Has practicat alguna vegada submarinisme a la llum de la lluna? - IOM\nSón molts i variats els punts d'immersió per a submarinistes que recorren la costa mallorquina. Des de coves i altres formes naturals que inspirarien a qualsevol arquitecte, a derelictes reposats en el fons del mar que alberguen veritables ciutats de flora i fauna marina.\nSi ets dels quals aprecia el mar, pot ser que ja hagis explorat varis d'aquests llocs, però t'has submergit alguna vegada sota la llum de la lluna? Si la resposta és negativa, aquí van algunes idees bàsiques per dur a terme aquesta experiència:\nUna bona planificació és important. Si és la primera vegada que busseges a la nit pot ser recomanable iniciar la immersió al capvespre per posar-se l'equip amb la llum natural i no gastar les llanternes; a més, això permet veure els canvis de la vida marina: canvis de comportament de les espècies, alguns peixos que es van amagant, uns altres apareixent... També es recomana anar a una zona coneguda, en la qual s'hagin fet immersions durant el dia per estar familiaritzat amb l'espai; també és important tenir punts de referència abans de submergir-nos, així com fer-ho en direcció a la costa, deixant el vaixell en l'horitzó, perquè sigui més fàcil trobar-ho en cas de desorientar-nos.\nPer poder observar l'entorn i apreciar-ho bé, pot ajudar el fet de quedar-se a poca profunditat, ja que hem de tenir en compte que possiblement només hi hagi una font de llum pel que es necessita més temps per gaudir-ho. És més, normalment, en aquest tipus d'immersions es consumeix més gas, per la qual cosa es recomana també no allunyar-se molt del vaixell o del punt d'immersió.\nEn comunicar-se amb el company és important no apuntar amb el focus de llum directament a la cara de l'altre. Per captar la seva atenció, pot ser útil il·luminar la nostra mà dirigint la llum al propi pit i fer els senyals necessaris. Els moviments en horitzontal de la llanterna poden usar-se per cridar l'atenció del company, en vertical per avisar de perill i en cercles per comunicar que tot va bé. Si perdem de vista al company, dirigir el focus de llum en vertical pot ser suficient perquè ens trobin amb facilitat.\nLa il·luminació serà un pilar fonamental en aquest tipus d'immersions, però no hem d'oblidar que cal respectar la vida marina i evitar apuntar-los amb la llanterna directament per no espantar-los, posar-los nerviosos o en perill. Se sol recomanar portar una llanterna més potent per a zones d'aigües tèrboles o derelictes, i una altra més feble si la il·luminació en l'entorn és bona. No obstant això, com menys s'utilitzi la llum de la llanterna, millor. En ocasions, és suficient la del vaixell o fins i tot la llum de la lluna per contemplar el món submarí; de fet, per apreciar bé la bioluminescència solament serà possible si hi ha poca il·luminació.\nUna altra experiència interessant podria ser una immersió nocturna abans del clarejar i veient la vida marina despertar; Ascendir mentre ho fa el sol, és una forma extraordinària de començar el dia.\nSi ets submarinista, recorda vigilar la teva salut i acudir als controls anuals. A l'Institut Oftàlmic de Mallorca t'ajudem a aconseguir el certificat mèdic oficial per a submarinistes.


Tres projectes diferents amb un denominador comú: la natura - QUADERNS - El Periódico Mediterráneo\nTres projectes diferents amb un denominador comú: la natura\nEl Centre Municipal de Cultura de Castelló exhibeix fins el dia 27 l’obra de Fermin Sales, Narso Vera i José Ferrer\nPresentació. En la sala expositiva del centre es pot veure obra fotogràfica, video i també una instal·lació. - MANOLO NEBOT\nEl Centre Municipal de Cultura de Castelló va inaugurar la setmana passada la mostra que recull la culminació de la feina feta, durant les estades artístiques atorgades per Beques Hàbitat Artístic, per Fermín Sales Segarra, Narso Vera Ríos i José Ferrer. Certament, és una exposició que convida a reflexionar i a replantejar-se si s’està duent a terme la funció de donar suport i impulsar un futur artístic de qualitat a la nostra ciutat.\nA la sala observem tres projectes diferents, però amb un denominador comú: la natura. En la present exposició predomina el vídeo i la fotografia, i ho fa amb un caràcter documental/testimonial, com ho testifica la recopilació i posterior catalogació de pedres —com a part mateixa del procés de introspecció— de l’artista José Ferrer, l’estudi de l’objecte fotogràfic com a catalitzador d’emocions que signa Narso Vera Ríos, o la recuperació de la tradició de l’Alt Maestrat a través de la cultura cinematogràfica de la comarca que realitza Fermín Sales.\nSales Segarra, que va fer la seua residència a GlogauAIR Artist in Residence Program, presenta a El Maestrat filmat un exercici de memòria que pretén salvaguardar la major quantitat possible de material audiovisual de la comarca de l’Alt Maestrat, amb l’objectiu d’evidenciar i reflexionar al voltant d’unes tradicions i un estil de vida de caràcter rural. Aquest és un projecte que, després de la tasca d’investigació i catalogació, es materialitza i s’estructura únicament en dues parts: una exposició-instal·lació que compta amb dues peces audiovisuals —Tres estampes: la família, el treball i el ritual (2018) i El ritual. Un exercici per a El Maestrat filmat (2018)— i la presentació d’un documental de José Alcón sobre la Romeria del Benassal dels anys seixanta. Aquest és un treball que no deixa de resultar paradoxal, ja que l’artista treballa sobre el seu entorn local sota un procés d’investigació, catalogació i documentació que porta a terme des de la distància, concretament des de la ciutat de Berlín.\nPer la seua banda, Vera Ríos, la residència del qual es va produir a la Rectoria de Sant Pere de Vilamajor (Barcelona), mostra en el seu projecte Estudio fotográfico: Parc Natural del Montseny una sèrie de fotografies en blanc i negre sobre diversos aspectes del paisatge, des de la muntanya als arbres. Estem davant d’un recorregut més aviat neutre sobre el paratge natural, on l’artista realitza el seu propi àlbum fotogràfic, que no està lluny de ser una cosa anecdòtica, si bé, per a ell, el Parc del Montseny actua de catalitzador de sentiments i emocions. Finalment, Ferrer, que va acompanyar a Narso Vera en el mateix centre d’art del Vallès Oriental, realitza una instal·lació sota el títol Ilusiones encontradas, en què ha volgut plasmar el vincle únic que es crea entre la unitat de la pedra, el seu lloc d’origen, així com on es troba cadascuna i com tot això afecta directament i personalment a l’artista. Aquesta és una proposta artística que neix de la necessitat de conèixer-se a si mateix, amb l’esperança d’iniciar una nova etapa que ajudi a la superació d’una ferida provocada per la pèrdua d’un ésser estimat. Un procés de recerca i catalogació que queda arxivat i documentat a través de la fotografia i, també, a l’acumulació i preservació de cadascuna de les pedres.\nSens dubte, tres propostes diferents que acaben convergint en la recerca i el creixement personal a través d’un procés d’investigació i observació, no només de la naturalesa sinó de la tradició, capaç de generar i crear una memòria tant social com històric-artística. La mostra romandrà oberta fins el pròxim 27 de febrer.


A la reunió de llar d'infants vam gaudir de la sessió que ens va oferir la psicòloga Cristina Luna, sobre la importància del joc.\nEl joc és una activitat molt lligada a la vida de les persones, siguin nens o adults. A tots ens agrada jugar, però aquesta activitat ha d'agafar especialment rellevància a l'etapa d'infantil i sobretot de 0 – 3.\nLa importància del joc és múltiple. Cobreix un ventall molt ampli i complet del nen: gaudeix perquè és una estona divertida, li permet aprendre i créixer, afavoreix la motricitat (gruixuda i prima), estimula el llenguatge, afavoreix les relacions socials, enforteix el vincle afectiu. En definitiva és la millor metodologia perquè els nostres infants desenvolupin i creixin en els aspectes cognitius, socials, emocionals i de valors.\nHi ha diferents moments del joc, en funció de l’edat , l'etapa evolutiva i la maduresa:\n- Joc amb el propi cos (picar de mans,..)\n- Joc sensorial-motriu: xupar, omplir, buidar, rodar, ficar, treure,\nTot aprenentatge provoca satisfacció. El joc, com eina d’aprenentatge també compleix aquest requisit. A més a més de generar satisfacció, convida al descobriment, a la exploració, a la imitació, permet la imaginació, la creació, permet una organització específica i es centra en un temps i un espai concrets.\nPodem trobar tipus de jocs i joguines per desenvolupar: la destresa, la naturalesa constructiva i creadora, la representació, la imitació, les habilitats socials, la sensibilitat artística, despertar l’interès científic i mecànic, joguines d’elaboració domèstica i hi podem incloure també els contes.\nPerò el més important no són les joguines sinó el joc; el compartir activitats, i moments amb els nostres nens/es en els que tots ens divertim. Cada moment es converteix en una oportunitat per gaudir de la companyia i de l'estona, enfortint el vincle i establint les bases de la comunicació i afavorir el creixement.


SEGUNDAMANO 4927 Piso con patio Barcelona. Compra venta alquiler Piso con patio Barcelona - Pagina 64 cargando...\nanuncios de Piso con patio en Barcelona\nanuncios clasificados de Piso con patio en Barcelona. Las mejores ofertas para comprar y alquilar Piso con patio en Barcelona solo en segundamano.es\nPiso en Badalona, Badalona 312.500€\nPiso en calle Jaume Salvador 169.000€\nPiso en calle Batet, 7 500€\nLoft en Barcelona, Zona de - Barcelona Capital, 400.000€\nPiso en calle Trav. de les Corts 180.000€\nPiso en calle Mil�n, 44 127.890€\nApartamento en Centro, Vilafranca del Pened�s 350€\nPiso en calle Sant Pau 170.000€\nPiso en Nucleo Urbano, Vilanova del Vall�s 192.324€\nPiso en calle Muntaner 313.000€\nPiso en Cerdanyola, Matar� 60.000€\nPiso en avenida Portal de L�angel, 20 1.050.000€\nPiso en calle Industria 1.200€\nPiso en calle C�rsega 1.000€\nPiso en Tur� Parc, Barcelona Capital 900.000€\nPiso en Cirera, Matar� 650€\nInmueble en calle Josep Llimona 315.000€\nPiso en calle Concilio de Trento, 48 270.000€\nPiso en calle Tossa de Mar, 16 560€\nPiso en calle Vilanova, 46 3 hab.\nPiso en calle Eduard Marquina, 29 230.000€\nPiso en calle N�pols, 277 180.000€\nPiso en calle Santa Maria, 32 730€\nPiso en Can Palet, Terrassa 76.000€\nPiso en calle Arago 220.000€\nPiso en calle Corsega 790€\nPiso en passatge de les Del�cie 145.000€\nPiso en calle Pobla de Lillet, 16 298.000€\nPiso en Plaza Catalunya, Prat de Llobregat (el) 159.000€\nPiso en Can Petit, Terrassa 121.000€\nPiso en calle Sant Antoni Maria Claret, 98 195.000€\nD�plex en Centre, Santpedor 195.000€\nPiso en calle Napols 189.000€\nPiso en avinguda de Sarria 420.000€\nPiso en paseo Sant Gervasi 159.000€\nPiso en calle Sardenya, 416 145.000€\nPiso en calle Josep Miquel Quintana 650€\nPiso en Palillo, Sant Joan de Vilatorrada 325€\nPiso en avenida Via Augusta 196.000€\nD�plex en calle Proven�a 588.000€\nPiso en avenida Gran Via Carles Iii 300.000€\nInmueble en calle Prat de la Riba, 15 obra nueva\nPiso en calle Frederic Soler Pitarra 150.000€\nprimera página << p�g. anterior 63


La sisena edició de la campanya Olotx2 tanca fregant la plena ocupació - Diari de Girona\nEstabliments hotelers i restaurants que han participat en la campanya han tingut una afluència que ha cobert del 95% al 100% de les places\nddg 26.02.2018 | 10:09\nL´espectacle musical de l´Olotx2 «Viatjazz a Nova Orleans», a la plaça Major d´Olot. ajuntament d'olot\nOlot ha fet ple durant tot el cap de setmana. La campanya Olotx2, que enguany ha celebrat la seva sisena edició, ha omplert durant tres dies la ciutat d'un bon grapat d'activitats culturals i d'oci. L'espectacle Viatjazz a Nova Orleans d'ahir al migdia a la plaça Major va ser l'últim acte organitzat, però els visitants van poder trobar un bon grapat d'establiments oberts durant el matí.\nLes ofertes de 2x1 de diversos hotels i restaurants de la comarca, que són potser l'atracció principal de la fira, han rondat la plena ocupació, segons va avançar ahir el regidor de promoció econòmica d'Olot, Estanis Vayreda, a l'espera que el consistori tingui les dades concretes. Fins a 185 establiments s'hi han adherit, una xifra que es manté als nivells d'edicions passades, amb algun canvi degut a algun tancament però també amb nous comerços que s'hi han afegit. Com a novetat d'enguany, els restaurants van avançar l'horari d'obertura de la tarda per tal de poder fer dos torns.\n«Les primeres dades recollides indiquen que aquesta sisena edició ha anat millor que la passada. Comerciants i hotelers em fan arribar que han treballat molt, sobretot el dissabte», va indicar Vayreda, tot destacant l'èxit d'assistència a les actuacions musicals així com també de les rutes guiades i les visites gratuïtes a diversos museus que han obert expressament per a l'ocasió.\nEls actes van iniciar-se divendres amb un espectacle d'inauguració de Pep Plaza que va omplir el Teatre Principal. Dissabte va haver-hi actuacions musicals a diversos carrers de la ciutat, essent el més destacat el de Carlos Gramaje (Dagoll Dagom).\nSegons Vayreda, aquestes activitats, a les quals s'hi han de sumar passejades en burro i visites als volcans de la Garrotxa, tot i ser complementàries, agraden molt al visitant. «Ja podem dir que la campanya d'Olotx2 s'ha consolidat com a oferta turística de la comarca», va assegurar el regidor, i va afegir que «el públic no només ve atret pels descomptes, sinó que la gent aprofita l'Olotx2 com una excusa per visitar la ciutat i també la Garrotxa».\nPel que fa al futur d'Olotx2, Vayreda va precisar que el consistori té la voluntat de seguir col·laborant amb els comerços, hotelers i Turisme Garrotxa per tal de seguir celebrant-ne noves edicions i millorar any rere any.


L'exèrcit espanyol desafia el sobiranisme ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dissabte, 2 de juliol de 2022 03:31 h\nPolítica Última actualització Divendres, 17 de febrer de 2017 17:00 h\nL'exèrcit espanyol desafia el sobiranisme\nEls militars no anul·laran les maniobres entre Girona i Celrà perquè són "pràctiques habituals" que fan a molts municipis\nPrimera guerra entre l'independentisme i l'exèrcit espanyol a escala local. Els militars han desafiat a una unió d'entitats sobiranistes i partits que es neguen que l'exèrcit de terra faci maniobres i pràctiques en uns territoris entre Girona i Celrà. El president de la Diputació insta els soldats a entrenar-se en aquells municipis on no hagin aprovat mocions contra la seva presència i els militars fan cas omís.\nMilitars passant, armats, pel costat d'una casa a Canet d'Adri (arxiu) © CUP\n© El gerió\nEl PDeCAT, ERC, la CUP, Avancem, MES, Demòcrates, Òmnium i l'ANC, entre d'altres col·lectius, preparen mobilitzacions contra les maniobres que asseguren que l'Exèrcit té previst realitzar aquest dilluns a Girona i al municipi de Celrà: "les maniobres són una provocació del Ministeri de Defensa i atempten directament contra els valors de la pau, així com contra l'autonomia local dels municipis de Girona i Celrà" argumenten.\nPer protestar contra la presència dels militars, han convocat una "marxa popular" que sortirà el dilluns a les 8 hores de la Plaça Sant Feliu de Girona i anirà fins al Castell de Sant Miquel, on es trobarà amb una altra columna de la marxa que haurà sortit de Celrà. A més, les mateixes organitzacions també han cridat a participar en la concentració que hi haurà el mateix dilluns a les 19 hores davant l'Ajuntament de Celrà.\nActitud desafiant de l'exèrcit\nL'Exèrcit ha anunciat que no anul·larà les maniobres previstes entre Girona i Celrà, on fins a 80 soldats faran marxa per les Gavarres, perquè són "pràctiques habituals" que fan a molts altres municipis. Les forces armades han detallat que en aquestes "marxes d'enduriment" no s'hi inclou disparar o fer servir foc d'artilleria, sinó que els soldats s'exerciten recorrent llargues distàncies. Defensa sosté que no preveu anul·lar ni aquesta ni cap altra de les marxes militars previstes als municipis de la demarcació. Apart de la dia del dia 20 a les Gavarres, la propera de la qual se'n té constància serà el 28 a Llançà.\nLa diputació i el govern, també en contra\nEn paral·lel, aquest divendres hi ha hagut més veus que s'han sumat contra les pràctiques militars. L'una, la del president de la Diputació i alcalde de Llançà, Pere Vila, que ha instat els soldats a entrenar-se en aquells municipis on no s'hagin aprovat mocions en contra de la seva presència. "Em sembla que és de sentit comú", ha dit. L'altra, la del conseller d'Interior, Jordi Jané, que tot i precisar que marxes militars com aquestes es fan "amb regularitat" a la demarcació, s'ha posat al costat de la demanda dels ajuntaments. "També és cert que, en aquest cas concret, tot fa pensar que es busca un itinerari diferent", ha dit.\n20 de febrer de 2017, 12.51 h\n#4 SEAT? et recordo que abans que el teu ídol baixet feixista exísitis ja teniem experiència en el sector del motor, et sona Hispano Suissa? era la resposta en versió catalana de Rolls Royce fins i tot per el que vaig llegir tenien millors frens que el mateix Rolls, tant que els de Rolls Royce els hi van copiar els frens. I parlem de Pegasso la versió catalana d'Aston Martin, aixís que no vinguis a donar lliçons.\nEls pantans? si una bona iniciativa, però no sorgida per Franco, tu creu... Llegir més\n18 de febrer de 2017, 10.26 h\nL'exèrcit espanyol està per de munt la llei?\nA Madrit no es cansen de repetir aquesta cançó de la llei i ês passenel dia incomplint-la.\nNi saviesa, ni moderació, ni valentia, ni justicie. Cap de les quatre columnes de la democràcia de Plató a República.\nEspanya és una dictadura faixista.\n18 de febrer de 2017, 10.25 h\nCAL CONTRARESTAR-HO, L'OCUPACIÓ MILITAR, AMB CAPITANIES GENERALS DEMOSTREN L'OCUPACIÓ DE SEGLES A FOC I MATA-DEGOLLA. ARA VEUEN PERDRE'S LA COLÒNIA ON MÉS SUC EN TREUEN PER SATISFER LA SEVA AVIDESA I BÀRBARA COBDÍCIA. EL TÒPIC DE CATALANOFÒBIA DE LA "PELA ÉS LA PELA", ON ELLS N'HAN FET DE LA POLÍTICA L'ACONSEGUIR BOTINS DARRERA BOTÍ PERPETUAMENT.\n18 de febrer de 2017, 10.01 h\nTal com diu el company del #5, jo soc un dels que et petaran les dents.\nEts españññol, perque no pots ser res mes.\nFins i tot els portuguessos, tenen mes classe i dignitat, que tu\nEts un pobre ignorant,un feixista que no tens ni a on caure mort.\n18 de febrer de 2017, 08.26 h\nORGULLOSA SU BANDERA\n( ni ells s'ho creuen, el que diu aquest "isno" franquista )\nJo els proposo substituir-lo per això altra, pla més REAL:\n17 de febrer de 2017, 22.45 h\n17 de febrer de 2017, 21.49 h\nBejota, ja pots posar tots el Nota Bene que vulguis, que no deixaràs de ser un perfecte CRETÍ ESTÚPID MENTIDER, ANALFABET I PEDANT,\nNo ens vinguis amb FANTASIES FEIXISTES inventades a posteriori per intentar demostrar que Franco v\nLa SEAT es va posar a Catalunya perquè era l'únic lloc de l'estat on hi havia mà d'obra qualificada i industries auxiliars capaces de subministrar els productes necessaris.\nEls pantans, ELS VAREM PAGAR AMB ELS NOSTRES IMPOSTOS, IMPOSTOS AMB ELS... Llegir més\n17 de febrer de 2017, 19.58 h\nN.B.1ER. FRANCO PORTÁ " LA SEAT" (LÓPEZ RODÓ) AMB CARACTER PROTECCIONISTE PERQUE EL TRACTE ERA LA VENDA DE 500 UNINATS PER UN DE LA COMPETENCIA,I 20.000 LLOC DE TREBALL DIRECTE..\n2on.-OBLIGAR TOTES LES CAIXES D'ESTALVIS A INVERTIR EL 15% DELS SEUS ESTALVIS A CATALUNYA.\n3é.- QUAN LES RIADES A TERRASSA I SABADELL , OBLICÁ LA BANCA A RECONSTRUIR-LES AMB MAQUINARIA NOVA I PAGER A LLARC TERMINI.\n4rt.- ELS PANTANS PER A GARANTIR L'AIGUA A ZONA INDUSTRIAL.\n17 de febrer de 2017, 18.08 h\nHi ha mots pobles deshabitats on podrien fer pràctiques perfectament -inclùs a Catalunya, si tanta necessitat en tenen-, però a Girona, què hi han de fer que no sigui provocar?


Fitxa del creditor - Seu electrònica de l'Ajuntament de Palafrugell\nAquesta fitxa és d'obligat compliment per tal d'efectuar el pagament, per transferència bancària, als creditors de l'Ajuntament.\nQualsevol creditor de l'Ajuntament, ja sigui una persona física o jurídica.\nCal presentar el model de sol·licitud. En el cas de persones jurídiques, cal indicar les dades del representant.\ndimarts, 24 setembre 2019 14:00


VI Jornades de debat · Biblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus\nSotelo, Ignacio Llobera, Josep R. (Josep Ramon), 1939- Aguilera de Prat, C. R. Vernet i Llobet, Jaume Carod-Rovira, Josep-Lluís, 1952- Oranich, Magda Casals i Couturier, Muriel Villatoro, Vicenç, 1957- Torrents, Ricard Marí, Isidor, 1949- Castells, Antoni (Castells Oliveres) Puig Salellas, Josep M. (Josep Maria), 1924-2007 Hernández, Lluís, 1936- Ribes i Marí, Enric, 1955- Jornades de comunicació a Reus (8es : 2010)\nVI Jornades de debat Els Canvis a Europa i la crisis dels models clàssics. El Futur de les etno-nacions dins d'una Europa Unida Plurinacionalitat, autodeterminació, sobirania, federalisme, independència, qui és què? Fórmules possibles d'institucionalització de l'exercici de la sobiran Un Horitzó estatal per als catalans a finals del segle XX Les Limitacions del model de partit: unes reflexions Integració econòmica i sobirania política Els Costos en el sector públic: finançament, corresponsabilització, solidaritat La Convivència i el clima social La Universitat catalana davant el neocentralisme de la universitat espanyola La Política autonòmica porta a la sobirania Els Camins jurídics de l'exercici del dret a l'autodeterminació La Recepció i el suport social a l'autodeterminació als P.P.C.C. Les Illes i el camí cap a la sobirania Sisenes Jornades de debat\n630 min. (en 7 arxius)\n590 MB (en 7 arxius)\nCONPC(1996-XX-XX).mp3 CONPC(1996-XX-XX).mp3 CONPC(1996-XX-XX).mp3 CONPC(1996-XX-XX).mp3 CONPC(1996-XX-XX).mp3 CONPC(1996-XX-XX).mp3 CONPC(1996-XX-XX).mp3\nSotelo, Ignacio et al., “VI Jornades de debat,” Biblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus, consulta 27 gener de 2020, https://bd.centrelectura.cat/items/show/3501.


Atrapa-sons. Corda fregada i corda polsada | Curriki\nL'espai "Atrapa-sons" explica com es classifiquen els instruments de corda, repassa la història del violí i inclou interpretacions de música de Stravinski i de Rimski-Kórsakov. Corda fregada i corda polsada La melodia és una successió de notes, és a dir, allò que es pot taral·lejar o cantar... En canvi, l'harmonia són unes quantes notes alhora. Si es toquen tres o més notes juntes es fa un acord. Si es descompon l'acord nota per nota s'obté un arpegi. La funció principal dels acords és acompanyar la melodia, i n'hi ha una varietat gairebé infinita. La flauta, el saxo o el clarinet són instruments melòdics perquè, per més de pressa que es toquin, amb aquests instruments no es poden fer sonar diverses notes alhora. Instruments com el piano, la guitarra i en general els de corda sí que poden fer acords. D'instruments de corda n'hi ha de molts tipus i, segons la manera com es facin sonar les cordes, s'agrupen en tres grans grups: de corda percudida, de corda fregada i de corda polsada. El piano és un instrument de corda percudida perquè, quan es toquen les tecles, el que es fa és impulsar uns martellets que piquen les cordes. La cítara és un altre instrument del mateix grup, ja que es toca picant directament les cordes amb unes baquetes. Amb els instruments de corda fregada s'aconsegueix el so fregant-ne les cordes amb un arquet de pèl de cavall. És la manera més habitual de tocar instruments com el violí o el violoncel, i un bon sistema per aconseguir sons llargs i lents. En canvi, amb la tècnica de corda polsada el so s'aconsegueix polsant les cordes amb els dits, tal com es fa amb la guitarra espanyola i l'arpa, o amb una pua, que és com s'acostuma a tocar la guitarra elèctrica. Com més curta sigui una corda, més de pressa vibrarà i, per tant, sonarà més aguda. Com més llarga, més lentament vibrarà i el so serà més greu.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/36685,work-cmr-id:36685,MERLI:merli/3136,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE


Ja s’han aprovat les bases per a sol·licitar una barraca durant la Festa Jove 2012 | Ajuntament Pineda de Mar\nJa s’han aprovat les bases per a sol·licitar una barraca durant la Festa Jove 2012 Ja s’han aprovat les bases per a sol·licitar una barraca durant la Festa Jove 2012 4 de Juliol de 2012\nEl període per presentar les sol·licituds romandrà obert durant una setmana a partir d’avui Des de la Regidoria de Joventut s’han aprovat les bases reguladores per a l’atorgament de llicències per a l’ocupació temporal del domini públic mitjançant la instal·lació d’estructures desmuntables amb motiu de la celebració de la Festa Jove 2012. Les bases es poden consultar i descarregar a través del web de l'Ajuntament de Pineda de Mar.\nLa Festa Jove de Pineda de Mar es celebrarà durant els dies 24, 25 i 26 d’agost i les entitats que vulguin sol•licitar una barraca ja poden fer-ho. Les sol·icituds i la documentació per prendre part en la convocatòria es podran presentar en el Registre General de l’Ajuntament de Pineda de Mar (Plaça de Catalunya, 1).\nEl període de recepció de sol·licituds s’allargarà durant una setmana a partir d’avui. La fitxa d’inscripció que l’Ajuntament de Pineda de Mar posa a disposició de tots els interessats es pot sol•licitar al Punt d’Informació Juvenil (Plaça de Catalunya, 3) o bé es pot descarregar directament del web de l’Ajuntament de Pineda de Mar Fitxers adjunts:DocumentMidabases_2012_-_ajuntament.pdf523.67 KBfitxa_de_participacio_2012_-_ajuntament.pdf233.16 KB Tornar | Més notícies Compartir Ajuntament de Pineda de Mar


Ajuntament de Benicarló: La Policia Local identifica 20 persones i instrueix 6 denúncies per tinença de drogues\nLa Policia Local identifica 20 persones i instrueix 6 denúncies per tinença de drogues\nAquest cap de setmana, la Policia Local de Benicarló ha continuat amb l'operatiu especial fixe per a vigilar les zones on habitualment es reuneixen els joves durant les nits, especialment en places i parcs de la ciutat.\nConcretament, a través de la unitat canina s'han realitzat tasques de vigilància i prevenció del consum de drogues, estupefaents i substàncies il·lícites. Com a conseqüència de l'operació, s'han realitzat 6 denúncies administratives per tinença de drogues.\nParal·lelament, el control de places i carrers per tal d'evitar la concentració de persones a la via pública i controlar el compliment de les mesures d'higiene i seguretat ha donat com a resultat la identificació de 20 persones, algunes d'elles per baralles a la plaça de la Constitució i altres per realització de grafitis al carrer dels Vinaters. En el cas de la baralla s'han intruït diligències de prevenció, mentre que en el cas dels grafitis s'ha iniciat una proposta de sanció.\nEl regidor de Policia i Governació, Ilde Añó, ha destacat «l'excel·lent treball que està duent a terme la Policia Local per a evitar rebrots de covid19 amb dispositius especials en les places i parcs de Benicarló, amb especial atenció en el control d'aglomeracions i botellons».


Els 3 xampús de marques blanques venudes a Espanya més ben valorats\nMercadona, Dia i Aldi són els supermercats on els clients que busquen aquests productes queden més contents\ndilluns, 5 de març 2018 - 17:36h | Actualitzat a 05/03/2018 17:39h\nEls 3 xampús de marques blanques millor valorats que pots trobar a Espanya | Cedida\nLa cura dels cabells és una de les preocupacions i prioritats de la majoria de la població de l’Estat espanyol i d’una gran part del món. La gent sovint s’interessa molt pels productes que ajuden a mantenir els cabells saludables, resistents, brillants i sedosos, sempre intentant trobar el més adequat en cada cas. En general —i sempre segons el tipus de cuir cabellut i de cabells— els experts aconsellen rentar-se el cap cada 2 o 3 dies.\nA més, els productes de neteja capil·lar solen variar i especialitzar-se segons la mena de cabells que tinguem: arrissats, llisos, secs, castigats, tenyits, amb caspa, amb volum, greixosos... Ara bé, en qualsevol dels casos els consumidors sempre intenten trobar els productes amb una relació qualitat-preu més bona. En relació amb això, et presentem una llista amb diversos xampús de marques blanques que pots trobar als supermercats del país i que els consumidors han valorat molt positivament:\nXampú Mildeen, comercialitzat a l’Aldi\nXampú Mildeen, venut a l’Aldi | Cedida\nA la cadena alemanya de supermercats Aldi hi comercialitzen una gamma de productes per a la cura dels cabells que porta el nom de Mildeen i que compta amb un dels xampús més recomanats entre els clients, principalment gràcies a la seva bona relació qualitat-preu. Un dels més populars és el que té vitamina B5 per les seves grans qualitats a l’hora de fer brillar els cabells, d’hidratar-los i de desencrespar-los. Els deixa tan bé que molts usuaris afirmen que després no els cal condicionador, i només per 1,70 euros!\nXampú Stylius, venut al Mercadona | Cedida\nMercadona comercialitza la popular gamma d’articles per a la cura dels cabells de Deliplus, que du el nom de Stylius. Gaudeixen d’una qualitat molt remarcable i d’exclusivitat: una empresa es dedica a produir de manera exclusiva aquests articles per al gegant valencià. El xampú més popular i ben valorat entre els consumidors és el de Reparació Total per a cabells secs o danyats que, amb un envàs de color mostassa molt fàcil d’identificar, té un seductor preu d'1,40 euros.\nXampú Schlecker, comercialitzat al Dia\nXampú Schlecker, venut al Dia | Cedida\nEls consumidors també valoren molt bé els diversos articles de Schlecker, que es venen a les botigues Clarel i als diferents supermercats Dia. En general estan molt satisfets amb tots els productes comercialitzats, i els xampús no en són una excepció. En destaca principalment el fet de no tenir components tòxics i de gaudir d’un preu extremadament raonable: es poden adquirir per un cost que ronda els 1,70 euros.\nArticle relacionat: Aquests són els ingredients que has d'afegir al teu xampú per evitar perdre cabell


Poliesportiu Municipal A1\n1997 [remove] 3\nHeu cercat Any 2002 Eliminar la restriccióAny: 2002 Any 1999 Eliminar la restriccióAny: 1999 Gènere Teatre de text Eliminar la restriccióGènere: Teatre de text Periode 1997 Eliminar la restriccióPeriode: 1997\n1. Brams o la Kumèdia dels herrors [Teatre de text]\n2. Les llegendes del cavaller d'Espinzella [Teatre de text]\n3. Me sale de mi cabecita [Teatre de text]


Cooperació internacional - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2Teories del desenvolupament\nCommuta la subsecció Teories del desenvolupament\n2.1Teories de la modernització\n2.2Teories de la dependència\n2.3Teoria del sistema-món\n2.4Els Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni\n3Àrees de la cooperació\nCommuta la subsecció Àrees de la cooperació\n3.1Desigualtat econòmica internacional\nCommuta la subsecció Indicadors\n4.1Com mesurar el desenvolupament\nLes desastroses conseqüències del pas del Tifó Haiyan per Filipines van mobilitzar notables fluxos d'ajuda internacional en pocs mesos\nLa cooperació internacional és un concepte ampli, que en general fa referència a la desigual relació entre el desenvolupament econòmic de diferents àrees del món, i als fluxos d'ajuda, oficial o no governamental, entre aquestes mateixes regions per pal·liar la pobresa i la desigualtat existents. Es relaciona a conceptes com països desenvolupats i països en vies de desenvolupament, entroncant amb la divisió postcolonial del món pròpia dels anys 50.\nEn l'àmbit acadèmic, el terme sovint s'ha relacionat al desenvolupament econòmic com a tal, encara que en els darrers anys s'ha inserit en una perspectiva més ampla de desenvolupament humà i el creixement sostenible. En aquest sentit, la cooperació procura el desenvolupament no només sobre la base de l'Ajuda Exterior, sinó a diferents aspectes de la governança democràtica, l'atenció sanitària, l'educació, la reducció de la pobresa, la igualtat de gènere i els drets humans.\nEls projectes de desenvolupament internacional poden basar-se en un cas concret, desenvolupat per una ONG amb l'objectiu de combatre una situació concreta de subdesenvolupament, en intentar pal·liar els efectes d'una situació d'emergència, com pot ser una epidèmia, una situació de fam o l'efecte d'un desastre natural, o en dur a terme una acció transformadora de fons, que intenti revertir aspectes socials i polítics d'una societat. En els últims anys, aquests projectes s'han basat en l'empoderament de les dones, en la construcció d'economies locals i en l'atenció del medi ambient.\nEncara que les disciplines de les relacions internacionals i el comerç internacional fa segles que existeixen com a tal, les teories del desenvolupament no tenen ni un segle d'història. Abans de la Segona Guerra Mundial, i que s'utilitzés amb normalitat els termes de cooperació o desenvolupament pròpiament dits, s'acostumava a fer servir diferents aproximacions teòriques per descriure la idea preexistent; a saber; la ideologia política i econòmica liberal de lliure mercat, la crítica marxista a la classe i l'imperialisme i la lluita anticolonial\nLa segona meitat del segle XX però, ha estat anomenada l'era del desenvolupament, majoritàriament pels següents aspectes:\nLa necessitat de reconstruir l'economia mundial després de la Segona Guerra Mundial.\nL'evolució del colonialisme i les independències en un entorn de globalització i establiment de polítiques de lliure comerç entre els recentment categoritzats com a països desenvolupats i en vies de desenvolupament.\nEl principi de la Guerra Freda i la necessitat dels Estats Units de mantenir el recentment independitzat Tercer Món fora de l'òrbita soviètica.\nEl desenvolupament internacional en el seu principi doncs, es refereix a les colònies que successivament van anar guanyant la seva independència i que van experimentar dificultats per trencar no només amb els condicionaments propis de l'antiga economia colonial, sinó amb la mateixa fragilitat social i política de les seves noves fronteres. La governança d'aquests nous països independents havia de construir-se de manera que es garantís la llibertat, el desenvolupament i la seguretat.\nEn aquella època els Estats Units ja havien pres un rol central en la creació d'un nou ordre mundial, amb la promoció d'un Banc Internacional per a la Reconstrucció i el Desenvolupament (gènesi del Banc Mundial), el Fons Monetari Internacional, establerts el 1944, i de les Nacions Unides a 1945.\nEl Pla Marshall representa un altre pas important cap a la promoció de l'ajuda internacional; en aquest cas, via ajuda financera per a la reconstrucció d'Europa. La nova superpotència fixava una agenda centrada en el desenvolupament internacional que combinava objectius humanitaris amb la creació d'un bloc social i polític aliat. Aquest va ser un canvi necessari, en el si del món occidental, pels greus efectes de la guerra sobre l'economia europea, i el gradual col·lapse del poder imperial de les antigues metròpolis sobre les seves colònies; que ara començaven el procés d'emancipació.\nA finals dels anys seixanta emergeix la Teoria de la dependència, que analitza la relació de dependència entre el món occidental i el Tercer Món. Als anys 70 i 80 el Banc Mundial i l'FMI adopten posicions neoliberals, amb posicionaments a favor d'ajustos estructurals en les economies de la perifèria (en especial Llatinoamèrica), que tindran greus efectes pel desenvolupament de molts entorns, amb pujades dràstiques de l'atur, la pobresa i la desprotecció social. Paral·lelament emergeixen aproximacions alternatives de desobediència civil. Des del sistema de Nacions Unides també es dona una resposta, amb la creació d'un bloc d'economies del tercer món que promocionarà polítiques a favor de la redistribució. La institució que liderarà aquest moviment serà l'Organització Internacional del Treball i UNICEF.\nEls anys noranta, profundament influenciats per la fi del bloc soviètic i el rellançament de la globalització, coincideixen amb un interval acadèmic on es parla de postdesenvolupament. Amb la fi de la Guerra Freda el capitalisme esdevé el model dominant d'organització social. Tot i les xifres esperançadores de Nacions Unides sobre l'estat del món, grans parts de la població mundial encara viuen en la pobresa, hi ha governs enormement endeutats i s'està intuint un amenaçant impacte de la producció econòmica sobre el medi ambient. És per això que la retòrica del desenvolupament ara se centra en la pobresa, estructurada d'acord amb els Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni promoguts per Nacions Unides, i l'aproximació del Desenvolupament Humà, que inclou temes tant econòmics, polítics com mediambientals.\nTeories del desenvolupament[modifica]\nS'han donat nombroses teories sobre el desenvolupament de les societats: models per explicar els processos d'industrialització, de construcció del benestar o de desenvolupament agrícola; però el que aquí és especialment descriptiu són les teories del desenvolupament mundial, i en aquest sentit les diferents aproximacions que no es fixen tant en l'anàlisi de la desigualtat a escala mundial com en els mecanismes a l'abast per a revertir-la:\nTeories de la modernització[modifica]\nArticle principal: Teoria de la modernització\nDiferents teories s'han centrat a explicar els diferents aspectes de la transició d'una societat de la seva època tradicional a la moderna, centrant-se en els diferents aspectes econòmics, culturals, tecnològics i polítics necessaris i suficients per desenvolupar el procés. Relacionat a aquesta tendència hi ha la perspectiva d'història mundial, de la gran divergència entre Europa i Àsia o de l'aproximació al Pròxim Orient vuitcentista des d'Europa, entre d'altres.\nTeories de la dependència[modifica]\nArticle principal: Teoria de la dependència\nLa teoria de la dependència és una noció pròpia del moment postcolonial, que concep l'economia mundial des d'una perspectiva centre-perifèria, on els recursos de la perifèria es venen al centre industrialitzat a baix cost. Aquesta és una relació de dependència, ja que les economies perifèriques s'especialitzen en un tipus de producció, com pot ser el cafè o el cotó, pel que experimenten importants fluctuacions econòmiques en relació al preu del mateix producte del qual en depenen. La teoria defensa que aquest model empobreix els països pobres i enriqueix els rics, de la manera que aquestes mateixes nacions pertanyen a un sistema món que els és o molt beneficiós o molt perjudicial. Contra el progrés unilateral de les societats que promulga la teoria de la modernitat, la teoria de la dependència defensa la desigualtat inherent en les relacions econòmiques que es desenvolupen en el sistema món, i en la necessitat de construir una nova dinàmica a partir d'una major justicia en els intercanvis, i en una industrialització de les perifèries.\nLa Divisió Internacional del Treball en funció de les unitats d'anàlisi: economia central (en blau i en anglès, core), semiperifèrica (en lila i en anglès, semiperiphery) i perifèrica (en vermell i en anglès, periphery)\nTeoria del sistema-món[modifica]\nArticle principal: Teoria del sistema-món\nLa teoria del sistema-món és una aproximació multidisciplinària a la història mundial i el canvi social, que defensa que són els sistemes-món (prèvies a la globalització) i no els Estats Nació les unitats d'anàlisi social bàsiques. És a partir d'aquesta noció que s'avancen teories com la divisió del treball a nivell internacional, l'aportació més valorada de la teoria a les ciències socials: el món es dividix entre països nuclears, semiperifèrics i perifèrics, que desenvolupen funcions diferenciades segons el seu nivell d'especialització, ús del capital, desenvolupament tecnològic i producció industrial o de matèries primeres.\nEls Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni[modifica]\nPromoguts el 2000 per les Nacions Unides, els Objectius del Mil·lenni inclouen 8 objectius concrets que serveixen com a fulls de ruta per erradicar diferents aspectes relacionats a la pobresa i el baix nivell de desenvolupament, a complir en 15 o 20 anys vista. Són la primera estratègia holística llançada per la institució per donar resposta a les necessitats integrals del Tercer Món, així com la primera a incloure un sistema d'indicadors per mesurar-ne l'impacte i compliment.\nDonat que aquests objectius tenen uns objectius pensats globalment i a ser assolits en el mateix nivell, són independents (encara que tampoc no relacionats) als Estats; els objectius impliquen que cada Estat té un conjunt d'obligacions cap a la comunitat internacional, en especial per aquells que ja han sobrepassat els objectius o estàndards de desenvolupament (els països rics) cap a aquells que encara no els han complert. Són considerats una extensió dels Drets Humans.\nEls objectius en concret són:\nErradicar la pobresa extrema i la fam al món\nEstendre l'educació primària universal\nPromoure la igualtat de gènere i l'empoderament de les dones\nAmpliar la salut maternal\nCombatre el VIH/SIDA\nGarantir la sostenibilitat del planeta\nDesenvolupar una millor comunitat global per al desenvolupament\nÀrees de la cooperació[modifica]\nDesigualtat econòmica internacional[modifica]\nEl nivell de desigualtat econòmica internacional fa referència a l'impacte de la globalització i les relacions econòmiques mundials recents sobre diverses economies del món. La conceptualització més generalitzada d'aquest aspecte és la Divisió Nord Sud del món. Diferents organitzacions no governamentals com Oxfam, així com notables programes de les Nacions Unides, s'han marcat l'objectiu de reduir la pobresa de diferents economies del sud, encoratjant la cooperació, les transferències financeres directes, el comerç just i la construcció de xarxes econòmiques alternatives al gran comerç internacional. També, assistència judicial recíproca entre els estats part respecte d'investigacions, processos i actuacions judicials relacionats amb els delictes de corrupció, segons la Convenció de les Nacions Unides contra la Corrupció.\nLa reducció de la pobresa i els projectes de desenvolupament sovint ubiquen en la seva centralitat programàtica la dignitat. I és que aquest mateix terme ocupa un lloc central en la Declaració Universal dels Drets Humans, on determina que "tots els éssers humans han nascut lliures i iguals en drets i dignitat".\nLa inclusió de la dona en la vida civil, laboral i política és una eina indispensable per promoure el canvi social en qualsevol societat.\nEl concepte de participació se centra en la consolidació del receptor individual o col·lectiu de l'ajuda, com a membre actiu del mateix procés, pel que se l'involucra en la planificació i execució dels mateixos programes. És important doncs serveix per empoderar els col·lectius que es pretén ajudar, trencat amb xarxes d'intermediaris i entenent el fons dels problemes. En una segona fase, l'empoderament permet trencar amb la naturalesa caritativa de l'acció, doncs es trenca amb la cultura de la dependència quan el mateix receptor influeix i maneja el flux amb probada eficàcia\nPer adequat es fa referència tant a l'adequat tracte amb l'entorn receptor de l'ajuda (i els seus aspectes culturals, econòmics i socials), com en l'ús i disseny de l'acció (orientada als criteris d'empoderament, independència i desenvolupament integral).\nUna aproximació sostenible es preocupa per la persistència del programa d'ajuda no només en el curt termini però també a la llarga, combinant una aproximació econòmica amb diferents aspectes socials i mediambientals. La sostenibilitat es basa a dissenyar els programes de forma que el que es produeixi no es basi en recursos finits o perjudicials per a l'entorn i aprofitant les possibilitats de cada localització. Quelcom sostenible no utilitzarà més recursos naturals dels que l'entorn pot proveir; més recursos financers dels que la comunitat local i els mercats poden garantir; i tindrà el suport necessari de la comunitat i del govern per desenvolupar-se indefinidament.\nCom mesurar el desenvolupament[modifica]\nJutjar com de desenvolupat és un estat és enormement subjectiu, i això dona peu normalment a controvèrsies. Per a mesurar-ho, es preveuen nombrosos índexs, com per exemple:\nEl Producte interior brut, que mesura la riquesa generada per un país en un període d'un any\nLa taxa d'Alfabetització\nL'Esperança de vida, que és la mitjana d'anys que a un nadó se li esperen de vida en funció de la mitjana d'edat de les defuncions d'un país\nL'Índex de desenvolupament humà, que combina diferents índexs de desenvolupament, i que és el més comú per mesurar el nivell de desenvolupament\nEl Coeficient Gini, que estableix una ràtio entre els més rics i pobres d'una societat, pel que visibilitza les desigualtats\nL'Índex de Seguretat Humana\nL'ingrés per capita\nLes taxes de supervivència en el part\nEl nombre d'infectats per VIH\nEl nombre de metges o professors per persona\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cooperació_internacional&oldid=28857069»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 des 2021 a les 11:56.


xai | diccionari.cat\nPartició sil·làbica: xai\nEtimologia: mot modern d’origen expressiu per a cridar l’animal 1a font: 1803, DEst.\nCarn de xai. Xai al forn.\nfiguradament Home dòcil com solen ésser els anyells.


Merk Alle Audi BMW Ferrari Ford Jaguar Land Rover Mazda Mercedes-Benz MINI Peugeot Porsche Volkswagen\nAudi A5 3.0 Quattro DPF S tronic. S-LINE. EURO 5\nPeugeot RCZ 1.6 THP Raidillon FULL FULL\n73.200 km 7/2013 115 kW (156 PK)\n105.000 km 1/2011 85 kW (116 PK)\nJaguar XF 3.0 . 1 EIG. 74000KM.\n92.500 km 10/2009 150 kW (204 PK)\nMINI One Countryman 1.6i. 20400KM !! PERFECTE STAAT.\n20.400 km 4/2015 72 kW (98 PK)\nMazda MX-5 1.5i Skyactiv. LEDER. NAVIGATIE...\n12.100 km 10/2016 96 kW (131 PK)\nVolkswagen Caddy 2.0 Comfortline .7 ZIT. NAVI.AIRCO.PDC\n70.200 km 10/2016 75 kW (102 PK)\n45.200 km 10/2016 118 kW (160 PK)\nVolkswagen Amarok 2.0. DSG. LEDER HIGHLINE\n112.000 km 9/2016 132 kW (180 PK)\nBMW 730 FULL FULL. PERFECTE STAAT. 1 EIG.\n128.500 km 9/2014 190 kW (258 PK)\nFord Galaxy 1.5 Titanium. 7 ZIT. NAVI. PANO DAK.\n46.706 km 3/2018 118 kW (160 PK)\nAudi TT 1.8 TFSI. ALCANTARA.VIRTUAL COCKPIT. LED\n57.200 km 10/2015 132 kW (180 PK)\nBMW Z4 3.0iA sDrive35is. M-PACK. 340PK.\n81.200 km 1/2012 250 kW (340 PK)\nBenzine 2 vorige eigenaar(s) 210 g/100km\n© 2010-2019 - AutoScout24 / Junior Motors (BE 0473.898.052) (Privacy en Cookiebeleid)


Autoline » Автомобили » Пассажирские микроавтобусыГрузопассажирские микроавтобусыКатафалкиСеданыВнедорожникиХэтчбекиУниверсалыПикапыКупеКроссоверыКабриолетыГольф-карыМинивэныМотоциклыСкутерыКвадроциклы\nCHEVROLET CHRYSLER CI CITROEN\nTransit 1.8 Transit 2.0 Transit 2.2 Transit 2.4 Transit 125 Transit 300 Transit 310 Transit 350 Transit 430 Transit Custom Transit Kombi\n52 2705 33021\n1 ось 2 оси 3 оси 21 ось\nПассажирские микроавтобусы: 1341 объявление\nMERCEDES-BENZ 516 *coc* 5500kg* 13seats +13standing+1driver+1wheelchair\n11 650 000 KZT EUR USD ≈ 23 500 € ≈ 26 530 $\n12 890 000 KZT EUR USD ≈ 26 010 € ≈ 29 350 $\n10 560 000 KZT EUR USD ≈ 21 300 € ≈ 24 050 $\n14 276 000 KZT EUR USD ≈ 28 800 € ≈ 32 510 $\n3 000 000 KZT EUR USD ≈ 6 053 € ≈ 6 832 $\nГод Пробег 229244 км Мощность\n3 299 000 KZT EUR USD ≈ 6 656 € ≈ 7 512 $\n35 400 € RUB USD 2 952 000 руб. ≈ 39 960 $\n36 670 € RUB USD 3 058 000 руб. ≈ 41 390 $\n36 580 € RUB USD 3 050 000 руб. ≈ 41 280 $\n34 690 € RUB USD 2 893 000 руб. ≈ 39 160 $\nГод 2021 Пробег Мощность 139 л.с.\n29 980 € RUB USD 2 500 000 руб. ≈ 33 840 $\n30 940 € RUB USD 2 580 000 руб. ≈ 34 920 $\n35 380 € RUB USD 2 950 000 руб. ≈ 39 930 $


LAS MEJORES COSAS AL AMANECER: junio 2012\na alguien se le ocurrió el 28.6.12 3 comentarios:\nAhir es va morir una persona que estimava gairebé com si fos la meva àvia. I li vull dedicar aquest escrit que em surt del cor.\nEt trobarem molt a faltar. Entrar en aquella casa i no percebre-hi la teva presència serà difícil per tots. Segurament no podré evitar que em caigui alguna llàgrima galta avall.\nEncara que últimament no havies estat gaire bé de salut, sempre somreies i ens encomanaves les teves ganes de riure i ser feliç. Contagiaves a tothom amb la teva felicitat; al teu costat ningú podia estar trist, ja que tu l'envoltaves amb la teva aureola particular d'alegria. Ara tu no hi ets, però intentarem que el teu record i el record dels teus llavis arquejant-se perduri en la nostra memòria i ens faci riure al pensar en aquells moments.\nVas estar contenta fins al final, i aquest és l'exemple que vull seguir. Tu volies que ho afrontéssim tot amb un somriure, i això és el que faré.\na alguien se le ocurrió el 23.6.12 4 comentarios:\na alguien se le ocurrió el 18.6.12 4 comentarios:\nPincha en el link si quieres ver la reseña del primer libro: El bosque de los corazones dormidos.\nEste libro no cumple en absoluto el dicho ese de "Las segundas partes nunca fueron buenas", ya que a mi me ha gustado más ese que el primero. El jardín de las hadas sin sueño ya no tiene frases copiadas de otras novelas, se nota que a la autora le vino la inspiración de golpe. Me ha encantado saber más sobre la triste historia de Robin, y la parte romántica es genial. Si alguno de vosotros se desanimó al ver la reseña del primero, os juro que vale la pena leerlo solo para leer el segundo.\na alguien se le ocurrió el 6.6.12 2 comentarios:


per Eva Ayza / ACN 17/08/2021 13:50h\nLes males condicions de la glacera de l'Aneto, a Benasc, a la Ribagorça, han portat la Guàrdia Civila fer una crida a la prudència als qui vulguin coronar-lo.\nEl cim més alt dels Pirineus, amb 3.404 metres, és un dels més concorreguts pels excursionistes. Tant sols entre divendres passat i dilluns han hagut de rescatar una quinzena de persones que havien quedat atrapades a la gelera, algunes de les quals amb lesions importants per caigudes.\nLa glacera es troba en molt mal estat, en part a causa de la calor dels darrers dies, i el gel està molt dur, fins i tot fossilitzat. Per travessar-lo es requereix experiència tècnica i material adequat com l'ús del piolet i grampons amb bota específica de muntanya.\nDemanen prudència als excursionistes que volen fer l'Aneto per l'acumulació de gel fòssil a la glacera | LleidaDiari.cat\n15 rescats en 4 dies\nEls primers dos rescats que va efectuar la Guàrdia Civil van ser el divendres 13 d'agost i va ser a dos excursionistes que es van quedar atrapats a la gelera amb lesions lleus. L'endemà dissabte 14 es va rebre un primer avís a les 9 del matí d'una persona que havia relliscat uns 100 metres per un pendent gelat i patia diverses contusions; fins al lloc dels fets s'hi va desplaçar l'helicòpter de la Unitat Aèria de Benasc, juntament amb un metge del 061. Llavors, els agents van observar una gran afluència d'excursionistes a la glacera. Aquest primer excursionista rescatat, un jove de 26 anys de Vitòria, es va trencar un turmell i va patir diverses rascades per tot el cos a causa de la caiguda. Així mateix, no portava el material necessari per travessar la gelera.\nEl segon avís de dissabte va ser a les onze del matí per quatre persones ferides de gravetat a la glacera. La persona que va alertar era un infermer que es trobava a la zona i que va comunicar que els accidentats estaven sagnant molt a causa de les ferides a tot el cos i els cops que s'havien fet contra les pedres. A més a més, com que es trobaven al damunt del glaç, començaven a patir hipotèrmia. En aquest cas, es va tornar a activar l'helicòpter juntament amb el metge per arribar fins al lloc de l'accident. Allà es va fer un triatge dels ferits i primer es van evacuar als dos que estaven més greus. Eren un veí de Segorb, de 52 anys, que va ser traslladat a l'Hospital de Saragossa amb moltes rascades, contusions, ferides obertes i hipotèrmia, i un veí de Port de Sagunt de 48 anys que tenia un tall profund a la mà i d'altres a la resta del cos. Posteriorment es van rescatar una dona de 48 anys de Segorb i un home de 30 de Reus que estaven més lleus.\nTot seguit, van observar dues persones més que tenien dificultats per travessar el gel. Van veure com perdien el control i queien diverses vegades pel pendent gelat fins que van aconseguir aturar-se. Es va decidir evacuar-los abans que patissin algun accident greu ja que no portaven el material adequat per les condicions del terreny. Es tractava d'un home i una dona de 32 anys, veïns de Barcelona.\nLleida Alta Ribagorça Barcelona Guàrdia Civil Pirineu


L’escassetat d’aigua a Àfrica farà que el continent s’enfronti a una greu crisi, segons l’ONU | Consumer\nL’escassetat d’aigua a Àfrica farà que el continent s’enfronti a una greu crisi, segons l’ONU\nRecomana que s'actuï ràpid per atallar els efectes del canvi climàtic\nPer mediatrader 23 de abril de 2007\nL’ONU preveu que, de no adoptar-se mesures ràpides, Àfrica s’arrisca a sofrir una severa escassetat d’aigua en els propers anys que posarà en risc la vida de desenes de milions de persones. Així, una comissió d’experts de la citada organització reunida a Johannesburg la passada setmana va assegurar que el continent africà “ha d’actuar ràpid a trobar formes per tractar els efectes del canvi climàtic, sobretot a preservar les seves fonts d’aigua potable”.\nEntre 75 i 250 milions d’africans sofriran escassetat d’aigua potable per a l’any 2020, segons l’informe elaborat per aquest grup de científics. A més, es veurà perjudicada la producció agrícola d’aquests països i descendirà la pesca en zones com la dels Grans Lagos, agrega el treball. “Si no es prenen mesures ràpidament per conservar l’aigua dolça, entrarem en una crisi severa”, va alertar Pauline Rube, una dels membres de la comissió.\nTenint en compte que Àfrica és una regió semiárida, els governs africans no han d’esperar per començar a actuar, segons van assenyalar els científics, que van reclamar als mandataris africans que incloguin mesurades en les seves polítiques contra el canvi climàtic. “És necessari també que els governs facin pedagogia per explicar als seus ciutadans el perill del canvi climàtic i les mesures a prendre amb la finalitat de que es conscienciïn”, van explicar els investigadors.\nEl Programa de Nacions Unides per al Desenvolupament (PNUD) assenyala en el seu últim informe que “la crisi de l’aigua a Àfrica radica en la pobresa, la desigualtat i les relacions desiguals de poder, així com en les polítiques tancades de gestió de l’aigua que agreugen l’escassetat”. Els símptomes de l’explotació a l’excés de l’aigua a Àfrica són alarmants, amb rius que estan assecant-se i amb ecosistemes depenents de l’aigua que sofreixen una ràpida degradació, va indicar Kevin Watkins, cap de l’equip d’investigadors del PNUD.\nÀfrica subsahariana és la regió del món en la qual els seus habitants tenen menys accés a l’aigua, amb un 45% de la seva població sense aigua en bones condicions i un 65% que no té sanejament adequat. El problema a Àfrica subsahariana no és tant la falta d’aigua com l’absència d’infraestructures necessàries per poder canalitzar-la i tractar-la després del seu ús, segons el treball del PNUD.\náfrica aigua escassetat


Dret a l'Alimentació i Salut: Propostes d'Acció Innovadores\nDret a l’Alimentació i Salut: Propostes d’Acció Innovadores\nDret a l’Alimentació i Salut:…\nAl llarg de 2020 des de Serveis Socials de l’Ajuntament de València s’ha posat en marxa un diagnòstic sobre alimentació sostenible i saludable dirigit a identificar possibles accions que contribuïsquen a millorar l’alimentació dels col·lectius més vulnerables. Aquesta treball s’insereix en l’àmbit del Pla d’Acció 2019-2023 dels Serveis Socials de l’Ajuntament de València.\nAl mateix temps, des del Consell Alimentari Municipal, s’ha posat en marxa un curs de formació sobre Dret a l’Alimentació i Salut dirigit a totes les entitats del Consell Alimentari Municipal. Aquest curs s’ha desenvolupat en col·laboració amb la Xarxa de Ciutats per l’Agroecologia.\nEl pròxim 2 de desembre se celebrarà una jornada online de 16.00 a 20.00 on es presentaran els principals resultats del diagnòstic desenvolupat per Serveis Socials i del curs de Dret a l’Alimentació i Salut impulsant pel Consell Alimentari Municipal.\nAl llarg de la jornada online, es treballaran amb les entitats del Consell Alimentari Municipal propostes d’acció pilot dirigides a millorar la situació dels col·lectius més vulnerables en l’àmbit de l’alimentació sostenible i saludable.\nLa jornada està dirigida a les entitats del Consell Alimentari Municipal que han cursat el curs de Dret a l’Alimentació del Consell Alimentari. Si encara no t’has inscrit, recorda que pots fer-ho, enviant un correu a la següent adreça: info@tresesmes.com


"Putin, el nou tsar" i "El món segons Xi Jinping", a "60 minuts"\nEl dilluns 19 d'octubre, a les 22.40, "60 minuts" estrena "Putin, el nou tsar". L'extraordinari i meteòric ascens al poder d'un funcionari, aparentment gris i sense carisma, que ha esdevingut un dels dirigents més poderosos del món. I després, a les 23.40, recupera "El món segons Xi Jinping". El retrat d'un altre dels homes més poderosos del planeta amb dret a continuar en el poder tota la vida amb dos objectius: fer de la Xina la principal superpotència i erradicar totalment la pobresa del país.\n16/10/2020 - 12.39\n"Putin, el nou tsar"\nL'extraordinari i meteòric ascens al poder d'un funcionari, aparentment gris i sense carisma, que ha esdevingut un dels dirigents més poderosos del món.\nCom es va convertir un nen pobre d'un pis diminut a Sant Petersburg en un dels líders més poderosos de món? Admirat per Trump i temut pels seus rivals, el documental, realitzat en vigílies de la seva reelecció com a president de Rússia, revela la història de l'extraordinari ascens al poder de Vladímir Putin, des d'un humil càrrec de coronel del KGB fins a ser la mà dreta de Boris Ieltsin. I, finalment, el seu successor.\n"El nou tsar" conté revelacions del cercle íntim de Putin al Kremlin, inclòs l'exconfident Sergei Pugatxev, que va ajudar Putin a arribar al poder, abans de caure en desgràcia.\nEl mestre d'escacs Garri Kaspàrov relata el seu fallit intent d'enfrontar-s'hi i l'oligarca Mikhail Khordokovski, que va ser empresonat i desposseït de la seva riquesa, parla de les conseqüències d'experimentar la ira de Putin.\nEl programa també entrevista l'exsecretari d'Interior britànic, Jack Straw, que recorda la primera trobada de Putin amb Tony Blair, el líder occidental que el líder rus va tractar d'imitar en un primer moment del seu mandat. Straw observa amb ironia que tots dos són "molt similars".\nTambé hi intervé l'exsecretari de Relacions Exteriors, William Hague, que va entretenir Putin durant els Jocs Olímpics de Londres 2012. Van compartir la seva afició al judo, però, després, Hague es va veure incapaç d'influir en la decisió presa per Putin d'envair Crimea.\nDirigit per Patrick Forbes\n"El món segons Xi Jinping"\nLes activitats polítiques del seu pare i la Revolució Cultural, una formidable maquinària de repressió contra els "enemics" del partit entre el 1966 i el 1977, el van situar al marge de la societat xinesa, desterrat al camp amb la seva família, quan encara era només un nen.\nPerò ara, Xi Jinping és el president de la Xina. I per a tota la vida. La seva missió cabdal, on concentra la major part de les seves energies com a màxim dirigent, és la de convertir la Xina en la pròxima màxima superpotència mundial. I erradicar definitivament la pobresa del seu país.\nDe fet, la Xina és ja, ara, en certs aspectes, el país més poderós de la Terra. La seva producció és la base de l'economia mundial; el seu exèrcit està creixent al ritme més ràpid de qualsevol nació i Xi Jinping vol fixar el ritme i el to dels afers mundials durant les pròximes dècades.\nEl 2017, Xi Jinping es va convertir en part de la Constitució, un honor que cap màxim dirigent xinès va tenir des del president Mao.\n"El món segons Xi Jinping" ens mostra l'agenda pública i secreta de la nova Xina, un maridatge entre dictadura i revolució tecnològica i desenvolupament a gran escala. L'ambició del dirigent xinès va més enllà: la construcció d'una comunitat d'interessos a escala global i la reforma del sistema de governança mundial.\nDirigit per Louise Muller


COSME MODOLELL: LA CRISI A BADALONA (I)\nEn temps de bonança econòmica, qualsevol política sembla bona, els excedents s’encarreguen de tapar els errors dels governants i això fa que els perjudicis mai no arribin afectar amb profunditat a una bona majoria de les classes més dèbils.\nPerò és evident que em encetat un període vaques flaques, més ben dit de molt flaques, que no és una cosa purament conjuntural, sinó que afecta les arrels del propi sistema capitalista, la cosa canvia substancialment.\nEls Ajuntaments, són sense cap mena de dubte, l’administració més propera als ciutadans i per tant els que en primera instància, rebran les conseqüències de les dificultats que fins a la resolució final de la crisi, hauran de patir els seus ciutadans. Dificultats que en el cas de l’ajuntament de Badalona, s’està ja ara traduint en una disminució dels ingressos, en concepte impostos municipals per la frenada immobiliària; i és de preveure que en un termini de dos anys, quan tots aquests que ara entren en situació d’aturats se’ls acabi el període de percepció de prestacions, faran necessària l’ampliació dels serveis, sobretot assistencials que les institucions municipals venen prestant. Resumint, els ingressos aniran disminuint i les despeses augmentant, sense que des del consistori es pugui fer grans coses per evitar-ho, doncs al ser una crisi d’abast mundial, les decisions per corregir-ne els seus efectes es prenen ben lluny de la Plaça de la Vila.\nEn aquestes circumstàncies, és del tot indubtable que nomès l'esforç colectiu i en una sola direcció, serà el que ens permetrà superar-la amb els menys danys possibles, no em negareu, doncs que ens calen líders que sàpiguen fer de la solidaritat i el saber compartir el valor essencial de la societat, en front de l’egoisme, la competència i d’individualisme.\nBadalona, és i ha estat sempre una ciutat de treballadors, unes persones que moltes vegades a la història han hagut d’agafar el toro per les banyes, i ajuntar les forces per sortir-ne de les situacions més compromeses. O no és així, com el personal dels barris de la serra d’en Mena, van aconseguir no només sobreviure, sinó sortir de la misèria, amb una administració municipal de caire feixista com era las dels anys 50 i 60 del passat segle XX?\nCal doncs que a qui ens governa li exigim de primer una ferma convicció en els valors de la solidaritat, la igualtat i la equitat i en segon lloc que no caiguin en el fàcil joc de populisme i la demagògia que ens pot conduir sense cap mena de dubte al fracàs més absolut, qüestió que la majoria de nosaltres no es pot permetre en aquests temps tan difícils.\nPenseu que el Partit Popular i el seu ideal neoliberal, fomentador de l’individualisme, competitiu més exacerbat, pot aportar les solucions que ens calen, per molt que ara en Garcia Albiol es presenti vestit amb la pell d’ovella i pretenen ser més socialista que ningú?\nPublicat per COSME MODOLELL a 12:14


MORT DEL P. CEBRIÀ PIFARRÉ I CLAPÉS, OSB, MONJO BENEDICTÍ DEL MONESTIR DE SANTA MARIA DE MONTSERRAT\nha mort el P. Cebrià M. Pifarré i Clapés, osb., monjo del Monestir de Santa Maria de Montserrat. Tenia 75 anys i en feia 57 que era monjo.\nEl P. Cebrià M. (Ignasi de Loiola) va néixer a Barcelona el 16 d’abril de 1940. Va entrar al novicial de Montserrat el 26 de juliol de 1958; la professió simple la va fer el 6 d’agost de 1959 i la solemne el 15 d’agost de 1962. Va ser ordenat de sacerdot el 29 de juny de 1965.\nEs va llicenciar en teologia al Pontifici Ateneu de Sant Anselm de Roma (1966-1969). D’entre el 1970 i el 1980 va ser mestre de novicis. Va col.laborar durant molt anys en l’animació de grups juvenils a l’Hostatgeria del Monestir. VA impartir classes de l’espiritualitat monàstica.\nD’entre el 1980 i el 1982 va residir dos anys a l’Institut Ecumènic de Tantur, a Jerusalem, on va tenir força interès per les litúrgies de l’Església d’Orient. Va treballar en la seva tesi sobre cristologia d’un autor llatí del segle V, Arnobi el Jove.\nVa fer estades a Roma, i un cop obtingut el doctorat en Teologia (1985), va donar classes de Teologia patrística i de Teologia espiritual a Montserrat, a l’Institut Superior de Ciències Religioses de Barcelona, a la Facultat de Teologia de Catalunya i a altres Instituts de Teologia.\nVa fer articles sobre espiritualitat monàstica i litúrgia. L’any 2008 va publicar una iniciació als Pares de l’Església.\nLa missa exequial serà el dijous, 7 de gener, a les 10.45 h., a la Basílica de Santa Maria de Montserrat.


Barcelona multarà amb 100 euros als cotxes sense adhesiu de la DGT que circulin en dies de contaminació\nSenyalització de la Direcció General de Trànsit\nEs preveu que en el futur aquest control de matrícules per comprovar si els vehicles poden circular, es faci a mitjançant un sistema automàtic de càmeres.\nCatalunya - 22/11/2017\nEls vehicles sense etiqueta ambiental de la Direcció General de Trànsit (DGT) que circulin per la zona de baixes emissions de Barcelona quan el tinguin prohibit per episodis de contaminació des de l'1 de desembre rebran una sanció de cent euros, que serà de cinquanta si es paga al moment i que no podrà implicar la immobilització del cotxe.\nLa tinent d'alcalde d'Ecologia de Barcelona, Janet Sanz, ha explicat en declaracions als mitjans aquest dimarts que la Guàrdia Urbana desplegarà un operatiu extraordinari quan la Generalitat declari un episodi de contaminació, amb un reforç de quaranta-vuit patrulles que se centraran en aquesta tasca i s'ubicaran principalment en les rondes.\nA més, tots els agents de la Guàrdia Urbana estaran informats de les restriccions i podran sancionar vehicles que circulin si ho tenen prohibit, cosa que faran comprovant la seva matrícula, ja que els conductors no estan obligats a portar visible l'etiqueta ambiental de la DGT encara disposin d'ella.\nL'Ajuntament preveu que en el futur aquest control de matrícules per comprovar si els vehicles poden circular, es faci a mitjançant un sistema automàtic de càmeres, cosa que implicarà una inversió d'1,5 milions d'euros i que estarà operatiu abans de 2020, quan es restringirà la circulació dels vehicles sense etiqueta encara que no hi hagi episodi de contaminació.\nSanz ha destacat que l'objectiu de l'Ajuntament no és sancionar, sinó que tots els ciutadans s'impliquin en la batalla contra la contaminació, perquè és per la salut de tots: "Avui anar amb un vehicle privat contaminant ens mata", ha advertit al costat del gerent de Mobilitat, Manuel Valdés.\nEls vehicles sense etiqueta que no podran circular són turismes dièsel anteriors a 2006 i de gasolina d'abans del 2000, i les furgonetes anteriors a 1994, i queden exempts de moment les motos, els camions, autobusos, autocars, vehicles d'emergències, serveis essencials i vehicles de persones amb mobilitat reduïda. No podran circular per la zona de baixes emissions (ZBE) de l'àmbit de les rondes de Barcelona, que inclou 95 quilòmetres quadrats amb tot Barcelona -excepte la Zona Franca; Vallvidrera, Tibidabo i les Planes, i les mateixes rondes-; L'Hospitalet de Llobregat; Sant Adrià de Besòs, i les àrees de Cornellà i Esplugues de Llobregat entre rondes.\nEn concret, aquests vehicles tindran prohibit circular de dilluns a divendres entre les 7.00 i les 20.00 hores quan la Generalitat declari un episodi de contaminació atmosfèrica per diòxid de nitrogen (NO2), que es produeixen entre dues i tres vegades a l'any, mentre que des de 2020 la restricció serà permanent.


Konventa Seta Riga Letònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nKonventa SetaKalēju iela 9/11, Riga Centre, Riga, Letònia, LV-1050 - Veure al mapaExcel·lent8,4Basada en2040comentarisKonventa SetaVeure més fotos"Perfectly located, in the centre of downtown. Pleasant room...."AlbertPolandVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,6Veure al mapa9,6UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualKonventa SetaMosaic HotelBoutique Hotel Man-TessRixwell Terrace Design HotelValoració dels clientsExcel·lent 8,4 (2040 comentaris)Excel·lent 8,8 (732 comentaris)Excel·lent 8,4 (553 comentaris)Excel·lent 8,4 (14 comentaris)BarriRiga CentreRiga CentreRiga CentreRiga CentreWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjament\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop8 kmAeroport internacional de Riga (RIX)103 kmAeroport de Barysiai (HLJ)estacions de tren i autobús400 mEstació de Tramvia Pragas Iela600 mEstació de Tren Centrala Stacjiahospitals i clíniques950 mARS Medical Centerfarmàcies1,7 kmBenu Pharmacybotiga de conveniència150 mNarvesencaixer automàtic150 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Riga, Konventa Seta és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Museu d'Arts Decoratives i Aplicades, Latvia Tours, Apartament de Paul Mandelstamm. Konventa Seta també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Riga. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets . Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, telèfon, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Riga, el Konventa Seta és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that the elevator is available only in the main building. Comentaris recents de clients


El Nàstic cau a la Copa RFEF per 2 a 1 contra el Llagostera i amb polèmica arbitral\ninici / notícies / El Nàstic cau a la Copa RFEF per 2 a 1 contra el Llagostera i amb polèmica arbitral\nPublicat dijous 22 de Octubre de 2020 23:13\nDeclaració de Toni Seligrat\nEl Nàstic ha caigut a vuitens de final de la Copa Federació per 2 a 1 en un partit que s’ha decidit a la pròrroga i amb un penal més que dubtós. Els grana han jugat una primera meitat molt bona amb un joc molt seriós defensivament i amb opcions en atac. A la segona meitat, l’equip de Toni Seligrat ha baixat el ritme i s’han vist superats pels locals. Pels grana, l’autor del gol ha estat Javi Bonilla amb una centrada de Pedro Martín que ell enviava al fons de la xarxa. El mateix jugador del Nàstic ha acabat expulsat per una vermella directa als últims instants de la pròrroga.\nEl primer temps ha estat còmode pels de Tarragona. Dues ocasions de Gerard Oliva han deixat clares les intencions que tenia l’equip de Toni Seligrat. En una, li ha faltat molt poc per espitjar la pilota al fons de la xarxa. En la segona, ha rematat de cap una centrada de Bonilla que ha sortit llepant el pal de Marcos. El mateix davanter del Nàstic ha vist com se anul·lava un gol que, tant Toni Seligrat com Bonilla en declaracions posteriors als micròfons de Tarragona Ràdio, hauria d'haver pujat al marcador. Ha estat al segon temps i hagués suposat la victòria dels grana.\nEl gol del Nàstic ha arribat a pocs minuts de la mitja part. Una bona jugada de Pedro Martín per la banda dreta li ha permès centrar a l’àrea i que la pilota trobés rematador en Javi Bonilla, que de primeres i amb l’esquerra enviava la pilota al fons de la xarxa.\nEls locals han estat superiors a la segona meitat i han tingut diverses arribades per poder fer pujar l’empat al marcador. Aquest ha arribat a un quart d’hora pel final del partit i obligava a anar a la pròrroga.\nEl temps extra ha començat amb una acció en què Fran Carbia s’ha lesionat tot sol. Ha recolzat malament el turmell i se l’ha torçat. Ha hagut de ser substituït i en el seu lloc ha entrat Amang.\nLa jugada polèmica del partit ha arribat a escassos deu minuts del final del partit. Un centre de falta del Llagostera al segon pal ha generat que Albarran impactes amb el colze del coll de l’atacant local. En cap moment ha girat el cap per mirar on estava el jugador, qui quan ha notat el contacte s’ha tirat. L’àrbitre ha interpretat que la jugada era penal i ha decidit xiular-lo. Cortés l’ha transformat per fer pujar el 2 a 1 definitiu.\nEl final de partit ha deixat l’expulsió de Javi Bonilla per protestar a l’àrbitre i l’ocasió de Thomas Amang a l’últim sospir, amb un cop de cap que ha sortit llepant el pal esquerre de la porteria de Marcos.


CARTELLS INSTITUCIONALS VIII 113MD I XXXII TRIATLO OLIVA DEGANA 2021 - Oliva és Triatló "Viu la Festa"\nPosted on 31 enero, 2019 1 septiembre, 2021 by tonicots\nTriatló Oliva diseña y desarrolla actividades de promoción, campañas que potencian y respetan el principio de igualdal en las actividades que organiza.\nUn claro ejemplo de aplicación es la difusión mediante redes sociales, web y soportes físicos que se realiza en los carteles de la Decana y «el Capità» 113MD donde la presencia femenina es protagonista año tras año. Este año especialmente por representarnos la primera triatleta local Teresa Ribes ganadora en la edición 2019 y actual Campeona Autonómica en Media Distancia y Eliana Krist Sotelo portada por ser Cabdell en 2013, donde ganó las dos modalidades en la misma temporada y ganadora de varias ediciones, una de las mejores embajadoras de esta edición en versión multiprueba debido a la situación Pandémica.\nEn esta edición a esta gran promoción de género se añade la celebración del «Any Centelles» y al mismo tiempo ser sede del Campeonato Autonómico de Media Distancia de la Comunidad Valenciana.\nTriatló Oliva dissenya i desenvolupa activitats de promoció, campanyes que potencien i respecten el principi d’igualtat en les activitats que s’organitzen.\nUn clar exemple d’aplicació és la difusió mitjançant xarxes socials, web i suports físics que es fa amb el cartell de la Degana i el Capità 113MD on la figura femenina és protagonista any rere any. Enguany amb especial ressó per estar al cartell la primera guanyadora Local Teresa Ribes guanyadora de la passada edició en 2019, actual Campiona Autonòmica en Mitja Distància i Eliana Krist Sotelo portada para la Degana por ser Cabdell 2013, on va guanyar les dos modalitats en la mateixa temporada i guanyadora en nombroses edicions, una de les millor Ambaixadores d’aquesta edició en versió multirpova degut a la situació Pandèmica.\nEn aquesta edició a la gran promoció de gènere s’afegeix la celebració del «Any Centelles» i al mateix temps ser la seu del Campionat Autonòmic de Mitja Distància de la CV .


CiU vol que Rubí sigui una 'ciutat intel·ligent' amb edificis autosostenibles i una 'app' potent - Eleccions municipals 2015 - Rubí TV\nLa única alternativa al PSC és CiU, simplement pq ERC és i ha estat SOCI del PSC durant anys i panys.\nEl que cal esperar és que sigui ERC qui doni suport a CiU en la investidura i no s'abstengui pq governi el PSC.\nVeient la campanya no hi ha dubte, o CiU o PSC.\nMe parece genial esta propuesta. Espero que Victor sea el próximo alcalde.\nMOLT FAN del "No és una pijada" d'inici!!! xD\nA ver si así se os pega algo.\nLo que queremos son políticos inteligentes que solucionen los problemas reales y urgentes de Rubí.\nA Rubí la única alternativa viable per desbancar al PSC és ERC. Espero que CiU votin Arés Tubau en la investidura. Jo tinc clar de votar ERC a les eleccions després de llegir el programa de tothom, el més llarg el de AUP.\nDoncs a mi em sembla molt i molt bé. Per què Rubí ha de ser menys que les altres ciutats?!!\nMenos tecnología ,i ser mes practics , Y dels Abocadors que,,.? no amb parlem ,...!!! els portareu a Sant Cugat..?\n¿a quién sirve tanta modernidad? Hay otras cosas más urgentes... pero no van con vosotros, ¿verdad?\ndrogat pel mobil\nOstis tu! hi ha coses importants... sou uns modernillos! Cal evitar que hi hagi desnonaments! Cal lluitar per els drets socials, i no per unes tecnologies ni uns models energetics cars i sense sentit, quan estiguem tots millor economicament ja podeu parlar de futur tecno inteligent. Mentrestant dire NO a la vostr proposta.


La Cotorra de la Vall: Comunicat de la coalició Compromís\nDesprés d’una jornada de rumors i intents de desestabilitzar les negociacions que s'estan duent a terme entre Compromís, PSOE i Podemos, volem transmetre un missatge de tranquil·litat i fer arribar la informació de què disposem.\nSi considerem, a més, que Podemos ha expressat la seva recança a pactar amb el PSPV i la seva disposició a fer-ho amb Compromís, resulta que qui te la posició de més poder i de frontissa és Compromís.\nEl PSPV, en pura matemàtica, hauria de reconèixer aquesta situació i acceptar que Compromís liderés la Generalitat. Ara bé aquí s’hi afegeix un altre problema, tant Podemos com Compromís volen canviar el Règim i el PSPV no ho vol. El PSPV s’ha declarat addicte al Règim, d’aquí els cants de sirena del PP i de C’s (que vol canviar les coses superficials a fi que res substancial no canviï).\n10 de juny 2015, 10:23:00\n10 de juny 2015, 10:29:00\nSi al PV, el PSPV pacta amb C`s, es soterraran ells mateixos de cara a les properes eleccions nacionals, almenys al territori Valencià\nDe fet, a Andalusia, ja ha pactat PSOE amb C's, perquè no van a pactar a València?\nEn fi, igual ens costa esperar 4 anys més per a que Compromis agafe la Generalitat per davant amb una majoria que moralment te\n10 de juny 2015, 13:26:00


Su búsqueda Category Politics and government Eliminar la restricciónCategory: Politics and government Category Agrarian and rural issues Eliminar la restricciónCategory: Agrarian and rural issues Category Human and civil rights Eliminar la restricciónCategory: Human and civil rights Subject Indigenous peoples--Legal status, laws, etc. Eliminar la restricciónSubject: Indigenous peoples--Legal status, laws, etc. Subject Indigenous peoples--Legal status, laws, etc. Eliminar la restricciónSubject: Indigenous peoples--Legal status, laws, etc.


‘No escriuré la teva història’: amb sorra a la boca i el sol a la cara\nLaia Fàbregas es trasllada a Oklahoma i Califòrnia per seguir els passos de tres generacions d’una família a partir de la Gran Depressió\n02 de de febrer del 2021. 22:26\nUn motorista amb la galta tocant l’asfalt calent, un gat mort i l’acompanyant misteriosament desapareguda després de l’accident. Aquesta és l’arrencada de ‘No escriuré la teva història’, la novel·la amb què Laia Fàbregas (Barcelona, 1973) torna a la palestra literària després de sis anys de silenci i de feina, ja que la narració alterna dues històries paral·leles –una transcorre el 2019 i l’altra a mitjans dels anys 30– que acaben confluint en una reflexió sobre la relació entre mares i fills i, en definitiva, sobre l’irrisori preu de la vida.\nA part de ‘Califòrnia’, de Jordi Coca, i algun altre títol, la literatura catalana contemporània no sol viatjar als Estats Units. Allà és on es desenvolupa la quarta novel·la de Fàbregas, que presenta una èpica de la misèria que recorda ‘El raïm de la ira’,de John Steinbeck, ja que relata el destí de tres generacions d’una família que emigra d’Oklahoma a Califòrnia després d’haver perdut la casa per la terrible Dust Bowl, que va castigar la zona durant la Depressió.\nLa duresa de les tempestes de pols està tan ben descrita que el lector sent el gust de la sorra a la boca i el sol cremant la cara en aquest entorn dur i hostil. Semblaria una novel·la de ciència-ficció si no fos perquè Fàbregas acompanya el llibre de fotografies: tot el que explica és històric. Fins i tot que els habitants feien front a la plaga de llebres matant-les amb bats de beisbol.\nEls personatges –d’ahir i d’avui– lluiten amb dents i ungles per tirar endavant en una història ancestral que planteja una qüestió que, en plena pandèmia, resulta molt actual: ¿quina és la diferència entre viure i sobreviure?\n‘No escriuré la teva història’\n224 pàgines 17,90 euros


Dels set companys de taverna (Uhland, set by (Richard Georg Strauss)) (The LiederNet Archive: Texts and Translations to Lieder, mélodies, canzoni, and other classical vocal music)\nby Johann Ludwig Uhland (1787 - 1862), "Von den sieben Zechbrüdern" [author's text checked 1 time against a primary source]\nby Richard Georg Strauss (1864 - 1949), "Von den sieben Zechbrüdern", op. 47 no. 5 (1900), published 1900 [ voice and piano ], from Fünf Lieder nach Gedichten von Ludwig Uhland für 1 Singstimme mit Pianoforte, no. 5, Berlin, Fürstner [sung text checked 1 time]\nCAT Catalan (Català) (Salvador Pila) , "Dels set companys de taverna", copyright © 2020, (re)printed on this website with kind permission\nENG English (Sharon Krebs) , "About the seven drinking brothers", copyright © 2014, (re)printed on this website with kind permission\nFRE French (Français) (Pierre Mathé) , "Sept frères soiffards", copyright © 2010, (re)printed on this website with kind permission\nDels set companys de taverna\nConec set alegres beuarres\nque són els més assedegats de l’indret;\nells havien jurat solemnement que mai de la vida\npronunciarien una determinada paraula,\nni en veu alta ni fluixet.\nEs tracta de la bona parauleta “Aigua”,\na la que altrament no s’associa res de dolent.\nCom és que a aquests furients cràpules\nels espantés tant aquesta senzilla paraula?\nAtenció! Us explicaré\nuna meravellosa història.\nUn dia, aquells set assedegats sentiren a dir\na un company de beguda foraster\nque a l’altra costat del bosc de les muntanyes\nhavien obert una nova taverna\nen la que feien rajar\nvins molt purs i saborosos.\nPer escoltar un bon sermó\ncap d’ells s’hagués mogut del lloc,\nperò tractant-se d’omplir bé les copes,\nde seguida els xicots es van enardir.\n“Vinga, posem-nos en camí!”\nCridà un als altres.\nMarxaren amb bon tremp de matinada\nperò quan el sol era alt i feixugament calorós,\nles llengües sedejaven, els llavis cremaven\ni dels fronts queia la suor.\nLlavors del rocam veieren\nrajar una font d’aigua clara.\nCom begueren a grans glopades!\nPerò a penes apaivagaren la set,\nferen palès llur descontentament,\naquí no hi raja vi, sinó tan sols aigua:\n“Oh beguda insípida!\nOh miserable troc!”\nDins dels seus enrevessats camins\nadés el bosc els engolí;\nde sobte, es trobaren al mig de la malesa,\nintricats matossars els impediren caminar.\nEs perderen, cercaren,\nes barallaren i renegaren.\nLlavors el xafogós sol\nfou amagat per una fosca tempesta;\nde seguida la pluja brunzia a través de les fulles,\ncaigueren els llamps, bramularen els trons;\nllavors la pluja caigué torrencial\ni ho inundà tot sense fi.\nAviat el bosc es transformà en milers d’illes,\nsorgiren innombrables torrents;\nallí enrabiar-se o gemegar no servia de res,\nla noble colla havia d’anar travessant.\nOh quin pregon bateig!\nOh quin deliciós degoteig!\nEn altres temps els fills de l’home eren\nsovint transformats en fonts i rius;\nals nostres set pobres pecadors els déus\ntambé els amenaçaven amb el mateix final.\nElls anaven xops, fluctuaven\ncom si fossin fonts.\nAixí, més nedant que caminant,\npogueren sortir del bosc;\nperò no veieren llumbrar cap taverna,\neren just al camí de retorn a casa;\non del rocam, clara\nrajava la font.\nSemblava com si mormolant ella digués:\n“Benvinguts galdosa colla!\nNecis insolents, vàreu malparlar\nde la meva aigua que us refrescà.\nAra aneu tots xops,\nperquè us recordeu d’ella!”\nI així s’esdevingué que des d’aleshores,\nels set beuarres temeren l’aigua,\ni que juraren no pronunciar mai més\naquesta maleïda paraula,\na text in German (Deutsch) by Johann Ludwig Uhland (1787 - 1862), "Von den sieben Zechbrüdern"


Hi ha alguna diferència salarial entre una reserva de l'exèrcit i una guàrdia nacional?\nNo, no hi ha diferència de retribució entre les reserves de l'exèrcit i la guàrdia nacional.\nEl motiu és que ambdues branques són només una branca de sol de l'Exèrcit.\nSón tots iguals que l’Exèrcit Regular.\nA l'Exèrcit, la paga es basa en el rang i el temps en servei.\nSi teniu la titulació universitària o feu algunes accions preliminars abans d’entrar a l’entrenament bàsic, podeu començar amb un rang superior.\nLa veritat és que, si entreu en reserves de l'Exèrcit, la Guàrdia Nacional o l'Exèrcit, el vostre sou serà el mateix.\nUn cop us promoveu o teniu més temps al servei, augmentareu la vostra paga.\nAixí, doncs, en teoria\nSi un altre soldat tingués el mateix temps al servei i es classifiqués amb vosaltres, amb les mateixes credencials exactes, tots dos rebríeu el mateix.\nHo sento, tots els soldats es paguen igual. (Per la major part)\nSí, n’hi ha i no, no n’hi ha.\nLa Guàrdia Nacional de l’Exèrcit és una entitat estatal, per tant, el seu comandant en cap és el governador de qualsevol estat on es troba i l’ajut general és el seu oficial superior. Si és necessari, es pot cridar a la Guàrdia Nacional al servei actiu federal, moment en què recau en el president i, segons el que tingui el comandament, el control operatiu del mateix moment en què es “federalitzi”.\nLa Reserva de l’Exèrcit és justament això. Sempre és una reserva de l'Exèrcit independentment de quin estat es trobi i de si es necessita reforçar l'Exèrcit actiu en cas d'emergència nacional.\nTots dos són els mateixos en què es paga el mateix un coronel a les reserves i un coronel de la Guàrdia Nacional, tant si són soldats regulars de perforació com de servei actiu per a ells. Els guardes de servei actiu i les reserves es paguen igual i tenen els mateixos avantatges que els seus companys actius de l'Exèrcit.\nTant la Guàrdia Nacional com les Reserves de l'Exèrcit són RESERVES DE L'ARMIA, és a dir, en cas d'emergència nacional es pretén arrodonir l'Armada Reial en funció del que l'Exèrcit ha decidit que són les seves necessitats. Per exemple, l'exèrcit en el seu conjunt podria requerir 18 divisions totals i quaranta alguns equips de combats de brigades estranyes. PERUT, el gran exèrcit podria no disposar de tots els recursos, de manera que 8 divisions i un grapat de brigades poden formar part de la Guàrdia Nacional, que quan es crida, proporcionen els requisits totals que l’Exèrcit necessita per fer front a les amenaces actuals.\nNo hi ha diferència en la remuneració base entre els dos components. El seu salari es determina segons el rang i el temps de servei en qualsevol de les branques militars. Tot i així, hi ha diferències en les oportunitats laborals disponibles per a vosaltres entre els components, cosa que us permetria assumir determinades tasques que us podrien oferir oportunitats de compensació addicional.\nPodeu trobar l'escala de pagaments aquí: Paga Militar dels Estats Units del 2018 - Compensació bàsica per a oficials i candidats inscrits\nEssencialment no. Malgrat això….\nla Guàrdia Nacional té el sou de tasca estatal (SAD) juntament amb la paga de perforació. Essencialment, si el govern de l'estat activa una unitat de socors contra desastres, disturbis, etc ... L'estat pagarà l'estat. També hi ha formació que ofereix l’estat que també tindrà com a conseqüència el sou del SAD.\nCom a resum, aportareu més ingressos anuals si esteu a la Guàrdia. Tot és l'exèrcit, de manera que rebeu el mateix import ... només teniu més oportunitats de guanyar diners.\nQuina diferència hi ha entre el software de gestió de rendiment i el de gestió de talent?Quina és la diferència de bescanviar entre la persuasió i la manipulació de les persones perquè facin el que desitgeu?Quina diferència hi ha entre la co-creació i el crowdsourcing?Quina diferència hi ha entre les pàgines de destinació i les pàgines d’entrada?Quina diferència hi ha entre la teoria de la dependència i la teoria dels sistemes mundials?Quina diferència hi ha entre psiquiatria i neurocirurgia?Quina diferència hi ha entre la pròrroga i la dissolució?


La portavoz del grupo parlamentario popular, Mabel Cabrer, ha asegurado este lunes que «no hay preocupación de que pueda ir más allá» la querella contra el Govern por no sacar a concurso la adjudicación de farmacias y en el que ya ha sido imputado el director de Gestión Económica y Farmacia, César Vicente.\nCabrer se ha referido a este tema en rueda de prensa al ser consultada sobre una posible imputación del presidente del Govern, José Ramón Bauzá, y el conseller de Salud, Martí Sansaloni, en la causa abierta por la querella de un farmacéutico contra el ejecutivo balear por incumplir una sentencia que obligaba a sacar a concurso nueve nuevas farmacias.\n«Hablamos básicamente de un tema administrativo y en el que se han hecho las cosas bien, y quedará demostrado y acreditado que se han hecho bien», ha asegurado Cabrer.\nLa diputada del PP ha defendido que se habla de una nueva ley de ordenación farmacéutica «que se ha modificado para evitar fraudes, abusos y para dar la máxima transparencia».\nHa señalado que ya existe una sentencia al respecto y que se ejecuta según lo determina el Tribunal Superior de Justicia de Balears.\n«No hay una preocupación de que pueda ir mas allá», ha precisado la portavoz del grupo del PP.\nEn otro asunto, Cabrer ha instado a la líder socialista, Francina Armengol, a explicar «los contratos falsos, los informes copiados de internet o los dobles pagos que están siendo objeto de esa investigación», tras saberse que la Fiscalía investiga tres consellerias del anterior Govern del pacto por el caso Multimedia.\n«Queda demostrado que con esta actitud pone de manifiesto que sólo le interesa la corrupción cuando afecta a otros partidos, pero se calla cuando afecta al suyo», ha señalado Cabrer, quien ha cuestionado que Armengol «se ha pasado toda la legislatura atacando, criticando y manchando» la imagen del presidente del Govern, José Ramón Bauzá.\nEn relación a las iniciativas parlamentarias, la diputada del PP ha avanzado que su grupo votará en contra de la moción socialista en materia de Hacienda y Presupuestos y ha calificado de «surrealista» que el PSOE critique el trabajo del Govern para arreglar la «nefasta gestión» del anterior.\nEn cuanto a la propuesta de Més de modificar el reglamento del Parlament para ganar en participación ciudadana, Cabrer ha reconocido la misma llega tarde y ha adelantado que el PP «volverá a poner sobre la mesa la legislatura que viene» su propuesta de reducción de diputados.\nPor su parte, el portavoz en la comisión de investigación de Son Espases, Carlos Veramendi, ha apuntado que este martes quedarán definitivamente aprobadas las conclusiones de la comisión y ha dicho que «si ha sido posible llevarla a término ha sido gracias a la voluntad del PP de que se sepa todo lo relacionado con el hospital». «Si fuese por el PSOE no podría haberse hecho nada, ya que votaron en contra tanto de ésta como de su plan de trabajo», ha señalado el conseller.


Les 7 paraules: 2010\nNadala família Rom Mas\nAvui és Nadal, aquest any no hem fet una nadala en paper, però ahir vaig fer un dibuix i l'Eulàlia va triar un text. Aquesta és la nostra nadala familiar, un gest d'afecte, un símbol per recordar el valor d'un naixement, una interpretació icònica de les paraules d'un text escrit amb devoció i saviesa, una tradició que es trasmet de pares a fills. I la volem compartir amb tots vosaltres recordant el meu pare Joaquim.\nAlceu els ulls al cel\ni mireu qui ha creat l’estol dels astres,\nqui els fa sortir, d’un a un,\ni els crida cadascun pel seu nom.\nIs. 40, 26\nPublicat per Josep Rom a 23:25 Cap comentari:\nComiat de Joaquim Rom Cleves\nEl 17 de desembre de 2010 vam acomiadar el meu pare, moltes persones m'han demanat el text del panegíric que vaig fer al final de la cerimonia en el tanatori de Les Corts, potser val la pena penjar-lo en aquest blog per recordar-lo en aquests dies de Nadal.\nBon dia, benvinguts i gràcies per acompanyar-nos.\nEm dic Josep Rom i la meva família m’ha demanat que digui alguna cosa sobre el nostre pare.\nHabitualment, d’això s’en diu fer un panegíric. Un discurs per elogiar una persona o l’oració funerària d’un noble o un emperador i el nostre pare era el nostre rei.\nUn panegíric és un discurs en tres parts: l’exordi, per justificar el discurs (cosa que estic fent ara mateix); la demostració, per relatar les virtuts del pare; i l’epíleg, per tancar de forma brillant i emotiva aquest acte.\nDoncs bé, a en Joaquim Rom li agradaven molt els discursos, i si hagués pogut, ara fora ell qui presidiria aquesta cerimònia. Bé, no exactamente, el meu pare hauria preferit saludar-vos un a un, repartir targetes i compartir copes de cava. En Joaquim era el rei de la festa, un amic d’una sociabilitat infinita, un marit disposat a sortir a sopar cada nit, un pare preparat per dirigir l’Ampa de l’escola, organitzar la setmana d’esquí, les festes d’aniversari i tota mena de cel·lebracions.\nPerò, per sobre de tot, el tret més característic del meu pare era la necessitat d’aventura.\nPublicat per Josep Rom a 20:29 1 comentari:\nEl disseny de la visita del Papa a Barcelona (2a part)\nEl disseny del cartell de la visita va ser una feina complicada, però la magnitud de l'esdeveniment va provocar una ampliació del projecte gràfic per resoldre la logística de l'acte de dedicació de la Basílica de la Sagrada Família.\nL'Enric Puig i l'Anna Carreras, una persona clau en la gestió del projecte, van enfrontar-se als problemes comunicatius del pla dissenyat per l'Andreu Bernadás, el responsable de Taller de Cultura, l'empresa que va organitzar la logística de l'acte al carrer: talls de carrer, 38.000 cadires, protocols de seguretat...\nEm van demanar que adaptés les invitacions a un sistema de colors i codis per dividir les zones i facilitar l'accés dels convidats.\nPublicat per Josep Rom a 23:50 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Disseny gràfic, estètica\nEl disseny de la visita del Papa a Barcelona (1a part)\nAvui, 7 de novembre de 2010, el Sant Pare Benet XVI ha visitat Barcelona i hem viscut la cerimònia de dedicació de l'església i l'altar de la Sagrada Família. Hem viscut el moment, hem disfrutat de la festa i hem interioritzat el simbolisme eclesial i cultural d'aquest esdeveniment. Penso que és un bon moment per reflexionar al voltant de la meva participació en l'organització d'aquesta celebració.\nDes del mes de maig vaig treballar en el projecte gràfic d'aquesta visita. Un projecte delicat. Un esdeveniment d'aquesta categoria en el marc de l'Església sempre és delicat. Són celebracions que tenen una dimensió comunicativa i estètica important i que, com sempre, ens permeten viure la bona voluntat de la comunitat de cristians quan cal preparar un acte d'aquesta magnitud i també les limitacions de la nostra organització per respondre a tots els reptes que cal superar.\nPublicat per Josep Rom a 0:17 1 comentari:\nEl misteri d'una tomba\nAquest Diumenge de Ressurecció m'ha fet reflexionar sobre una imatge i he volgut convertir aquesta idea en un dibuix. El misteri del cristianisme es concentra en una tomba buida. Una imatge sintètica, abstracta i minimalista, terriblement modesta i estèticament intensa. Una fe concentrada en un espai buit, tot un univers d'esperança es projecta des de la forma més simple.\nBona Pasqua a tothom.\nPublicat per Josep Rom a 13:01 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: estètica, Viure la fe\nUna xerrada quaresmal amb sorpresa\nDijous 25 de març, en Josep Maria Henríquez ens va convidar a fer una xerrada sobre compartir el temps quaesmal i l'educació en la fe amb els fills. L'Eulàlia i jo vam anar a Martorell on un grup de persones de les parròquies de l'arxiprestat ens van rebre i, en el teatre del casal, vam compartir una estona realment bonica. També van venir en Miquel Altarriba i la Conxita, que viuen a Sant Joan Samora.\nLa gran sorpresa va ser retrobar-me amb un antic alumne, en Pere Hernández que va venir per acompanyar la seva mare i obsequiar-me amb unes ampolles que ha dissenyat. En Pere té una gran sensibilitat estètica i va ser el primer estudiant amb una bona predisposició pel disseny gràfic que vaig trobar a la Facultat de Comunicació Blanquerna fa més de 15 anys.\nPublicat per Josep Rom a 17:41 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Disseny gràfic, Viure la fe\n"Tot s’ha complert!" (Jn 19, 30).\nPublicat per Josep Rom a 18:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Viure la fe\n"Pare, a les vostres mans encomano el meu esperit" (Lc 23, 46).\nPublicat per Josep Rom a 18:00 Cap comentari:\n"Tinc set!" (Jn 19,28).\nPublicat per Josep Rom a 17:58 Cap comentari:\n"Déu meu, Déu meu, per què m'heu abandonat?" (Mc 15,34)\nPublicat per Josep Rom a 17:55 Cap comentari:\n"Dona, vet aquí el teu fill!" (Jn 17, 27)\nPublicat per Josep Rom a 17:54 Cap comentari:\n"Avui seràs amb mi al paradís, t’ho dic amb tota veritat" (Lc 23,43).\nPublicat per Josep Rom a 17:50 Cap comentari:\n"Pare, perdona’ls, perquè no saben el que fan" (Lc 23,34).\nPublicat per Josep Rom a 17:47 Cap comentari:\nUn recés il·lustrat\nDiumenge 21 de març l'Eulàlia i jo vam participar en el recés de Quaresma organitzat per el Moviment de Professionals Catòlics de Barcelona en el monestir de Bellesguard. El bisbe auxilar de Barcelona, en Sebastià Taltavull, va realitzar una reflexió al voltant de "Les set paraules de Crist". Ens va fer escoltar la peça musical de "Les sept paroles de Christ" de Théodore Dubois, interpretada per Joan Pons, Maria Gallego, Josep Bros i la Coral de la Capella Davídica de la Catedral de Menorca i l'Orquestra Simfònica de Balears "Ciutat de Palma" i dirigida per Salvador Brotons. La música ens va ajudar a reflexionar i pregar en silenci.\nCom cadascú té la seva pròpia manera de pregar em vaig concentrar en la realització de petits dibuixos amb una llibreta i un rotulador blau. He decidit fer aquest blog per compartir aquestes il·lustracions quaresmals.\nPetites icones nascudes de la pregària.\nPublicat per Josep Rom a 17:35 Cap comentari:\nEl disseny de la visita del Papa a Barcelona (2a p...\nEl disseny de la visita del Papa a Barcelona (1a p...