, el treball i la societat de les Illes Balears. Ha estat subdirector general, director de l’Obra Social i director de recursos humans de Sa Nostra, director gerent de la Fundació Sa Nostra (2001-2004), president del Cercle d’Economia de Mallorca (1995-96), director de l’Informe econòmic i social de les Balears (Evolució econòmica de les Balears) durant 33 anys (edicions anuals de 1968-2000) i president de la Reial Acadèmia de Belles Arts de les Illes Balears (2007-2009). També és investigador de la pintura feta a les Illes.\nHa publicat treballs sobre l’economia de les Balears i sobre la problemática social de les Balears (7 realitats socials de les Illes Balears, 1999, i 12 realitats socials de les Illes Balears, 2001). Ha publicat el volum La pintura moderna a Mallorca (1830-1970), 1996) i Art i economia a les Balears, 2008). Ha publicat diverses anàlisis biogràfiques de pintors i de la seva obra. Va ser col·laborador del suplement cultural del Diari de Balears (Balears Cultural, L’Espira%u2026) i féu part del Consell de Redacció de la Gran Enciclopèdia de la Pintura i l’Escultura a les Balears. El 2011 publicà Vuit voluntàries i un voluntari de la Creu Roja moren a Manacor l’estiu de 1936, el 2014 La Creu Roja a les Balears. 140 anys d’acció humanitària (1874-2014). Va ser coordinador i director de l’Informe Econòmic i Social de les Illes Balears.\nHa estat guardonat amb l’antena de plata d’Última Hora Ràdio, amb el premi Antoni Monserrat Moll al mèrit estadístic de l’Institut Balear d’Estadística (IBESTAT, 2010) i el premi Ramon Llull del Govern Balear (2000).\nLlicenciat amb grau en Ciències Econòmiques i Empresalials. Branca Economia General per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). DEA en Economia del Desenvolupament (Université de Grenoble). Màster en Direcció de PIMES (IESE). Doctor en Economia (UB). Titular d’Universitat en Economia Aplicada (UIB, UAB, UdG). Professor de l'Escola Oficial de Turisme de la Generalitat de Catalunya. Assessor econòmic del Consell Econòmic i Social de les Illes Balears. Director de la Memòria del CES sobre l’economia, el treball i la societat de les Illes Balears. Investigador del SOCIB. Membre del Grup de Recerca Avançada sobre Dinàmica Empresarial i Impacte de les Noves Tecnologies (GRADIENT) de la Universitat de Girona.\nDoctor en Sciences Économiques per l’Université des Sciences Sociales de Toulouse I. Llicenciat amb grau en Ciències Econòmiques i Empresarials. Branca Empresa per la Universitat Autònoma de Barcelona. Professor de la Universitat Autònoma de Barcelona des del curs 1983-1984 fins al 1992-1993, i de la Universitat de Girona des del curs 1993-1994 fins a l’actualitat. Professor de l'Escola Oficial de Turisme de la Generalitat de Catalunya. Membre del Grup de Recerca Avançada sobre Dinàmica Empresarial i Impacte de les Noves Tecnologies (GRADIENT) de la Universitat de Girona.\nMarta Bonnail Martín\nDiplomada en Estadística per la Universitat de Salamanca. Tècnica estadística en l’Institut Municipal de Formació, Ocupació i Feina (IMFOF-Ajuntament de Palma) i en la Direcció General d’Economia del Govern Balear, Institut Balear d’Estadística (IBAE). Professora associada de software i fonaments estadístics en Psicologia a la Universitat de les Illes Balears (UIB).\nEconomista. Màster en Tributació i Assessoria Fiscal pel Centre d’Estudis Financers (CEF). DEA en Economia Aplicada per la UNED. Professor associat de la UIB i de la UNED (Palma). Col·laborador de la Memòria del CES sobre l’economia, el treball i la societat de les Illes Balears.


Institut d'Estudis Autonòmics - Decret llei 13/2020, de 23 de novembre de 2020, pel qual s’estableixen mesures urgents per pal·liar els efectes de la situació creada per la COVID-19 en l’àmbit dels contractes de concessió de serveis de transport públic regular de persones per carretera d’ús general\nTRANSPORTS / CONTRACTACIÓ\nResolució del Parlament de les Illes Balears per la qual es valida el Decret Llei 13/2020, de 23 de novembre, pel qual s’estableixen mesures urgents per pal·liar els efectes de la situació creada per la COVID-19 a l’àmbit dels contractes de concessió de serveis de transport públic regular de persones per carretera d’ús general (RGE núm. 16400/20) BOIB núm. 207, de 12 de desembre de 2020


1. IMPACTO DO EXERCÍCIO CONTÍNUO E INTERVALADO NA RESPOSTA AUTONÔMICA E PRESSÓRICA EM 24 HORAS\n2. HBV and HCV serological markers in patients with the hepatosplenic form of mansonic schistosomiasis\nSilva, Jéfferson Luis de Almeida ; Souza, Veridiana Sales Barbosa de ; Vilella, Tatiana Aguiar Santos ; Domingues, Ana Lúcia C. ; Coêlho, Maria Rosângela Cunha Duarte .


Seqüències temporals: i després (Proyecto Agrega) - Didactalia: material educativo\nSeqüències temporals: i després (Proyecto Agrega)\nSecuencia temporalmente las diferentes actividades de la vida cotidiana.\nSeqüències temporals: i després es un contenido didáctico publicado en Agrega(Red.es, Ministerio de Educación y CC.AAs). Agrega dispone de un notable repositorio de objetos digitales educativos de diversa tipología (secuencias didácticas, objetos de aprendizaje, medias integrados,...).\nMapa Conceptual sobre Seqüències temporals: i després (Proyecto Agrega)\nordena las imágenes,\nhàbits socials temporals,


La brigada de Calonge i Sant Antoni conrea més de 3.500 plantes per les zones verdes\nEls jardiners de la brigada municipal de Calonge i Sant Antoni desenvolupen un projecte de producció pròpia de plantes per col·locar a les zones verdes municipals. Fins avui aquest projecte ha permès conrear més de 3.500 plantes de producció pròpia, entre les que hi ha flors de nit i agapants, entre d’altres, per distribuir-les a les diferents zones verdes del municipi. L’objectiu d’aquest projecte és tan econòmic com ecològic. Per una banda es traca de disposar de plantes conreades amb els recursos propis de la brigada de jardineria, fet que permetrà estalviar costos. Per altra banda, el conreu a les pròpies instal·lacions estalvia desplaçaments amb camió per anar a buscar les plantes al garden, fet que redueix el consum de carburant i l’emissió de gasos contaminants.\nPel que fa a la producció de les flors de nit, el procés es va iniciar a finals de l’estiu de l’any passat quan es va fer una recol·lecta de llavors de les flors existents i posteriorment es van tractar i assecar. Després, al mes d’abril d’enguany es van plantar les llavors que van germinar i tot just aquest mes de juny s’ha començat a plantar aquestes flors de nit a diferents escocells, sobretot a l’Avinguda de la Unió.\nPel que a la plantació d’agapants, en aquest cas es van aprofitar unes plantes que estaven en un abocament. Durant el mes d’abril es van recol·lectar i aprofitar tots els esqueixos i arrels i tot seguit es van plantar en testos. Durant aquest mes de juny les plantes han crescut amb vigorositat i ja estan a punt per ser trasplantades.\nL'any passat hi va haver la primera iniciativa\nLa primera iniciativa de produir planta pròpia va ser l’any passat quan es van plantar 5.000 cols de jardí al Passeig Josep Mundet i al Passeig i l’Avinguda de Torre Valentina. Aquest any 2018 es vol continuar amb el mateix procediment. Vist l’èxit d’aquest projecte, la Unitat d’Espai Públic té la intenció d’instal·lar un hivernacle a la zona adjunta de la nau de la brigada municipal de jardineria per augmentar la producció pròpia de flors i plantes. D’aquesta manera, la utilització de flors i plantes per enjardinar serà més sostenible i econòmica pel municipi de Calonge i Sant Antoni.


Montseny - Descoberta de natura des del cor del Montseny - Agenda\nMontseny Educació ambiental | Estades | Voluntariat\nOrganitzadors: Fundació Catalana de l'Esplai\nTelèfon: 938 473 059\nExcursió guiada de descoberta de l'entorn per conèixer la flora i la fauna dels boscs del Montseny. L'activitat acabarà amb una activitat de descoberta de la riera, tot buscant macroinvertebrats i altres animalons que hi viuen amagats.\nPer accedir a la casa de colònies cal fer-ho amb vehicle privat (no existeix pissibilitat d'arribar-hi en transport públic, ja que cal accedir-hi a través de la pista forestal que porta a la casa).\nMés informació: https://cases.fundesplai.org/equipament/la-trauna/\nCategories: flora, fauna, Educació ambiental, Estades, Voluntariat, Montseny, Dia Europeu dels Parcs, Biodiversitat,


Guigó IV de Forez - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGuigó IV de Forez (nascut vers el 1199 - mort el 29 d'octubre de 1241), comte de Forez (1203- 1241) i consort de Nevers, Auxerre, i Tonnerre\n(fr) Guigues IV de Forez\n1241 (Gregorià) (41/42 anys)\nMatilde de Courtenay (1226 (Gregorià)–)\nGuigues V, Count of Forez (en)\nRenaud, Count of Forez (en)\nGuigues III. (en) i Adalasia (en)\nGuigó IV era el fill de Guigó III, comte de Forez i d'Alícia de Suilly. Quan va morir el seu pare era jove i va estar sota regència del seu oncle Renald arquebisbe de Lió.\nEs va casar en primeres noces, el 1205, amb Felipa Matilda (o Felipa Mafalda) de Dampierre, filla de Guiu II de Dampierre, senyor de Dampierre i de Borbó, amb la que no va tenir fills.\nEn segones noces es va casar amb Ermengarda d'Alvèrnia (+1225), filla de Guiu II d'Alvèrnia qui li va donar dos fills, que foren successivament comtes de Forez:\nGuigó V, comte de Forez, que el va succeir.\nRenald de Forez, que va esdevenir igualment comte de Forez després de la defunció del seu germà gran.\nEs va casar en terceres noces el 1226 amb Matilde de Courtenay, vídua d'Arveu IV de Donzy (comte de Nevers i de Tonnerre) que era comtessa de Nevers, Auxerre i Tonnerre i filla de Pere II de Courtenay, de la qual va tenir:\nArtauda, casada amb Artau o Artald IV senyor de Roussillon i altres llocs, vidu de Maria de Ginebra. El seu fill gran Guillem de Roussillon, casat amb Beatriu de la Tour, obtindrá per donació del seu cosí, la senyoria d'Annonay el 1271.\n↑ 1,0 1,1 Histoire des ducs de Bourbon et des comtes de Forez, volum I, pàg. 203-243, per Jean Marie de l'Apareda, 1809 .\n↑ Histoire des ducs de Bourbon et des comtes de Forez, volum I, pàg. 244 a 255, per Jean Marie de l'Apareda, 1809.\n↑ Mémoires pour servir a l'histoire de Dombes, volum I, pàg. 527, per Marie-Claude Guigue, 1868, pàg 498 i 527\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Guigó_IV_de_Forez&oldid=25374459»\nDarrera modificació: 5 nov 2020 a les 19:24\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 nov 2020 a les 19:24.


Pàgina inicial > Materials de curs > Programes de curs (Guies docents) > Idioma II: xinès modern\nPer citar aquest document: https://ddd.uab.cat/record/161118\nResum: La funció d'aquesta assignatura és ampliar i consolidar els coneixements dels aspectes més bàsics i essencials de l'estructura fonològica, morfològica, lèxica, sintàctica, semàntica i pragmàtica de la llengua xinesa, i treballar les quatre destreses comunicatives bàsiques que l'alumne ha adquirit a l'assignatura Idioma I (xinès modern). És essencial que els alumnes assimilin els continguts que s'hi treballen per tal de continuar l'aprenentatge de la llengua xinesa als cursos següents del grau, tant en aquelles assignatures centrades en el coneixement de l'idioma com en aquelles que en fan un ús vehicular, com ara Text i context I i II, llengua per a fins específics o tàndem. En acabar aquesta assignatura l'alumne serà capaç de: Conèixer i comprendre les estructures fonològica, morfològica, lèxica, sintàctica, semàntica i pragmàtica bàsiques del xinès modern. Conèixer i comprendre els principis que regeixen la variació lingüística en xinès modern (ortografia tradicional i simplificada). Aplicar coneixements lingüístics, culturals i temàtics per comprendre i comunicar-se oralment i per escrit en xinès modern sobre qüestions relatives al seu entorn concret i immediat. Expressar-se oralment i per escrit en xinès modern sobre el seu entorn concret i immediat. Aplicar estratègies per resoldre problemes de comprensió sobre qüestions relatives a l'entorn concret i immediat de l'estudiant. Desenvolupar estratègies d'aprenentatge autònom.\nResum: La función de esta asignatura es ampliar y consolidar los conocimientos de los aspectos más básicos y esenciales de la estructura fonológica, morfológica, léxica, sintáctica, semántica y pragmática de la lengua china, y trabajar las cuatro destrezas comunicativas básicas que el alumno ha adquirido en la asignatura Idioma I (chino moderno). Es esencial que los alumnos asimilen los contenidos que se trabajan para poder continuar con el aprendizaje de la lengua china en los cursos siguientes del grado, tanto en aquellas asignaturas centradas en el conocimiento del idioma como en aquellas que la usan como lengua vehicular, como Texto y contexto I y II, lengua pera fines específicos o tándem. Al finalizar esta asignatura el alumno será capaz de: Conocer y comprender las estructuras fonológica, morfológica, léxica, sintáctica, semántica y pragmática básicas del chino moderno. Conocer y comprender los principios que rigen la variación lingüística en chino moderno (ortografía tradicional y simplificada). Aplicar conocimientos lingüísticos, culturales y temáticos para comprender y comunicarse oralmente y por escrito en chino moderno sobre cuestiones relativas a su entorno concreto e inmediato. Expresarse oralmente y por escrito en chino moderno sobre su entorno concreto e inmediato. Aplicar estrategias para resolver problemas de comprensión sobre cuestiones relativas al entorno concreto e inmediato del estudiante. Desarrollar estrategias de aprendizaje autónomo.\n6 p, 94.0 KB


Cicle Inicial | Escola L'Alzina | Page 2\nSortida d’hivern: El pessebre vivent\nEls alumnes de cicle inicial vam anar a “Les Quingles” ( Calders) a fer un pessebre vivent.Ens vam maquillar, disfressar i vam fer una petita representació\nThis entry was posted in General on 24 gener 2014 by cartes2.\nEl dia 22 de desembre, després d’un concert excepcional a la Peni, férem cagar el Tió.\nThis entry was posted in General on 16 gener 2012 by acorte9.\nEl dia 19 de desembre, els nens i nenes de 1er i 2on van realitzar un pessebre vivent a Caldes. Per tal d’ajudar al “Caganer” a realitzar un bon pessebre vivent, condició necessària per que l’any vinent el deixessin canviar de paper\nEl dia 28 d’octubre vam celebrar la castanyada menjant castanyes i fent danses tradicionals al pati.\nEl 26 d’octubre, vam assistir a l’auditori a veure “Guia d’orquestra” realitzada per: L’ORQUESTRA SIMFÒNICA DE BARCELONA I NACIONAL DE CATALUNYA i Alumnes de dansa l’Institut Escola Artístic Oriol Martorell i EESA/CPD de l’Institut del Teatre .\nEnguany la setmana cultural ha estat d’allò més interessant. Hem decorat els passadissos amb dracs, hem fet tallers de ceràmica, play mais, vam anar a divertir-nos al Happy Parc i d’excursió a la muntanya. Finalment, divendres abans de les vacances de Setmana Santa vam celebrar els Jocs Florals, vam sorprendre’ns amb les bombolles de sabó i ens embadalirem amb el teatre preparat pels nens i nenes de 6è.\nThis entry was posted in General on 27 abril 2011 by acorte9.\nEl dia 2 de març varem anar a la Fundació Miró. On aprenguérem moltes coses sobre l’obre d’aquest pintor i escultor català.\nThis entry was posted in General on 14 abril 2011 by acorte9.\nEl dia de Carnestoltes ens ho vam passar molt bé, disfressant-nos, desfilat al pas de merengue i berenant galetes amb xocolata. VA SER UNA TARDA D’ALLÒ MÉS DIVERTIDA.\nEl dia 22 de desembre vam realitzar el concert de Nadal, que va sortir d’allò més bé. Com a premi el Caga Tió ens va cagar a tots els nens i les nenes de 1er i 2on un regal, que ens va agradar molt.\nThis entry was posted in General on 26 gener 2011 by acorte9.\nEl dia 29 d’octubre a la tarda vam celebrar la castanyada amb ball i berenar.\nThis entry was posted in General on 10 novembre 2010 by acorte9.


El port de Barcelona bat el seu rècord amb 1.000 circulacions ferroviàries en un mes – El Mercantil\nEl port de Barcelona bat el seu rècord amb 1.000 circulacions ferroviàries en un mes\nAquesta xifra representa un increment del 14,5% respecte al màxim assolit el març del 2018, mes en el qual es van arribar a les 890 operacions ferroviàries\nL’Autoritat Portuària de Barcelona ha assolit aquest mes de juliol les 1.019 circulacions ferroviàries, suposant un rècord històric per a la infraestructura catalana. Aquesta xifra representa un increment del 14,5% respecte al màxim de març del 2018, mes en el qual es van registrar 890 operacions ferroviàries; i un augment del 17,6% respecte al juliol de l’any passat. D’aquesta forma l’evolució del tràfic ferroviari del port de Barcelona ha tancat en positiu per segon mes consecutiu.\nTot i l’increment, l’acumulat anual continua sent negatiu. Des del mes de gener s’ha reduït la caiguda dels teus moguts per aquest mitjà de transport del 17,9% al 8,2% actual, amb un total de 139.500 teus. Concretament, el pitjor mes ha estat el febrer, amb una caiguda del 22% en aquest tipus de tràfic degut al descens en les exportacions d’asfals.\nPer la seva part, el juliol s’han transportat per via ferroviària 27.333 teus, representant un increment de l’1,5% respecte al mateix mes del 2018. D’aquest volum uns 12.000 teus han arribat al port en tren per ser exportats, a la vegada que uns 15.300 han arribat per via marítima per a ser destinats per tren al mercat interior, principalment cap a la península ibèrica i França. Aquest mes de juliol destaca també per la bona evolució dels sòlids i líquids granel transportats per ferrocarril, que han augmentat el 12,6% fins a les 61.000 tones, sent el primer mes de l’any en què la categoria tanca en positiu. Tot i això, l’acumulat anual continua experimentant resultats negatius, amb el 13,4% menys de tones mogudes, un total de 364.000 en el que va d’any.\nEl mes de juliol ha suposat també un rècord històric en operatives realitzadas en ample iuèric\nAixí mateix, del total de circulacions ferroviàries, el 70,9% d’elles s’han fet en ample ibèric, el 4,2% en ample internacional i el 24,9% ha estat transportat per Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC). Tot i moure’s encara en números molt baixos, cal destacar l’increment del 47,3% en les circulacions d’ample internacional, passant de 167 en l’acumulat mensual del 2018 a 246 fins al juliol del 2019. En comparació, han circulat més de 4.000 trens d’ample ibèric fins al juliol, amb un increment interanual del 0,2%. De fet, en el setè mes de l’any les operatives en ample ibèric també han suposat un rècord històric, ja que són el 10% més altes que el màxim assolit el juliol del 2018, fins arribar a les 746 operacions.\n“Barcelona és l’únic port de la Península Ibèrica connectat directament a la xarxa europea ferroviària”, ha recordat l’autoritat portuària. “La seva aposta per la intermodalitat ha permès que la que la quota ferroviària de contenidors hagi passat del 3,2% el 2006 al 13% el 2019, mentre que la de vehicles es situa en el 36%”. Analitzant aquest segment, el juliol s’han transportat més de 22.200 unitats d’automòbils en tren, el 6% més que el 2018 en termes interanuals”.


Les candidates a les Corts d'Honor 2018 de la Saïdia, Algirós i els Camins al Grau - Indumentat\nLes candidates a les Corts d’Honor 2018 de la Saïdia, Algirós i els Camins al Grau\nMónica Antequera / 22 agosto, 2017\nMónica Antequera 2017-08-22\nPer Laura Ballester. Encetem una setmana més la nostra secció setmanal amb les xiquetes i senyoretes candidates a les Corts d’Honor de les Falleres Majors de València 2018. Són les afortunades de la passada Gran Fira de Juliol i pertanyen a tres benvolguts sectors: La Saïdia, Algirós i els Camins al Grau. Aquestes són les seues opinions al voltant de les Falles, la seua passió com també il.lusió. Bona sort a totes.\nSector Camins al Grau.\nAna Bellver Ruiz: “Recorde amb estima quan el meu pare desfilà darrere meu”.\nAquesta tècnica en educació infantil i sociosanitària te les falles com estil de vida. Per a ella, trage del segle XIX és “el de gala” i així ho ha portat al seu regnat de la comissió Visitació – Oriola. Si s’haguera de quedar amb una Fallera Major de València “Covadonga Balaguer, la conec personalment per la falla i hi ha hagut moltes Falleres Majors però, com ella, cap”.\nMireia Bazaga Veintimilla: “Em sent molt valenciana, m’encanta aquesta festa i la seua cultura”.\nFarmacèutica com a professió però les Falles són l’autèntica passió d’aquesta fallera de la comissió Doctor Olóriz – Aquebisbe Fabian i Fuero. “Ha sigut un any preciós, però em quede amb la preselecció quan ens nomenaren a Lola i a mi”. Per a millorar la festa, li agradaria fer un acostament als veïns “és fonamental veure que la festa es pot gaudir de diferents maneres, cal valorar també el d’ací”.\nGema Sanchis Sáez: “El conjunt des dels monyos fins al trage fan de la indumentària una passió”.\nEstudia dret i li agrada el món de la moda des de menuda junt el basquet. Li agrada ser fallera per què “m’ho varen inculcar els meus oncles des de menuda, eixa germanor, conviure amb les persones de la falla i resta de falles és un sentir que no es pot explicar”. De les Falles sempre es queda amb l’ofrena i més aquest any “escoltar el meu nom i veure els meus pares darrere va ser preciós”. Pertany a la comissió La Pobla del Duc – Benipeixcar.\nMarta Estornell de la Viña: “Tindre molts actes m’agrada molt”.\nTé nou anys, toca el piano i li agrada dibuixar, però encara li agrada més vestir-se de valenciana. El seu trage favorit és “el que vaig portar a la presentació, blanc amb flors grises, blaves i liles”. Destaca la proximitat de les Falleres Majors Infantil de València Lorena Cervera i Alba Cervera “sempre ens saluden quan es veuen”. Pertany a la comissió Trinitat – Alboraia.\nLucía Martínez Sáez: “Les meues modistes em varen fer un bossa de mà a joc amb el trage”.\nTé nou anys i el record que millor te a la memòria és “la presentació” com a màxima representant infantil de la comissió Guardacostes – Músic Jarque Cuallado. El que més li agrada de les falles és “l’arreplegà del ninot per què anem tots amb un autobús i ens ho passem molt bé cantant tot el camí”. Si haguera de millorar les Falles “faria més petards”.\nLola Palanca Soriano: “Em sent còmoda a la meua falla”.\nTé onze anys i toca el clarinet. La seua comissió és Doctor Olóriz – Arquebisbe Fabian i Fuero, “tota la meua família és fallera, és una tradició per a mi”. Té un bon record de la seua setmana fallera “la cremà va ser especial per què els xiquets varen ver una mascletà infantil, va ser la primera”. Arribar a ser màxima representant seria per a ella “una gran oportunitat que no totes tenen i m’agradaria tindre-la un any”.\nMaría Bartual Fito: “He crescut sent fallera, m’agrada el que comporta”.\nTreballa donant classes de ball i el que més estima és pertànyer a la seua comissió Josep María Haro – Poeta Mas i Ros. Per a ella les qualitats d’una Cort d’Honor i Fallera Major de València són “sentir la festa i saber transmetre-la a tots els valencians”. De la festa, encara que no milloraria res, “tractaria d’involucrar més al veïnat que no és faller”.\nMarta Lamas Vázquez: “De la indumentària valenciana tot em pareix especial”.\nLa seua passió són les falles i li encanta estar amb la seua família fallera. En la seua opinió, una component de la Cort d’Honor hauria de tindre com a qualitats “fonamentalment el sentiment faller, sentir les falles per a poder transmetre-les i saber estar”. Pertany a la comissió República Argentina – Doctor Pallarés la qual li ha donat “moments i records molt especials” durant el seu regnat.\nPatricia Santón del Río: “La tradició valenciana em pareix molt interessant”.\nA aquesta estudiant de magisteri infantil i primària i fallera de la comissió Tarongers – Universitat Politècnica, li encanta “tot el relacionat amb la cultura, m’apassiona lluir els trages i, si els juntem amb la música i la pólvora, tenim les Falles”. De les Falleres Majors de València opina que “cadascuna te’l seu alguna cosa especial”, però si s’ha de quedar en una “Gloria Martínez del 2008, em va sorprendre perquè s’acordava de tots els noms, sempre sabia qui eres”.\nAndrea Armero Aguilar: “Si poguera millorar les Falles, només les allargaria”.\nTé onze anys i li agrada fer teatre en el seu col·legi. Els seus trages estan cosits per una persona molt especial per a ella, “la meua indumentarista és la meua iaia i m’agrada molt”. El que més li agrada de ser fallera és “fer molts amics i tirar molts petards”, però sobretot li agrada fer-ho a la seua comissió República Argentina – Doctor Pallarés.\nAitana Rodríguez Aragón: “Destacaria tots els meus trages perquè tots m’agraden”.\nAitana té nou anys i recorda en especial estima una part important del seu regnat a la comissió Sèneca – Poeta Mas i Ros, “quan mon oncle i la meua iaia em varen fer de mantenidors a la presentació”. Li agradaria formar part de la Cort d’Honor “a més de per què et reconeix tota València, per l’experiència tan meravellosa que ha de ser”.\nJulia Gómez Piquer: “Si les conegueren bé, a tots els agradarien les falles”.\nAmb nou anys i practicant flamenc i tenis, no li falta temps per gaudir de les falles i la seua comissió, Tarongers – Universitat Politècnica. De la setmana fallera, destaca “la cremà, és el moment en el qual s’acaben les Falles i comencen unes noves i sempre millors”, però del seu regnat es queda amb la presentació.\nPatricia Granell Marín: “Els meus pares m’han criat a la falla”.\nAquesta fallera d’Illes Canaries – Trafalgar – Samuel Ros, veu tota la indumentària com un conjunt però destaca “la tela és el més vistós de tot”. Considera que la Cort d’Honor podria tindre un paper més representatiu “un exemple és el poder de la paraula, a elles potser els agradaria dirigir-se a València en algun moment”. Però per la resta, no canviaria gens de les Falles, les considera perfectes.\nBianca García Marco: “Ser Fallera Major Infantil i després Fallera Major ha sigut molt emocionant”.\nEstudia imatge personal i li agrada molt fer esport a aquesta fallera de la comissió Indústria – Sants Just i Pastor. Per a ella, ser fallera és un somni “i per això s’ha de viure´l amb intensitat”. El seu referent de Fallera Major de València és “Carmen Sancho, del 2014, la seua elegància és molt gran i m’agrada molt”, i de la Cort d’Honor opina que “compleixen amb el seu paper, acompanyar a la Fallera Major”.\nManuela Fusco Scannapiego: “Ser fallera és la meua forma d’expressar l’amor per la festa”.\nEncara que es declara amant dels animals, també de ho és de les falles. Del seu regnat a la comissió Rodríguez de Cepeda – Llorenç Palmireno, destaca “la proclamació, som una família molt gran i me la varen fer molt personal, va ser el millor record”. Dels monuments opina que “els tradicionals m’agraden molt però la innovació invita al canvi, que, dins de la tradició, és bo”. En la seua opinió, el que pot oferir cada Fallera Major de València és “la seua forma de ser, la seua personalitat”.\nMaría Ángeles Pérez Canoves: “M’agradaria poder representar a València”.\nTé deu anys i li agraden “els petards, els vestits, els monuments i la música”. El seu millor record del regnat a la comissió avinguda de França – Alfred Toran i Olmos és “la macrodespertà infantil, encara que l’arreplegà de premis i la plantà infantil em varen agradar molt”. De la mateixa manera que no canviaria res de les Falles, li agraden com estan.\nSara Fernández Rocatí: “La meua presentació va ser molt emotiva”.\nAmb deu anys, considera que les “Falles són molt divertides i sobretot m’agraden molt els seus actes”. Pertany a la comissió Pintor Maella – França – Menorca i, sens dubte, li agradaria formar part de la Cort d’Honor perquè “és un somni per complir per a totes les falleres, a totes ens agradaria”. De totes les Falleres Majors Infantils de València, destaca la que ha tingut més a prop, la d’aquest any, Clara Parejo.\nMaría Melero Martínez: “La plantà és un dels meus actes preferits”.\nTé deu anys i el que més li agrada és estar a la seua falla Duc de Gaeta – Pobla de Farnals “i fer playbacks i teatre al meu casal”. L’acte més emotiu i en el que es queda del seu regnat és “la meua presentació com a Fallera Major Infantil”. Si els seus trages destaquen per algo, és pel valor sentimental que tenen per a Maria i la seua família, ja que “estan cosits per les meues iaies”.\nTags:Falles 2018Preseleccionades 2018Sector AlgirósSector Camins al GrauSector La Saïdia


Els pediatres de Salt demanen a Salut que contracti nous metges - El Gerió Digital\nDenuncien una manca de personal\nDimarts, 7 de gener de 2020 10:45h\nEls pediatres de Salt (Gironès) han denunciat aquest dimarts al matí que estan sota mínims. A través d'un comunicat a les xarxes socials, els treballadors han explicat que una de les metgesses es va jubilar el setembre i el mes de novembre un altre treballador va agafar la baixa. A dia d'avui cap dels dos no ha estat substituït.\nPer últim, els pediatres volen que Salut garanteixi el compliment dels dos terços de jornada dedicats a l'assistència i el terç restant poder-lo dedicar a estudis relacionats amb el lloc de treball. Els pediatres han demanat la creació d'un protocol que derivi als pacients en un metge o un altre en funció del motiu de la consulta i que es nomeni un responsable de l'àrea de pediatria per garantir el bon funcionament administratiu.


Fattoria di Migliarino Vecchiano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia del Mare 2, Vecchiano, Vecchiano, Itàlia, 56019 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Fattoria di Migliarino\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Pisa, no busqui més enllà de Fattoria di Migliarino. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Battistero, Torre Inclinada de Pisa, Plaça del Miracle a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nFattoria di Migliarino també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Pisa. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions de barbacoa, lloguer de bicicletes.\nL'ambient de Fattoria di Migliarino es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, ventilador, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna, piscina exterior, spa, massatge, solàrium que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Fattoria di Migliarino no troba competidors en cap categoria.


Edición del sábado, 16 marzo 2019, página 5 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del sábado, 16 marzo 2019, página 5\n5 Cultura|s La Vanguardia Dissabte, 16 març 2019 LLI BRES tudquanesvolquesiguilaprotago nistadelllibre.Multitudéssinònim d’anonimat,dissoluciód’identitat. Perlluitarcontraladesapariciódels individusenlamassa,elnarrador deVuillarddedicauncapítolsencer aenumerarnomsd’homesidones desconeguts.Avegadeshiafegeix elcognom,d’altreslaprofessióo laprocedènciageogràfica.Així elspersonatgesengolitspelpassat recuperenladignitat. 3.ARMES Nohiharebel·liósenseviolència ielsparisencs,perderrotarl’statu quo,vanferelspossiblesperacon seguirarmesidispararoelquefos. Totvalia.Vanrecuperararmes antiguesqueerenacasesd’em penyorament,esvaentrarade pendènciesoficialsd’onvanpren drearmesvellesqueservienper decorarlesestancesifinsitotes vaaccediralsvestidorsdelsteatres ilesarmesqueservienperescenifi caresvanconfiscarperalabatalla. 4.MOVIMENT Lamultitudnoessapaturar.Siestà quieta,latensiólapessigolleja.Sila contemples,lamiradaesdesborda: alfrontd’unelsucceeixelrostre d’unaltre.Desobtedelamultitud ensurtunindividuquearriscai intentaassaltarlafortalesa.Pot rebreuntreti,sicontinua,lamul titudavançaimilersdepersones entrenenunmovimentenquèels insultsesbarregenamblesolors. Vuillardfaservirmilestratègies irecursosperpoderdescriure lamultitudenacció. 5.DESTÍ Hihapersonatgesanònimspels qualselsesdeveniments,demanera inesperada,donenformaalseu destí.Viuenlessevesvidesconven cionals,amblessevesdificultats, perada,assetjaelpolíticperquèen desconfia.Hoveiem.Hisom.Sen tim les olors iens palpem els uns alsaltres.Lagentada,afamadaiin dignada,novolquelavellapolítica malbaratielseu desafiament atot ores imaltracta aqui ha volgut usurpar la seva veu. No tenen pla, ésveritat,perònoclaudicaran.Els que estanarriscantlavida,entre els trets iels morts, volen capgirar el sistema iper aconseguirhone cessiten que la Bastillacaigui.Ho pot entendre Thuriot? “No es pot imaginar quelamultitud pugui saber alguna cosa, desitjaralguna cosa, tenir raófinsitot,iqueal capdavall el sobirà és ella”. Dit d’unaaltramanera,14dejuliolésla descripciód’untumultil’elogi realista d’unarebel·lia. | Éric Vuillard 14 de juliol/14 de julio EDICIONS 62/TUSQUETS. TRADUCCIÓ AL CATALÀ: JOR DI MARTIN LLORET/AL CASTELLÀ: JAVIER ALBIÑANA. 192 PÀGINES. 17,90 EUROS peròlamultitudse’lsendúcom unimant,escapgiraelseupro jectedevidaisovintlahistòria elsengoleix.Undiaunadvocat, CamilleDesmoulins,pujaal damuntd’untauladebar,pro nunciaelseuprimerdiscurs ilessevesparaulesressonen pertotalaciutat. 6.MORT Lavictòriatéunpreu:lamort. Elsqueesrebel·lens’exposen alesarmesdelpoder.Undels ciutadansanònimsqueentren alaBastilla,untalSagault,rep untret.Apartird’aquellinstant idurantsispàgines,elnarrador esposadinsdelaconsciènciade l’homequeagonitza.Laintros peccióésunaexcepció:lasen saciófísicadeldoloresfonamb unaactivitatpsicològicasense control.Uncadàverésuncapítol memorable.