Reglament de l'Administració de la Generalitat de Catalunya - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nS'ha proposat fusionar aquest article a «Generalitat de Catalunya». (Vegeu la discussió, pendent de concretar). Data: setembre de 2019\nEls Reglament de l'Administració de la Generalitat de Catalunya són disposicions reglamentàries que s'elaboren en l'àmbit competencial de l'Administració de la Generalitat de Catalunya en funció del que regula llei 26/2010 de 3 d'agost de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya. El procediment regulat per als reglaments és aplicable de forma supletòria als reglaments que tenen establert, per una norma amb rang de llei, un procediment d'elaboració específic. Als efectes del que estableix aquest títol, s'entén per disposicions reglamentàries les disposicions de caràcter general amb rang inferior al de llei dictades pel govern de la Generalitat de Catalunya o pels seus consellers dels departaments de l'Administració de la Generalitat que, qualsevol que sigui la matèria de què tractin, i que continguin normes que innovin l'ordenament jurídic. Als efectes del que estableix aquest títol, resten excloses del concepte de disposició reglamentària les instruccions i les circulars o ordres de servei emeses pels òrgans de l'Administració de la Generalitat.\n1 Procediment d'elaboració [cal citació]\n2 Tramitació[cal citació]\n3 Memòries i informes[cal citació]\n4 Consulta interdepartamental[cal citació]\n5 Audiència[cal citació]\n6 Informació pública[cal citació]\nProcediment d'elaboració [cal citació][modifica]\nEl procediment d'elaboració d'un projecte de disposició reglamentària s'inicia per resolució del conseller o consellera del departament competent en la matèria del projecte. Si es tracta de matèries de competència de més d'un departament, la resolució ha d'ésser conjunta o del titular o la titular del Departament de la Presidència. El Govern ha d'establir per decret els supòsits en què la tramitació d'un projecte de disposició reglamentària requereix un acord previ del Govern sobre l'oportunitat de la iniciativa, a proposta del departament o departaments interessats.\nLa tramitació d'un projecte de disposició reglamentària correspon a la unitat directiva corresponent del departament proposant i, en els casos de tramitació conjunta, a les unitats directives designades pels departaments amb la realització d'un informe per part dels òrgans consultius dins els termini, a manca de previsió expressa, de deu dies. El còmput del termini s'inicia l'endemà del dia en què es rep la sol·licitud i en l'expedient d'elaboració ha de quedar constància de la data d'entrada de la sol·licitud en l'òrgan que ha d'emetre l'informe.\nMemòries i informes[cal citació][modifica]\nEls projectes de disposicions reglamentàries han d'anar acompanyats sempre d'una memòria general, d'una memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades, i també dels informes preceptius i els que sol·liciti l'òrgan instructor. La memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades ha de tenir el contingut que s'estableixi per reglament. En tot cas, aquesta memòria integra, com a mínim, els informes següents: impacte pressupostari, impacte econòmic i social, impacte normatiu i impacte de gènere. Igualment, els projectes de disposicions reglamentàries s'han de sotmetre a informe jurídic de la unitat departamental corresponent o del Gabinet Jurídic de la Generalitat. Els projectes de disposicions reglamentàries que es dictin per a desplegar les lleis o el dret europeu i llurs modificacions s'han de sotmetre amb caràcter preceptiu al dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.\nConsulta interdepartamental[cal citació][modifica]\nSi l'aprovació de la disposició reglamentària correspon al Govern, la iniciativa s'ha de posar en coneixement dels diferents departaments perquè formulin les observacions que estimin convenients, durant un termini no inferior a quinze dies i prèviament, si escau, als tràmits d'audiència i d'informació pública. El tràmit de consulta interdepartamental s'instrumenta per mitjans electrònics.\nEls projectes de disposició reglamentària que afecten els drets o interessos legítims dels ciutadans se sotmeten al tràmit d'audiència de les persones interessades, i es posa a disposició d'aquestes la documentació preceptiva. Només es pot prescindir del tràmit d'audiència si existeixen raons greus d'interès públic degudament acreditades. L'audiència es realitza directament amb els ciutadans o mitjançant les entitats reconegudes per llei que els agrupen o els representen, si les finalitats d'aquestes tenen una relació directa amb l'objecte de la disposició reglamentària. El tràmit d'audiència es pot instrumentar per qualsevol mitjà que l'instructor o instructora acordi de manera motivada i per un termini no inferior a quinze dies hàbils. Per raons justificades i degudament motivades, el termini es pot reduir fins a un mínim de set dies hàbils. El tràmit d'audiència també es pot instrumentar per mitjans electrònics publicant el text del projecte de disposició reglamentària a la seu electrònica, facilitant una adreça electrònica per a la presentació d'observacions, suggeriments o al·legacions, i indicant la data límit.\nInformació pública[cal citació][modifica]\nEls projectes de disposició reglamentària es poden sotmetre a informació pública per un termini no inferior a quinze dies hàbils, que es pot reduir fins a un mínim de set dies hàbils si raons degudament motivades així ho justifiquen. El tràmit d'informació pública pot coincidir temporalment amb el d'audiència i s'ha de posar a disposició de les persones que ho sol·licitin la documentació preceptiva.\n↑ LLEI 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\n↑ Notícies ICAB\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Reglament_de_l%27Administració_de_la_Generalitat_de_Catalunya&oldid=23201509»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 abr 2020 a les 13:11.


Catesco i UPF impulsen el Grup de Treball sobre les competències per a la sostenibilitat de la UNESCO – Catesco\nCatesco i UPF impulsen el Grup de Treball sobre les competències per a la sostenibilitat de la UNESCO\nCatesco i UPF impulsen el Grup de Treball sobre les competències per a la sostenibilitat de la UNESCOCatesco2022-01-28T12:53:42+01:00\nEl Grup de Treball (GT) sobre les competències per a la sostenibilitat de la UNESCO, coordinat per Catesco i la UPF, té el propòsit d’aterrar al context català aquestes competències clau per a l’educació global i generar recursos útils per als centres educatius en ABPxODS.\n“Educació pels Drets Humans”, seminari internacional amb la Dra. Felisa Tibbits\nEl 17 de desembre el Grup de Treball va comptar amb un seminari a càrrec de la Dra. Felisa Tibbitts, experta en educació pels drets humans de la Universitat de Utrecht i la de Columbia i membre de la càtedra UNESCO de drets humans i educació superior.\nL’autor principal del document de la UNESCO Educació per als ODS, Prof. Marco Rieckmann, conversa amb els membres del GT\nEl divendres 19 de novembre el Grup de Treball va comptar amb la presència del Professor Marco Rieckmann, autor principal del document “Educació per als ODS: Objectius d’aprenentatge” (UNESCO, 2017). Aquesta sessió va tenir un format de webminar, és a dir, va ser oberta: els membres del GT tenien la possibilitat de tenir la càmera oberta i parlar amb el Dr. Rieckmann, però també hi havia gent externa del GT interessada en la temàtica, que podia intervenir com a participant a través del xat.\nEn la seva exposició, el ponent va plantejar el marc teòric de les 8 Competències de la UNESCO, i com s’interrelacionen, dins del context de l’Educació per al Desenvolupament Sostenible (EDS). També es va qüestionar com podem capacitar l’alumnat per fer “canvis radicals” des de les aules en el marc de la sostenibilitat, explorant el significat transformador de l’EDS i la seva vinculació amb el canvi social. En aquest sentit, advocava per una didàctica facilitadora i orientada a l’acció i la reflexió, amb metodologies que promoguin la màxima participació de l’alumnat: aproximacions com l’ABP que permetin generar contextos, projectes i experiències pràctiques i participatives. En l’EDS, el rol dels educadors/es és propiciar que cada alumne prengui les seves decisions a partir del coneixement de les problemàtiques de l’entorn, més que promoure certeses absolutes.\nFinalment, quant a l’avaluació de les competències en l’alumnat, una de les qüestions del GT va ser si existeixen rúbriques o altres instruments d’avaluació, i si tenia sentit l’opció de construir una rúbrica que avaluï totes 8 competències. El Dr. Rieckmann comentà experiències existents en l’avaluació de competències concretes, les quals evidencien una gran complexitat. El ponent va recomanar el recurs de Redman et al (2021), que recull eines habituals en l’avaluació de les competències en l’alumnat i proposa l’opció de generar una rúbrica d’acord amb les diferents fases d’un projecte ABP. Un altre recurs interessant que va comentar fou els mapes de competències, on a través de la visualització es pot mostrar clarament l’assoliment de diferents competències transversals. Aquest tipus d’instrument és motivador i permet comparar diferents moments pel que fa a la competència de l’alumnat.\nRecupera la conversa amb el Professor Marco Rieckmann:\nEl Grup de Treball es reuneix en sessió interna per començar a desgranar les competències per a la sostenibilitat de la UNESCO\nEl divendres 12 de novembre, el GT es va reunir en sessió interna amb l’objectiu de compartir compartir l’enfoc amb què volem treballar les Competències per a la Sostenibilitat, establir els subgrups d’”especialistes” que treballaran les diferents competències i preparar preguntes per a l’expert Marco Rieckmann.\nLa sessió va dividir els participants en dos grups, per treballar de manera aprofundida les competències per a la sostenibilitat. Per altra banda, es van preparar les preguntes i l’enfocament de la sessió amb el Professor Marco Rieckmann, amb els objectius de comprendre i desgranar les competències clau per a la sostenibilitat de la UNESCO, i particularment com desenvolupar-les a través de l’educació pels Objectius de Desenvolupament Sostenible, en els diferents nivells educatius (primària, secundària i universitat), i obtenir orientació sobre el rol del professorat en l’enfocament competencial del desenvolupament sostenible.\nEl Dr. Gregorio Rodríguez, expert en avaluació educativa, acompanya el GT en la seva tercera sessió, la primera del taller amb experts internacionals que duran a terme els participants.\nEl dimecres 28 d’octubre el GT va realitzar la primera sessió del taller internacional amb el Dr. Gregorio Rodríguez, Catedràtic de l’Universitat de Cadis i membre de la Càtedra UNESCO d’Avaluació, Innovació i Excel·lència en Educació, expert en avaluació educativa.\nLa sessió va començar amb una mirada a l’evolució històrica a la concepció de l’avaluació i va seguir posant èmfasi en la diferència entre conceptes com “estudiant” i “aprenent”. També va remarcar la importància de que els alumnes han de saber què s’espera d’ells i com poden assolir els seus objectius. Rodríguez destacà la importància de fer evidents els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) i les competències per a la sostenibilitat en els sistemes d’avaluació, relacionant-los amb els objectius i els resultats esperats per a qualsevol activitat.\nEls membres del GT van contribuir a la reflexió sobre la importància d’incorporar les competències per a la sostenibilitat en l’avaluació de què aprenem i per què és important, i, també, de com fer-ho. En aquest sentit, com introduir els ODS i en especial les competències per a la sostenibilitat en els plans educatius dels seus centres va ser una de les preguntes que van generar més debat. Finalment, Rodríguez va ensenyar alguns bons exemples de rúbriques i escales, així com el model avaluatiu que ell mateix fa servir amb els seus alumnes.\nEn definitiva, fou un taller interessant i pertinent, que va motivar al GT en el seu propòsit de dissenyar eines útils per als centres, docents i alumnat en l’assoliment de les competències per a la sostenibilitat a través dels projectes d’aprenentatge orientats als ODS.\nEn la segona sessió, els participants defineixen els productes a desenvolupar pel GT\nEl 22 d’octubre el GT sobre les competències per a la sostenibilitat de la UNESCO va reunir-se de forma virtual per realitzar la segona sessió de treball.\nLa sessió va estar enfocada a que els integrants del grup definissin quins instruments d’avaluació volien dissenyar com a resultat del treball del grup, per tal d’afavorir el desenvolupament de les competències per a la sostenibilitat a l’aula. Una autodiagnosi de centre en relació a les competències per a la sostenibilitat, eines per al disseny de l’ABPxODS i recursos de suport a l’avaluació per a l’alumnat van ser els productes triats pels participants a desenvolupar en el GT.\nAixí mateix, el GT va preparar la sessió següent, del 27 d’octubre, corresponent al taller amb experts internacionals, amb el Dr. Gregorio Rodríguez, Catedràtic de l’Universitat de Cadis i membre de la Càtedra UNESCO d’Avaluació, Innovació i Excel·lència en Educació, expert en avaluació educativa.\nArrenca el GT amb la participació de més de 20 docents i experts\nEl 22 de setembre es va posar en marxa el Grup de Treball sobre les competències per a la sostenibilitat de la UNESCO impulsat per la Universitat Pompeu Fabra i Catesco, amb una primera sessió de definició dels objectius i de primer contacte entre els participants.\nEl Perquè d’aquest grup\nLa humanitat fa front avui dia a reptes de gran calat que són compartits per totes les persones i pobles d’arreu del món. El 2015, Nacions Unides elabora per primera vegada una agenda global, que interpel·la a totes les nacions del món, l’Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible. Aquesta agenda concreta en 17 Objectius per al Desenvolupament Sostenible, les fites que la humanitat i el planeta han d’haver assolit el 2030 per tal de fer front al desafiament que suposen reptes globals com el canvi climàtic i la pèrdua de biodiversitat, l’augment de la pobresa i les desigualtats socials, o l’auge dels discursos d’odi i de la xenofòbia. Aquesta Agenda 2030 esdevé el compromís global per a que tothom, des de qualsevol lloc del planeta, la faci avançar localment (glocal). En aquesta agenda, l’educació és un d’aquests objectius, l’ODS4. I alhora l’educació és condició de possibilitat per a l’assoliment de la resta d’objectius.\nAquest Grup de treball s’emmarca dins la iniciativa d’Aprenentatge Basat en Projecte i Objectius pel Desenvolupament Sostenible (ABPxODS), de la UPF i Catesco, que té per objectiu promoure la transformació educativa d’escoles i instituts des de l’adopció de metodologies de treball globalitzat enfocades a l’assoliment dels ODS.\nAquest Grup de Treball té la finalitat de concretar les competències per a la sostenibilitat de la UNESCO en uns recursos tangibles i útils per als docents per a promoure’n el seu desenvolupament i avaluació en la pràctica educativa, per les diferents etapes educatives, a través de l’ABP, així com connectar el desenvolupament de les competències en relació amb els objectius d’aprenentatge per cada ODS i el currículum.\nPer fer-ho, el Grup de Treball comptarà amb el suport d’experts internacionals, entre els quals s’hi compten el Dr. Marco Rieckmann (autor principal del document “Educar per als ODS. Objectius d’aprenentatge” de la UNESCO) o la Felisa Tibbits (referent en educació per a la justícia global), a través d’un taller amb cinc sessions monogràfiques sobre aspectes relacionats amb la definició de les competències per a la sostenibilitat.\nLa sessió de llançament del GT va tenir lloc el passat 22 de setembre en línia. El grup de participants, que compta amb més d’una vintena de docents procedents de centres de primària, centres de secundària i de la universitat, va poder compartir les seves expectatives i discutir la orientació i els objectius del GT. A més a més, el grup compta amb participants que provenen d’altres espais que treballen per la justícia global, com són EduGlobal Stem, Edualter o la Xarxa d’Escoles + Sostenible de Barcelona.\nPodreu trobar més informació sobre la iniciativa a les nostres xarxes socials o en aquesta mateixa pàgina web, on anirem actualitzant la informació.


Vicios i salut de tota una ciutat a les fatbergs de Londres | cultura 2022\nVicios i salut de tota una ciutat a les fatbergs de Londres\nEls residus que produïm parlen clarament dels nostres hàbits de consum. I les clavegueres de Londres són especialment parlants: en els seus meandres han sortit a la llum una desena de fatbergs, blocs de greixos greixosos i deixalles insolubles que amenaçaven de tapar la xarxa de desguàs de la ciutat.\nAra un d’aquests icebergs grossos –el que es troba a Southbank al centre de la ciutat: un “monstre” que es creu que fa 750 metres de longitud– s’ha analitzat amb detall, gràcies a un programa de televisió emès a Channel4. Científics de Thames Water, la companyia responsable del subministrament d'aigua i el tractament d'aigües residuals de la ciutat, han descobert que el fatberg conté un 90% de greixos ; altres "ingredients" típics són els preservatius, els cotonets, els tovallons i els bolquers sanitaris, les tovalloletes humides.\nLa història secreta de les antigues latrines\nCom es forma. "La greix s'enganxa a les parets del desguàs, les tovalloletes humides arriben i s'enganxen a la greix, baixen més greixos i s'enganxen a les tovalloletes i tot això afegeix massa al fatberg " , diu Andy Drinkwater, un enginyer civil entrevistat pel guardià.\nLes anàlisis també van relacionar la relació dels londinencs amb drogues, suplements i medicaments de venda lliure. A la fatberg es van trobar bosses de plàstic transparents, una agulla i una xeringa i altes quantitats de productes químics continguts en les cremes de l’acne i en el paracetamol.\nresidus dopats. «Però més de la meitat dels productes farmacèutics trobats eren ordenina i ostarina, substàncies que es troben en suplements utilitzats per millorar el rendiment esportiu i augmentar la massa muscular (la segona figura apareix a la llista de substàncies dopants i no es permet el seu ús. metge al Regne Unit).\nAl feix de greixos i brutícia també hi havia bacteris com el de la listeriosi, el campylobacter i el E. coli: en cas d’obstrucció de les clavegueres, aquests patògens podrien augmentar l’aigua fins a les canonades i representar un risc per a la salut. de la població.


EN LA BOCA DEL LOBO. MORPURGO, MICHAEL. 9788417996062 La Llar del Llibre\nFrancis y Pieter son hermanos, uno maestro y otro actor. Mientras los estragos de una guerra aún se notan los dos hermanos discuten. Francis es un pacifista convencido, mientras que Pieter se alista para combatir contra el enemigo. Lo que ocurre a partir de ese momento cambiará la vida de Francis para siempre y lo arrojará directo a la boca del lobo.\nL'Alexandre diu que és el Príncep de les Maresmes ja que això és el que li ha fet creure sempre el seu pare. Però un dia es queda sol i, quan explica qui és, ningú no se'l creu. Ell fa temps que dubta; tanmateix, fins ara s'ha esforçat a mantenir que és un príncep, perquè no creu possible que el seu pare l'hagi enganyat tant. Però..., qui és en realitat? Aquest serà el punt de ...\nTot just acabades de traslladar a Tarragona, la doctora Olga Puig i la Txell, la seva filla de disset anys, mantenen una relació difícil i tensa.La doctora Olga, vídua del periodista Òscar Dalmau, que es va ofegar en caure al mar durant una curta travessia amb el seu veler, rep la trucada inesperada d'un notari de Buenos Aires, que la cita per a la lectura de les últimes volunt...\nL'Alba i la Marina han fet un regal molt especial al seu pare: una immersió en un vaixell enfonsat. I no es volen perdre el moment en què ell es capbussa amb els dos instructors de busseig que l'acompanyaran en aquesta aventura: l'Oriol i la Laia. Les dues germanes contemplen, des d'una llanxa, com els tres submarinistes desapareixen enmig del mar, sense imaginar-se que aquest ...\n«No ens mereixem tanta bellesa», va dir Ricard a la seua germana Anna. Al cap de poc de temps, ell va desaparéixer en un misteriós accident aeri prop d’Islàndia, en un vol privat organitzat per la Fundació Orió. Ricard no deixava de parlar de l’emergència climàtica, de l’egoisme de la humanitat, que esprem el planeta fins a condemnar-lo al col·lapse. Unes idees que fan dubtar a...\nIdeal for elementary or pre-intermediate learners of English looking to improve and practise their English. The book is filled with useful vocabulary that is carefully graded and easy to understand, it also comes with audio, so that you can listen to the story at the same time as reading.'We'll be friends, you and I. I'll call you Joey,' Albert said. 'I'll look after you. We'll...


o_50561 – Traces\nEdita obra Roca Cagadora\nLa Roca Cagadora és una petita penya, d'uns 4-5 m d'alçada, que destaca per la característica forma que presenta. Aquesta singular forma és d'origen erosiu, degut a l'acció del vent i l'aigua sobre els materials menys cohesionats de la roca. El seu nom prové d'uns forats que hi ha a la seva base, que recorden al d'una "comuna".


Joan Senent-Josa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Sorbona, París\nBiòleg, periodista i traductor\nJoan Senent-Josa (Barcelona, 1947) és un biòleg, periodista i traductor català. Va estudiar la carrera de biologia a la Sorbona de París, on va viure cinc anys amb una beca del govern francès. Els anys 1967 i 1968 actuava a París com a delegat de relacions internacionals del Sindicat Democràtic d'Estudiants.\nVa refundar i dirigir la revista Ciència durant la seva segona etapa del 1980 al 1991. I va reivindicar els orígens de la literatura de ciència-ficció en català.\nHa estat un espeleòleg reconegut per investigar insectes de les profunditats. Hi ha dues espècies d'escarabats que porten el seu nom: el Subilsia senenti Español 1967 —el va descobrir a la Serralada de l'Atlas, al Marroc— i el Troglocharinus senenti Escolà 1967 —una troballa a la serralada del Montsec de Rúbiesi Senent-Josa va ser militant maoista actiu fins a la mort de Mao i el descobriment dels crims de la Revolució Cultural, que va considerar “una revolució dins la revolució” que va acabar malament. Continua sent un admirador de la Xina. Va participar en el documental Morir de dia, un relat de les morts que va deixar l'heroïna durant les dècades dels vuitanta i noranta.\nVa ser fundador el 1993 de l'Associació Lliure Antiprohibicionista (ALA), un centre de debat polític i club de cànnabis situat al barri barceloní de Sants. Ha estat col·laborador habitual de les revistes El Viejo Topo, Triunfo i del diari El País.\nLes ciències naturals a la Renaixença – 1979.\nQuè és la vida?: l'aspecte físic de la cèl·lula viva; i La mente i la matèria - 1984.Erwin Schrödinger, Jorge Wagensberg, Joan Senent-Josa.\nEnsayo sobre el arte de navegar por debajo del agua - 1982. Narcís Monturiol, Joan Senent-Josa.\nL'origen de les espècies - 1982. Charles Darwin, Santiago Albertí, Montserrat Vallmitjana, Thomas Glyck, Joan Senent-Josa, Constanza Albertí.\nConocer Mao y su obra 1978.\nMiseria y dependencia científica en España – 1977.\nUna acció col·lectiva per a la salvació de la natura.\nLa contaminación – 1973.\nLa contaminación en la "Gran Barcelona" – 1974.\nEnseñanza y revolución en China – 1977.\nSalvem Catalunya - 1977. Josep Maria Camarasa y Joan Senent-Josa.\nLa Enseñanza de las ciencias naturales en la Escuela Moderna de Ferrer i Guardia – 1975\n↑ 1,0 1,1 1,2 «El fantasma de Senent-Josa».\n↑ «Revista Ciència (2ª època)».\n↑ «Els primers passos i el rerefons de ‘(ciència)’».\n↑ «Política editorial revista Ciència 2ª època».\n↑ «Societat Catalana de Ciència Ficció i Fantasia».\n↑ «Entrevista a Joan Senent Josa, biòleg».\n↑ «'Morir de día' abre las venas olvidadas de la Transición».\n↑ «Un documental retrata la llegada de la heroína a Barcelona en los años 70».\n↑ «Víctimes de la contracultura».\n↑ «Nuevo biologismo; nuevo fascismo».\n↑ «Articles publicats a Triunfo del 1972 al 1978».\n↑ «El "Diario del Pueblo", factor clave de la política china».\n↑ «Les ciències naturals a la Reinaxença».\n↑ 14,0 14,1 14,2 14,3 14,4 «Articles a revistes de Joan Senent-Josa».\n↑ 15,0 15,1 15,2 15,3 «Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya».\n↑ «Salvem Catalunya».\n↑ «La enseñanza de las CienciasNaturales en la Escuela Moderna de Ferrer i Guàrdia».\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joan_Senent-Josa&oldid=27541032»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 juny 2021 a les 01:18.


Renaixement i reforma apuntes | Religión | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nRenaixement i reforma apuntes\nEnviado por Chuletator online y clasificado en Religión\nEscrito el 8 de Agosto de 2016 en catalán con un tamaño de 6,66 KB\nL'art, Segons principis estètics, és l'aplicació de l'habilitat i del gust a La producció d'una obra. El concepte d'art va associat al concepte D'obra D'art. Des d'una altra perspectiva, l'art és l'acte o la facultat Mitjançant la qual l'home imita O expressa i crea, copiant o fantasiejant, allò que és material o Immaterial, fent servir la matèria, La imatge, El so, L'expressió Corporal, O, simplement, incitant la imaginació d'altre.\nD'altra Banda, en un sentit més general, l'art és el conjunt de les belles Arts o Cadascuna d'elles, que en són sis: l'arquitectura, L'escultura, Lapintura, La música, La dansa i La poesia. Del conjunt, l'arquitectura, l'escultura i la pintura constitueixen El grup de les arts Plàstiques. Aquesta llista s'ha anat ampliant i s'han acceptat, també, les Següents arts: el setè art, el cinema, El vuitè, la fotografia, I el novè, el còmic. Alguns crítics i historiadors afegeixen altres arts a la llista, com Són la televisió, El teatre, La moda, La publicitat, L'animació i Els videojocs. Tot i així, ara com ara, si bé hi ha consens en els altres nou Citats, existeix encara una certa discrepància sobre quin seria el «desè art».\nLa Reforma Protestantva Ser un moviment de reforma cristianaa Europa, que generalment es considera que comença amb Les 95 Tesisde Martí Luter, El 1517, Tot i que existeixen una sèrie de precursors com Johannes Husanteriors A aquest esdeveniment. Com a període històric, la Reforma es Considera que acaba amb la Pau De Westfàliael 1648; Tanmateix, moltes de les denominacions que es van produir durant Aquest període segueixen existint i el protestantismeconstitueix Una de les branques més importants del cristianismeavui En dia. Encara que la intenció era la renovació, els moviments van Acabar amb l'escissió dels grups reformistes i amb l'establiment de Noves institucions, principalment, el luteranisme, El calvinismei L'anabaptisme.\nLa Contrareforma és La resposta del catolicisme del segle XVI al Cisma provocat per Martí Luter i Les diferents esglésies protestants. Consisteix en una sèrie de Canvis a l'església catòlica per fer front a les crítiques de L'època i enfortir-se davant les altres confessions. La seva màxima Plasmació va tenir lloc durant el Concili De Trento i La figura que més destacà va ser la d'Ignasi De Loiola.\nLa Contrareforma va donar lloc a més ordes religiosos basats en L'ascetisme, en la predicació propera i en la renúncia al luxe. Proposava una religió més espiritual, amb un paper central de La pregària. Es va reforçar també el lideratge del Papa com A cap de l'església i van sorgir nous ordes religiosos, com el creat El 1537 per Ignasi De Loiola.\nLa Contrareforma canvia la trajectòria de la història de l'art. El Canvi doctrinal tingué una repercussió immediata a la representació Iconogàfica dels mass Mèdia de L'època:\nL'humanisme és Un fet de renovació cultural que va sorgir a Itàlia, Al segle XIV i Que va ser expandit per Europa durant els segles XV i XVI.\nUna De les concrecions de l'humanisme va ser el moviment europeu de Retorn a l'estudi i valoració dels clàssics grecollatins que es va Desenvolupar a partir del segle XVI, El vessant cultural del qual va ser el Renaixement. L'erasmisme n'és Un dels exponents més emblemàtic\nEl canvi cultural Renaixement i reforma El més imp Per què hi havia malestar a l’interior de l’Església Catòlica? Qui va iniciar les crítiques a l’Església Catòlica? Moviment de renovació cultural nascut en Itàlia xv i xvI Reforma catòlica o contrareforma art renaixement


Diumenge 21 de juliol de 2019\nÉS NOTÍCIA: FESTES FONT DELS CAPELLANS CONSELLS PICADES DE MOSQUIT\nConsells per a afrontar la diagnosi del càncer\nConsells per a afrontar la diagnosi del càncer. Foto: UOC\nLa Holi Party tenyeix de color la plaça Europa\nLes Festes del barri de la Font dels Capellans, en imatges\nSaps desconnectar de la feina?\nAixò significa un increment del 12% de casos nous els darrers quatre anys. Malgrat això, la supervivència a la malaltia és cada vegada més grangràcies a la tecnologia, els nous tractaments i la diagnosi cada vegada més precoç de les cèl·lules cancerígenes.\nTania Estapé, professora dels Estudis de Psicologia i Ciències de l’Educació de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) i psicooncòloga de la Fundació per a l’Educació Pública i la Formació en Càncer (FEFOC), dona alguns consells per a afrontar la diagnosi de la malaltia:\nNo anticipar-se als fets. Ansietat, nervis, suors, tremolors, palpitacions i problemes digestius són les reaccions principals que les persones poden experimentar mentre esperen els resultats d’una prova. «El pacient es troba davant d’un motiu real pel qual pot sentir por, i és inevitable que prevegi què passaria davant la confirmació d’uns resultats compatibles amb una malaltia cancerosa», explica Estapé. Davant d’aquesta situació és important intentar relaxar-se i mirar de no anticipar-se a escenaris futurs.\nAcceptar les emocions negatives. Les emocions més freqüents després de la diagnosi són la por, l’ansietat i la ràbia, acompanyades de reaccions com la incredulitat. «Hi ha una sensació que la vida es descontrola, perquè de cop es passa a tenir un circuit vital diferent del que fins llavors s’havia viscut», remarca Estapé. S’han d’acceptar les emocions desagradables o negatives que pot generar la diagnosi o l’anticipació d’un tractament complicat, ja que són coherents amb una situació dura o difícil. Però també és important aprendre a posposar les decisions importants, perquè un pacient emocionalment compromès pot prendre algunes decisions de les quals després es podria penedir.\nCompartir-ho amb l’entorn més proper. Hi pot haver pacients que al principi no es vegin capaços de parlar-ne, perquè estan en el seu propi procés d’adaptació, però que potser més endavant ho voldran compartir amb l’entorn més proper. Estapé assegura que en molts casos depèn de l’edat del pacient, del cicle vital personal i familiar, del tipus de càncer, del pronòstic i de les relacions socials i familiars. «Cada pacient és un món i cadascú ha de fer el que el faci sentir millor, ja que hi ha personalitats més extravertides i d’altres de més introvertides», assegura la professora. Tanmateix, s’ha demostrat que les persones que perceben que tenen un bon suport familiar i social s’adapten molt millor a la malaltia.\nCom s’ha d’explicar als més petits. Una de les preocupacions principals avui dia és com s’ha d’afrontar la malaltia quan hi ha infants a casa. Estapé assegura que «el pacient no s’ha de sentir obligat a informar-ne els fills o no, ni ha de tenir pressa per a fer-ho», i que «és bo deixar fluir les coses i esperar que arribi el moment adequat». El millor moment pot ser quan són ells mateixos els que pregunten alguna cosa, ja que «els més petits noten qualsevol canvi en la rutina i es poden qüestionar per què la mare no els acompanya a escola». En tot cas, és recomanable posar-se en contacte amb els mestres.\nNo obligar-se a ser positiu i a estar animat. Actualment hi ha una falsa creença que fa que gairebé sigui obligatori que les persones que contrauen la malaltia se sentin alegres i il·lusionades per a assegurar-se que es guareixen. Tanmateix, encara que seguir les instruccions mèdiques i sotmetre’s als tractaments que s’indiquen implica una actitud positiva i proactiva, això no vol dir pas que amb aquesta actitud la malaltia es curi, ni que l’afectat s’hagi d’esforçar i exhibir en tot moment, encara que no se senti així.\nEl paper dels familiars. El càncer és, sens dubte, un assumpte familiar. Estapé apunta que les dades demostren que «els familiars dels malalts tenen les mateixes repercussions psicològiques que el pacient», de manera que és normal recórrer a l’ajuda d’un professional. L’ajuda dels familiars és clau durant tot el procés de la malaltia: han de fer tota mena de tasques pràctiques que impliquen l’àmbit sanitari, administratiu i d’intendència (curar ferides, concertar hores de visita, comprar medicaments, gestionar la baixa laboral, etc.). A més d’aquestes gestions, els familiars fan d’intermediaris entre el pacient i l’equip sanitari en l’àmbit comunicatiu, ja que són els que detecten mancances o els que veuen la situació des d’un altre punt de vista. «El més important és que la família faci costat al malalt i que no fugi d’ell en situacions en què expressa por, tristesa o ràbia», apunta Estapé.\nCombatre l’insomni. Un cop al llit, és habitual que el pacient comenci a tenir pensaments negatius i angoixa i no pugui parar de fer voltes. Si això dona lloc a episodis d’insomni recurrents, és recomanable sortir de l’habitació i anar a un altre indret de la casa. «El que va molt bé és buscar una activitat que no sigui gaire elaborada però que requereixi atenció, com ara ordenar fotografies i classificar-les o cosir, fins que li torni a venir la son», exemplifica Estapé.\nVida laboral. Una de les qüestions principals un cop s’ha diagnosticat el càncer és si s’ha de continuar la vida laboral o s’ha de deixar de banda. «Tot depèn del que signifiqui la vida laboral per a la persona: hi ha gent que gaudeix de la feina perquè se sent en un espai satisfactori, i també hi ha gent que ho viu com una activitat negativa o difícil», explica Estapé. En general, es recomana que el pacient faci una vida més o menys normal, perquè és com millor se sentirà. Malgrat això, també hi ha casos en què les persones veuen el càncer com una oportunitat de reflexionar sobre la seva vida i decideixen canviar el rumb professional o posar-se a estudiar.\nArxivat a: TENDENCIES UOC\nLa moda de convertir-se en emoji\nEls festivals de música, una gran font de dades\nEl dret a la supressió de dades permet controlar el nostre rastre a Internet\nL’obesitat infantil prolifera en famílies amb pocs recursos i estudis\nEl Síndic insta a protegir els infants que dormen en esglésies i carrers de Barcelona\nMarset, la foneria dels llums de disseny\nCom evitar i curar les picades de mosquit


Visita a l’exposició del Museu de la matemàtica | Escola Ignasi Iglesias\nVisita a l’exposició del Museu de la matemàtica\nEls dies 10 i 11 de novembre, els alumnes de 5è i 6è van anar a l’exposició del Museu de la matemàtica de Catalunya instal·lada a Pineda de Mar. Allà van realitzar diversos jocs i activitats amb la finalitat de descobrir i gaudir del món matemàtic.\nDesprés de les activitats del matí a l’exposició, els alumnes van anar caminant fins al Parc Dalmau de Calella. Allà van dinar, jugar, fer fotos… en definitiva, s’ho van passar d’allò més bé.\nEl parc , creat l’any 1928 per obra de Jeroni Martorell, té una extensió aproximada de 18,4 hectàrees i és un magnífic espai natural amb jardins i boscos mediterranis de gran riquesa, formats per pins pinyers i alzines.\nTambé compta amb espais per al joc i el lleure de la mainada així com, un antic refugi antiaeri per a protegir la població civil dels bombardejos de la guerra civil.\nGeneral, Portada, Primària, Promoció 11-12, Promoció anterior Cicle superior, Matemàtiques, Parc Dalmau, Sortides 0\nUn confinament animat!\nBOOKTUBERS I FILMTUBERS\nJoc matemàtic 1. Panell numèric\nP5B 2019-20 CLASSE DE LA SARDANA\nAlba Navarro 6éA en 6è A a Ràdio Tordera\nEsther R. De Paula en Sortida al Museu Marítim Barcelona\nSònia en Projecte emprenedoria 6è\nGerard López 4tB en Unes colònies inoblidables\nyoli en Enquesta estudi de mercat\n3r 5è 6è Ajuntament Tordera booktubers Cicle superior cicnquè cinquè ciències Colònies Cooperatives Creatius Emprenedoria experiment Ignasi Ràdio la fageda Leonardo da vinci Manuart Matemàtiques mató medi Parc Dalmau perímetre projecte Projecte conills projecte emprenedoria Projecte Fures Projecte Gats Projecte Marató de Sang Projecte Mercat Projecte Parcs de Tordera Projecte Piscina projectes robòtica Sant Jordi scape room Setmana Ciència Sisè Sonòmetres sortida Sortides taller NIF Torreferrana wedo2.0 àrea


ALS CATALANS NI AIGUA. - ELS PATRIOTES\nALS CATALANS NI AIGUA.\nÉs diu Susana Diaz. Ara presidenta de la Comunitat d’Andalusia per renuncia de Antonio Griñan, imputat per corrupció (ERE’s) juntament amb l’expresident de la Junta Manuel Chaves. Tots ells militants del PSOE.\nDins del PSOE, la part Andalusa, anomenada “federación andaluza”, històricament ha estat la més poderosa, amb nombro de militants i amb vots obtinguts per la governabilitat de l’Estat espanyol.\nAquest poder els ha permès col·locar presidents i vetllar per la puresa espanyola. Governar amb la dreta espanyola (Euskadi amb Patxi Lopez), mai ha estat un problema. De fet i quan ha calgut PSOE i PP no han dubtat anar junts per defensar la seva Espanya. Anar contra el nacionalisme perifèric i utilitzar-lo al mateix temps sempre ha format part del joc espanyol. Ara però, el nacionalisme perifèric, sobre tot el català, s’ha convertit en un nacionalisme per la independència i perillós pels interessos d’Andalusia.\nUns, els de “Podemos” ara, plantegen la discussió en termes estrictes de dretes i esquerres, vaja, com feia el Felipe en els millors temps dels socialisme espanyol. Altres pretenen visualitzar que els catalans fem el que fem per estirar privilegis i prebendes de l’Estat espanyol i això si que és inadmissible.\nLa Susana Diaz, no s’ha tallat i amb la claredat que cal ho ha deixat anar amb el seu col·lega Rajoy: “Als catalans ni aigua”. Cal repartir els fons del pla Juncker i demana construir les infraestructures que calen al Sud i que no admetrà repartiments desiguals i avantatges per Catalunya, sobre tot quan l’únic objectiu dels catalans és marxar. Definició que s’ajusta perfectament a la inversió en infraestructures aprovades als PGE pel 2015.\nCatalunya esta plena d’andalusos. D’aquells que van venir fugint de la gana i dels senyorets. Aquí van trobar feina i futur, un futur curt però al cap i la fi un millor que tenien a Andalusia. Molts han decidit fer de Catalunya el seu destí i el dels seus. Són andalusos catalans respectuosos amb el nou entorn i la majoria integrat a la nova realitat amb prou força com per sentir-se realitzats.\nQue deuen pensar aquests andalusos, quan una conciutadana com la presidenta de la comunitat autònoma d’Andalusia, Susana Diaz. proclama als quatre vents que; als catalans ni aigua. Discriminar als catalans dels andalusos que ara se’n senten o no, tan s’ha val, és impossible i la crida irracional que fa, afecta a tothom que viu i treballa a Catalunya, a més de ser injusta, té uns tics xenòfobs i anticatalans.\nEls andalusos, sense renunciar don són, aviat hauran de decidir si la Espanya andalusa que un dia van deixar els continua interessant, sobre tot si el que volen i desitgen és que els ciutadans de Catalunya no rebin ni aigua, o la independència de Catalunya, on ningú mai més ens pugui tencar l'aixeta.


Meghan Markle fuig de l'escàndol i marxa al Canadà\nper Jennifer Navarro Redactora 10 de gener de 2020 17:00\nEl príncep Harry d'Anglaterra i Meghan Markle han generat un autèntic escàndol. Que hagin decidit retirar-se de la vida pública i renunciar a les seves obligacions com a membres de la família reial britànica no ha agradat gens a la reina Isabel, que ha manifestat obertament que no està a favor. El príncep Carles els ha amenaçat de treure'ls tota la paga que reben, després que anunciessin que volen treballar per ser "independents econòmicament". Perquè deixaran de guanyar els sis milions d'euros que els donava Buckingham Palace, sí, però això només representa el 5% dels diners que cobren -s'ha de sumar tota la resta que els paga el príncep Carles-.\nLa polèmica ha estat un autèntic boom. Els mitjans anglesos van bojos darrere d'una decisió històrica que està protagonitzant totes les tertúlies. Estan acusant directament a Meghan Markle com a ment pensant d'aquest canvi de vida i és per això que li estan dient de tot.\nQuina decisió ha pres ella? Fugir de l'escàndol i la pressió mediàtica: ha agafat un vol i ha posat rumb al Canadà amb el seu fill, assegura el 'Daily Mail'. El príncep Harry s'hauria quedat a Londres per intentar arreglar mínimament la situació. Volen fugir de la primera línia mediàtica, però el boom que els envolta actualment és immens. Com acabarà aquesta polèmica?


“Umbral”: un espai comú | Umbral\n“Umbral” sorgeix en un lloc i un temps concrets. Neix en l’espai urbà, al si de la ciutat, i en un temps, el present, en què estem obligats a pensar en la migració i en els fluxos de persones refugiades com a condició de qualsevol societat contemporània. Cal assumir-ho des de la responsabilitat envers l’altre i envers nosaltres, una responsabilitat que es resol com a necessitat de primer ordre, sobretot, per un motiu important: saber que tots hem de néixer, viure i morir en un territori que ens garanteixi els drets humans.\nEs tracta d’una necessitat que, en els nostres dies, forma part d’un espai utòpic i irreal, una necessitat que s’emmarca, des de la seva mancança mateixa, en una infinitat de reaccions racistes i xenòfobes. Les actituds racistes assenyalen les altres persones com a responsables del mal contemporani, com si la seva mera presència fos la causant de les múltiples crisis econòmiques, polítiques, socials, però, sobretot, de valors, en les quals es veuen implicades les nostres societats, sense assumir que el sistema que les justifica és el generador del conflicte.\n“Umbral” neix des de la consciència de saber acceptar un problema que ens incumbeix a tots, però que pateixen només uns quants. Aquesta diferència abismal, desigual i injusta és la que provoca voler crear un espai comú, un espai des del qual uns i d’altres ens agrupem per aixecar la veu de forma conjunta, incidir en la necessitat de fer visible el problema i exigir la necessitat de reformular la legislació, que ha de garantir que tots som iguals. Sabem que no és a les nostres mans modificar les estructures d’estat o les lleis territorials. I, encara que pot sembla obvi i, fins i tot, ingenu, des del lloc que genera l’acció artística i social, així com des de l’espai municipal, sí que apel·lem al potencial simbòlic de la nostra proposta a fi de generar aquest espai comú, de tots. Des d’aquí, convidem tota la ciutadania a acompanyar-nos per reivindicar que, mentre hi hagi desigualtats entre els éssers humans, no podem parlar de llibertat, benestar i igualtat.\nLa nostra voluntat és la d’anunciar i afirmar que és responsabilitat de tothom: per això, pretenem generar un canvi. No volem continuar enganyant-nos amb paraules: el repte és comú, sí. Però hem de deixar de pronunciar que nosaltres “ens posem al lloc de l’altre”, quan és aquest “altre” qui està desproveït de drets. Per més que ho desitgi, ningú no pot posar-se al lloc de l’altre. En canvi, sí que podem situar-nos al seu costat, sí podem generar un espai de refugi, reconciliació i lluita comuna.\nDes d’aquest marc contextual, convidem un col·lectiu ampli de persones que són o han estat migrants, així com les que no ho han estat mai, a assenyalar les contradiccions i els conflictes que caracteritzen les nostres societats. Alhora, donem visibilitat a les conseqüències d’aquestes contradiccions.\nEl problema no és la presència de l’altre en un territori estrany sinó que el conflicte prové de la manca d’una legislació que faciliti la integració de persones d’altres nacionalitats al lloc d’acollida. Aquesta manca d’estructura legal provoca que milions de persones quedin relegades a un espai en el qual es violen molts drets bàsics. Aquest espai es perllonga en el temps i, a més, no permet que aquestes persones puguin modificar la seva situació.\nCom apuntàvem, “Umbral” reflexiona sobre el fenomen de la migració com a característica de qualsevol societat contemporània i, especialment, futura. No només planteja les realitats diferents en les quals podem parlar de migració a escala global, sinó que incideix en la necessitat de crear estructures noves des de les quals es pugui pensar i integrar el flux d’éssers humans que, per motius polítics i socials, han de deixar les seves llars i emigrar a altres latituds. Aquesta decisió, en una gran part dels casos, és qüestió de supervivència. En aquest sentit, volem oferir un espai de reflexió i comprensió al voltant de la situació de desigualtat en la qual es troben milions de persones a tot el món. L’objectiu és apropar una problemàtica comuna a la ciutadania i cercar la responsabilitat i l’empatia entre els diversos grups de persones, independentment de l’origen, la cultura, l’edat o el sexe que tinguin.\nEl títol, doncs, no és gratuït. Un llindar, aquest umbral, és un espai transitori entre un lloc i un altre. “Umbral”, en canvi, apel·la a l’espai que generem i, sobretot, a una actitud: la que farà que ens agrupem en aquest emplaçament físic i mental. Aquest saber està relacionat amb no convertir els límits en un “no lloc” d’espera. Al contrari, cal generar simultàniament un espai simbòlic i físic, precisament perquè es fa en l’espai públic de la ciutat. Ens situa en un lloc intermedi entre la persona que arriba a un país estrany i la que viu de forma regular en aquest mateix territori. Ens situa en un espai on prenem consciència de la manca de recursos, ajuts i estructures amb què es troben les persones desplaçades i la manca d’empatia i solidaritat d’algunes de les persones del país d’acollida. “Umbral” és el lloc de trobada i apropament des del qual s’aborda aquesta situació. Col·locar-nos junts ens ajuda a percebre la manca de sensibilització general vers les persones que arriben, però també ens situa un pas per davant, des d’on volem veure aquesta realitat, des d’on volem pensar en la diàspora com en una conseqüència de les societats desequilibrades on no sempre es respecten els drets humans.\nEl concepte d’umbral, d’origen llatí, assenyala tres idees que fonamenten el moviment que es genera des de dins. D’una banda, apunta a la idea de límit o frontera (liminaris), quelcom que és inevitable i necessari, atès que la frontera és la que estableix el límit entre un territori propi i un d’estrany. És l’exclusió d’un subjecte que ha arribat a un espai que el refusa. La segona accepció fa referència a la llum (també ve de lumen), una llum que trobem en la voluntat que volem mostrar des d’“Umbral”. Un dels objectius del projecte és il·luminar el conflicte i fer-lo visible. En tercer lloc, assenyala la idea de la llar (del castellà lumbre o ‘llar de foc’) i, d’alguna manera, reclama aquest espai de lluita comuna per reivindicar la necessitat no només de tenir una llar per viure sinó d’esdevenir un espai d’acollida i ser un territori habitable.\nMetafòricament, volem donar visibilitat a aquest límit i aquesta frontera, pensant a il·luminar el conflicte i projectant la ciutat com un espai que pertany a les persones que l’habiten.\nCom s’estructura “Umbral”? A partir de la intervenció directa en l’espai públic de Barcelona, diferenciant les dues naturaleses diferents que té. D’una banda, hi ha l’espai subterrani del metro, com una metàfora sobre la realitat del problema: un espai que no es veu, que és invisible, però que forma part de la ciutat, amb una intervenció de dotze artistes (Leila Alaoui, Yto Barrada, Banu Cennetoğlu, Ramón Esono, Eulàlia Grau, Daniel G. Andújar, Hiwa K, Rogelio López Cuenca i Elo Vega, Teresa Margolles, Estefanía Peñafiel Loaiza i Dan Perjovschi) i tres entitats amb projectes locals (“Sueños Refugiados”, “Frontera Sur” i “Un regalo para Kushbu”), que actuen directament a tretze estacions de metro.\nEn els llocs on habitualment trobem publicitat, ara es generaran altres discursos, per crear una mena de contrainformació. El fet d’ocupar l’espai públic provoca que eliminem les fronteres que sovint produeixen altres projectes similars situats dins d’institucions culturals. L’espai públic ens permet eliminar qualsevol filtre i facilitar que qualsevol ciutadà o ciutadana (tant si té una situació regular com si no) accedeixi o participi a “Umbral”.\nEn segon lloc, en l’espai públic obert treballem per igual amb els deu districtes de la ciutat, a partir de quatre projectes pedagògics: “Rescats pòstums”, generat pel col·lectiu La Llista Oblidada; Ràdio Afrika, plataforma dirigida per Tania Adams des de la qual fem difusió a través d’altres mitjans i generem una nova sèrie de continguts; Equip Rizoma, dirigit per Anita García, en col·laboració amb Edo Bazzato i Susan Kalunge, que incideixen directament en l’àmbit educatiu, i, finalment, Diom-Coop en col·laboració amb la Fundació Quepo els quals, a través de la projecció del documental Diom, proposen un diàleg amb els assistents, apropant una problemàtica municipal a la ciutadania.\nAquesta publicació dona visibilitat a les diverses intervencions d’“Umbral” i s’hi sumen Amadou Bocar Sam, Carmen Juares, Babiche Kampote, Paola Lo Casio, Óscar Monterde, Agus Morales, María Eugenia Palop, Carmen Pardo, Javier Pérez Andújar, Stop Mare Mortum i Antonio Valdecantos, a través de diversos articles i entrevistes que aprofundeixen en les migracions i en les ciutats contemporànies.\nL’objectiu últim és assenyalar qualsevol indici de racisme, intolerància o xenofòbia en la nostra comunitat. Com anunciàvem al principi, sabem que no sempre ens podem posar al lloc de l’altre sense caure en una impostura, però sí que podem reivindicar conjuntament que un impuls més gran per atendre aquesta situació de desigualtat i injustícia. Tot i que sabem l’ús del terme racisme és relativament recent, la seva pràctica ens remet a l’origen de la nostra història. Per això, ens situem en el temps actual, on cadascuna de les situacions i dels contextos generats ens són contemporanis i familiars.\n“Umbral” és, en la seva totalitat, una iniciativa per a tothom que vol i exigeix generar un lloc comunitari i assumeix que, per superar la desigualtat present, cal lluitar per la igualtat futura.\nImma Prieto (Vilafranca del Penedès, Espanya, 1975), comissària independent i crítica d’art, i professora d’art contemporani i nous mitjans a l’Escola Universitària Eram (Universitat de Girona). Ha realitzat diferents exposicions en l’àmbit nacional i internacional, com ara “Beyond the tropics”, “Prophetia” o “Hic et nunc”, relacionades amb les paradoxes del capitalisme i les societats democràtiques. Col·labora en diferents mitjans. És autora del documental Eco de primera muerte. Ha obtingut el premi GAC a la crítica d’art (2018).


Empresa - Mecanitzats Roda Ter\nMecanitzats Rodater som la tercera generació d’una empresa familiar fundada l’any 1953 per Josep Tañà i Vilaplana. Inicalment estava situada al centre del poble de Roda de Ter i desde 1988 estem ubicats a la zona industrial de a Les Masies de Roda.\nDesde el 2017, disposem de noves instal·lacions que ens permeten separar el taller de mecanització, del taller de soldadura i muntatge. Ens dediquem a la construcció mecànica en general i estem especialitzats en tot tipus de mecanitzats. Al llarg de tots aquests anys hem tingut un creixement progressiu, en aquest 2022 incorporem nova maquinària per adequant-nos a les noves tecnologies.\nDisposem de maquinària de gran i petites dimensions, un personal experimentat i una oficina tècnica, que permet oferir al client la màxima qualitat.\nA dia d’avui, treballem per un gran ventall de sectors com el ferroviari, separació magnètica, reciclatge, alimentari, agrícola, manutenció, reparació industrial, construcció d’utillatges etc.\nEl nostre objectiu és proporcionar als nostres clients el millor servei de mecanitzats a través de l'última tecnologia en maquinària, al costat d'una excel·lent qualitat i compliment dels temps d'entrega. Destacant la nostra dinàmica de treball basada en la qualitat i rapidesa.


Fira de Formació Professional Camins d'FP - Tarragona Cicles Formatius Cursos\nPodràs conèixer una amplia oferta formativa al teu abast i molts aspectes de la formació professional que potser desconeixes.\nPodràs assistir a xerrades i activitats demostratives dels ensenyaments de formació professional.\nT'hi esperem al nostre estand i estarem encantats d'atendre't


LA FIRA DEL MOTOR HA CONVERTIT EL CENTRE DE GANDIA EN UN GRAN APARADOR DE VEHICLES - Diari Serpis\nLA FIRA DEL MOTOR HA CONVERTIT EL CENTRE DE GANDIA EN UN GRAN APARADOR DE VEHICLES\nEl desplegament ha requerit un dispositiu especial que estarà en marxa fins al dia 16, amb tot un seguit de mesures per minimitzar les molèsties als veïns, usuaris de cotxeres i comerciants de la zona.\nLa Fira té afecció sobre el centre de la ciutat, ja que abasta des de la plaça Tirant fins al carrer Ferrocarril d’Alcoi, les places del Prado, Major i del Tirant; a més dels carrers Sant Francesc de Borja, Duc Alfons el Vell.\nEl tall de trànsit per permetre la instal•lació dels concessionaris és efectiu des de dijous a les 14:00 hores i durarà fins al dilluns 16 fins a les 08:00 hores per fer possible el desmuntatge de la infraestructura.\nPel que fa al transport públic, s’ha aplicat un desviament per la zona del carrer Villalonga i Avinguda del Raval sense que hi haja una altra modificació en el recorregut habitual.\nPer als veïns, propietaris de cotxeres i comerços que necessiten realitzar càrregues i descàrregues, s’ha contemplat l’obertura al trànsit de la zona en horari de 21:00 a 09:30 del matí. En el cas que es puguen produir urgències, s’han habilitat carrils especials perquè puguen utilitzar els serveis d’emergències. En cas que algun veí tinga alguna urgència, s’haurà de posar en contacte amb la Policia Local cridant al 962 87 88 00 perquè l’ajudem en qualsevol situació.\nPel que fa a l’aparcament, els veïns i propietaris de cotxeres poden sol•licitar al Departament de Comerç tiquets gratuïts per al pàrquing del Prado telefonant al 962959638.\nCom a espais d’aparcament estan disponibles els dos pàrquings subterranis i la zona d’estacionament del parc Ausiàs March, la zona del polígon Benieto, el carrer Villalonga i els pàrquings alternatius de l’Alqueria de les Ànimes i del Gregori Mayans.\nLa VIII Concentració de Motos Vespa de Gandia preveu reunir 300 vehicles


Un dia de setembre i uns quants d’octubre – Jordi Sierra i Fabra | ePubGratis\n7 febrero, 2020 Jordi Sierra i Fabra Catalán, Ficción, Novela, Policial Inspector Miquel Mascarell (9)\nLa desena entrega de la saga de l’entranyable i implacable inspector Miquel Mascarell. En aquesta ocasió s’ha de fer càrrec dels casos del seu amic el detectiu David Fortuny, després que aquest pateixi un atemptat que el deixa en coma. Un fresc nítid i revelador de la vida durant la postguerra espanyola, dotze anys després del final de la contesa.\nUn món que segueix sent cruel per als vençuts, les dones, els marginats socials que viuen sota el poder absolut de la dictadura.


Visita a Bordils | santgaldric.bressola.cat\n26 març, 2019 by santgaldric santgaldric 0 Comments\nEl passat dijous dia 21 els mainatges de cicle 3 vam anar de visita a l’Escola de Bordils a passar el dia amb els nostres companys i amics. La trobada va servir per preparar l’intercanvi dels dies 4 i 5 d’abril i per fer diverses activitats de redescoberta i jugar junts! Ens ho vam passar molt bé!!!


Fundamentación teórica y estudio de casos sobre el desarrollo de los huertos escolares con el referente de la agroecología - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Documents de recerca > Tesis doctorals > Fundamentación teórica y estudio de casos sobre el desarrollo de los huertos escolares con el referente de la agroecología\nCita bibliogràfica -- Enllaç permanent: https://ddd.uab.cat/record/140492\nEspinet Blanch, Mariona, dir. (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Didàctica de la Matemàtica i de les Ciències)\nDescripció: 1 recurs electrònic (529 p.)\nResum: La tesi que presentem té per finalitat general desenvolupar les bases d'un nou camp educatiu, l'agroecologia escolar, a través de la seva fonamentació teòrica i la investigació sobre el desenvolupament pràctic d'una innovació educativa al voltant dels horts escolars ecològics amb el referent de l'agroecologia. El treball s'estructura en tres parts que corresponen amb els seus tres capítols, en què es desenvolupen tres estratègies diferents d'estudi de l'agroecologia escolar, i d'intervenció en la nostra realitat educativa, en un plantejament general de recerca de bricolatge metodològic. Les seves tres parts o capítols són autònomes, encara que molt relacionades. El primer capítol aborda la definició teòrica de l'agroecologia escolar, que entenem com una transposició didàctica de l'agroecologia. Es realitza a partir d'una anàlisi bibliogràfica del referent de l'agroecologia escolar, que és l'agroecologia, adoptant una postura pròpia. A continuació es revisa també el concepte de transposició didàctica, per després definir l'agroecologia escolar com a tal. Finalment, s'estableix una sèrie de diàlegs amb altres propostes educatives properes per entendre en què contribueix l'agroecologia escolar: l'Educació per a la Sostenibilitat de Huckle & Sterling, l'Educació Ambiental crítica de Mogensen i Mayer, l'éducation relative à l'eco-alimentation de Sauvé, l'Educació per a un Consum Sostenible de Pujol i el plantejament de la xarxa Codes. El segon capítol és un estudi de cas sobre l'experiència d'agroecologia escolar desenvolupada a Sant Cugat del Vallès (Barcelona) entre 2007 i 2013. La seva finalitat és aconseguir una mirada global del que ha succeït en set anys d'agroecologia escolar al municipi. Se centra, però, en un aspecte concret: la col·laboració entre l'escola i la comunitat. Les fonts de dades consisteixen en uns documents generats per un grup de treball: les 62 actes de les reunions del grup Educació per a la Sostenibilitat al Llarg de la Vida (ESLV). A través de la construcció progressiva d'assercions, organitzades a través de l'aplicació dels criteris de qualitat de la col·laboració entre l'escola i la comunitat, desenvolupats per la xarxa Codes, es realitza una interpretació evolutiva del que ha anat passant. L'estudi de cas permet apuntar com a conclusions el paper dels diferents actors en el desenvolupament de la col·laboració entre l'escola i la comunitat per promoure l'agroecologia escolar. El tercer capítol recull una altra investigació que se centra en un col·lectiu concret i un període molt determinat: un grup de 12 persones en atur que van participar durant sis mesos en una formació com a educadors/es agroambientals en l'experiència local de agroecologia escolar. La font de dades principal de la investigació consisteix en 10 narratives valoratives del grup escrites al final del període formatiu. L'anàlisi de d'aquestes narratives s'organitza en dues estratègies diferents: l'acostament a les narratives com a obra d'autor i l'anàlisi de dos camps semàntics diferents: el de l'experiència viscuda i narrada (com a educadors/es agroambientals), i el de la valoració. Els resultats mostren valoracions de les persones participants quant als àmbits agroecològic, escolar i laboral. L'agroecològic suscita una adhesió superficial, reflex d'un aprenentatge lleu, mentre que els altres provoquen reaccions apassionades i reflexions més profundes, a causa del plantejament pràctic de la formació que els va incorporar als centres. Es conclou que el procés formatiu ha promogut les competències de treball en equip i els ha fet enfrontar-se a les seves pròpies concepcions sobre l'escola. Finalitzem la tesi amb un CODA final en què es plantegen les retroalimentacions que tenen els tres capítols, en el sentit en que ha estat una construcció no lineal, sinó en paral·lel, per la qual s'han anat enriquint mútuament. També es plantegen els reptes en els àmbits de la conceptualització, la investigació i l'acció que entenem que s'obren ara a l'agroecologia escolar, allò que no està encara desenvolupat i el potencial que té.\nResum: La tesis que presentamos tiene por finalidad general desarrollar las bases de un nuevo campo educativo, la agroecología escolar, a través de su fundamentación teórica y la investigación sobre el desarrollo práctico de una innovación educativa alrededor de los huertos escolares ecológicos con el referente de la agroecología. El trabajo se estructura en tres partes que corresponden con sus tres capítulos, en las que se desarrollan tres estrategias diferentes de estudio de la agroecología escolar, y de intervención en nuestra realidad educativa, en un planteamiento general de investigación de bricolaje metodológico. Sus tres partes o capítulos son autónomas, aunque muy relacionados. El primer capítulo aborda la definición teórica de la agroecología escolar, que entendemos como una transposición didáctica de la agroecología. Se realiza a partir de un análisis bibliográfico del referente de la agroecología escolar, que es la agroecología, adoptando una postura propia. A continuación se revisa también el concepto de transposición didáctica, para después definir la agroecología escolar como tal. Finalmente, se establece una serie de diálogos con otras propuestas educativas cercanas para entender en qué contribuye la agroecología escolar: la Educación para la Sostenibilidad de Huckle & Sterling, la Educación Ambiental crítica de Mogensen y Mayer, la éducation relative à l'eco-alimentacion de Sauvé, la Educación para un Consumo Sostenible de Pujol y el planteamiento de la red CoDeS. El segundo capítulo es un estudio de caso sobre la experiencia de agroecología escolar desarrollada en Sant Cugat del Vallès (Barcelona) entre 2007 y 2013. Su finalidad es conseguir una mirada global de lo que ha sucedido en siete años de agroecología escolar en el municipio. Se centra, sin embargo, en un aspecto concreto: la colaboración entre la escuela y la comunidad. Las fuentes de datos consisten en unos documentos generados por un grupo de trabajo: las 62 actas de las reuniones del grupo Educación para la Sostenibilidad a lo Largo de la Vida (ESLV). A través de la construcción progresiva de aserciones, organizadas a través de la aplicación de los criterios de calidad de la colaboración entre la escuela y la comunidad, desarrolados por la red CoDeS, se realiza una interpretación evolutiva de lo que ha ido pasando. El estudio de caso permite apuntar como conclusiones el papel de los diferentes actores en el desarrollo de la colaboración entre la escuela y la comunidad para promover la agroecología escolar. El tercer capítulo recoge otra investigación que se centra en un colectivo concreto y un período muy determinado: un grupo de 12 personas en paro que participaron durante seis meses en una formación como educadores/as agroambientales en la experiencia local de agroecología escolar. La fuente de datos principal de la investigación consistió en 10 narrativas valorativas del grupo escritas al final del período formativo. El análisis de de estas narrativas se organiza en dos estrategias diferentes: el acercamiento a las narrativas como obra de autor y el análisis de dos campos semánticos diferentes: el de la experiencia vivida y narrada (como educadores/as agroambientales), y el de la valoración. Los resultados muestran valoraciones de las personas participantes en cuanto los ámbitos agroecológico, escolar y laboral. El agroecológico suscita una adhesión superficial, reflejo de un aprendizaje leve, mientras que los otros provocan reacciones apasionadas y reflexiones más profundas, a causa del planteamiento práctico de la formación que los incorporó a los centros. Se concluye que el proceso formativo ha promovido las competencias de trabajo en equipo y les ha hecho enfrentarse a sus propias concepciones sobre la escuela. Finalizamos la tesis con un CODA final en el que se plantean las retroalimentaciones que tienen los tres capítulos, en el sentido en que ha sido una construcción no lineal, sino en paralelo, por la que se han ido enriqueciendo mutuamente. También se plantean los retos en los ámbitos de la conceptualización, la investigación y la acción que entendemos que se abren ahora a la agroecología escolar, aquello que no está todavía desarollado y el potencial que tiene.\nResum: The thesis is presented as a general purpose to develop the bases of a new educational field, School Agroecology, through its theoretical foundations and practical research on the development of an educational innovation around ecological school food garden with referent of Agroecology. The work is divided into three parts corresponding to its three strands, in which three different strategies study of School Agroecology develop, and intervention in our educational reality, on a general research approach of methodological Bricolage. Its three parts or chapters are autonomous, although closely related. The first chapter deals with the theoretical definition of School Agroecology, we understand as a didactic transposition of Agroecology. It is made from a literature analysis about the reference of School Agroecology: Agroecology, and we adopt our own stance. Then also reviews the concept of Didactic Transposition, then define the School Agroecology. Finally, we establishe a series of dialogues with other nearby educational proposals, to understand what contributes to them the School Agroecology: Education for Sustainablility of Huckle & Sterling, critical Environmental Education of Mogensen and Mayer, the éducation relative à l'eco-alimentation of Sauvé, the Education for Sustainable Consumption of Pujol and the approach of the network CoDeS. The second chapter is a case study on the experience of School Agroecology developed in Sant Cugat del Vallès (Barcelona) between 2007 and 2013. Its purpose is to get an overall view of what has happened in seven years of School Agroecology in the municipality, however focuses on a specific aspect: the collaboration between the school and the community. The data sources consist of some documents produced by a working group: 62 minutes of meetings of the group for Sustainability Education Along Life (ESLV in catalan). Through the progressive construction of assertions, organized through the application of the quality criteria of the collaboration between the school and the community, developed by the network CoDeS, an evolutionary interpretation of what has been happening is performed. The case study allows conclusions point as the role of different actors in the development of cooperation between the school and the community to promote School Agroecology. The third chapter covers other research that focuses on a specific group and a specific period: a group of 12 unemployed people who participated for six months training as agro-environmental educators in local experience of School Agroecology. The main source of research data consisted of 10 valuation narratives written at the end of the training period group. The analysis of these narratives are organized into two different strategies: the approach to the narrative as a work of author and the analysis of two different semantic fields: the lived and narrated experience (as educators), and the assessment. The results show valuations of the participants about agroecological, schoolar and labour aspects. Agroecological sphere raises a surface adhesion, reflecting a slight learning, while others provoke passionate reactions and deeper reflections, because of the practical approach to training that incorporated the participants to school centers. It is concluded that the formation process has promoted the skills of teamwork and made them face their own conceptions of school. We end the thesis with a final CODA where the feedbacks that have the three chapters, in the sense that it has been a non-linear construction, but in parallel, which have been mutually enriching arise. Also pose challenges in the areas of conceptualization, research and action we understand now open to School Agroecology, that which is not yet developed and the potential it has.\nMatèria: Agroecología escolar ; Agroecologia escolar ; School agroecology ; Estudi de cas ; Estudio de caso ; Case study ; Anàlisi de narratives ; Analísis de narrativas ; Analysis of narratives\nAdreça alternativa: https://hdl.handle.net/10803/310614\n529 p, 5.0 MB


Concentración: Lunes, 13 de octubre a las 20h a Pl. Santo Jaume (Barcelona). | PCPE\nOct 12, 2014 | Catalunya


Els HTF heaters - Pirobloc\nPirobloc Enginyeria tèrmica Els HTF heaters\nEls HTF heaters\nEls HTF heaters s’usen en diferents aplicacions. Un ampli rang de temperatures des de -80 a 400 ºC (-110 ºF a 750 ºF), fa el seu ús molt flexible i apte ja sigui en el camp industrial que en el de serveis, però especialment en el rang mitjà-alt de temperatures des de 200 ºC (400 ºF), les HFT heaters són pràcticament en realitat l’única manera d’escalfar un procés industrial.\nBàsicament, els HTF heaters són calderes industrials d’oli calent en les quals un fluid de transferència de calor, HTF, circula en dos serpentins helicoïdals concèntrics. La combustió d’un combustible com el gas natural, gasoil, heavy fuel oil, o uns altres, produeix una flama que escalfa aquests serpentins per convecció i radiació. Així mateix, al mercat estan disponibles cremadors mixtes per escollir el combustible més convenient. A través de bombes principals de recirculació, els HFT Heaters envien el fluid calo-transportador a certa temperatura als diferents consumidors.\nLes principals aplicacions industrials per els HTF heaters són:\nInstal•lacions de tancs d’emmagatzematge\nProcessos d’asfalt / bitumen\nTancs de Heavy Fuel Oil (HFO)\nReactors de resines\nColumnes de destil•lació\nMàquines de flexografia i rotogravat\nMàquines de ram tèxtil\nMàquines de fregit\nMàquines de planxat\nEls HTF heaters també poden usar-se per produir vapor, aire calent o aigua calenta indirectament a través d’un bescanviador de calor disponible. Els HTF heaters normals tenen una execució amb tres passos de fums. Amb aquest sistema és fàcil aconseguir un rendiment del 85-90 % segons la temperatura de l’oli calent. Com més alta és la temperatura del fluid tèrmic, més alta és la temperatura dels fums. Pel que, en aquest cas el rendiment serà més baix. Però aquest rendiment és global, no donant-se altres pèrdues a causa del transport d’energia.\nL’execució pot ser vertical o horitzontal, posseint sempre una xemeneia per als gasos. En els HTF heaters elèctrics no hi ha combustió, per la qual cosa en aquest cas, el rendiment és del 100 %, sense xemeneia.\nEls HTF Heaters verticals Pirobloc de 3000 kW cadascuna, a gas.\nPodeu veure el P&ID d’un circuit general HTF en aquest link: Circuit general HTF P&ID\nEls HTF Heaters Pirobloc horizontals a gas, gasoil i HFO, de 2700 kW cadascuna, segons normativa ASME i U Stamp.


Malalties oportunistes | Bloc seropositiu\nPer Claudio Souza 24 març 2020 24 març 2020 03865\nPer Claudio Souza 26 març 2020 26 març 2020 07496\nPer Claudio Souza 3 juliol 2018 3 juliol 2018 15002\nNota del traductor de Soropositivo.Org: donada la necessitat d’explicar el terme perquè és l’agenda d’aquest article, vaig buscar a la wikipedia la definició de ...\nPer Claudio Souza 24 març 2020 24 març 2020 16214\nPer Claudio Souza 3 juliol 2018 3 juliol 2018 4 6093\nPer Claudio Souza 20 agost 2017 20 agost 2017 17261\nQuè és i quins són els símptomes? La leukoencefalopatia multifocal progressiva (PML) és una infecció cerebral que posa en perill la vida associada a ...


3a edició del Programa d’avaluació i avaluabilitat dels programes del Tercer Sector Social\nOfereix a les entitats socials la possibilitat de formar-se per avaluar els seus projectes d’intervenció social.\nLa Taula del Tercer Sector i Ivàlua (Institut Català d'Avaluació de Polítiques Públiques) impulsen la 3a edició del Programa d’avaluació i avaluabilitat dels programes del Tercer Sector Social que compta amb diverses sessions formatives gratuïtes. El programa ofereix a les entitats socials la possibilitat de formar-se per avaluar els seus projectes d’intervenció social i introduir aquesta avaluació, de forma sistemàtica, en les seves organitzacions. Ho fa a través de 3 accions:\n- Anàlisi de 10 assessoraments realitzats l’any 2017. Per a aquesta acció, Ivàlua es posarà directament en contacte amb les entitats que van rebre aquest assessorament.\n- Nous seminaris de formació. es realitzaran en horari de 10.00 a 13.00 hores, els dies 25 i 30 de Setembre a l’Auditori de la Taula d’entitats del Tercer Sector Social de Catalunya (C. Rocafort 242, de Barcelona)\n- Elaboració d’un ‘toolkit’ d’avaluació. Pretén complementar la ‘Guia pràctica d’avaluació de programes del tercer sector social’. Estarà compost per un total de 10 instruments pràctics que seguiran la lògica de l’avaluació presentada en la guia, dotant a les entitats d’eines per sistematitzar la pràctica de l’avaluació en el si de la seva organització.\nÉs imprescindible fer la inscripció prèvia.\nBarcelonès, treball en xarxa, avaluació i qualitat


↑ [enllaç sense format] http://bondianoticies.com/ciutats/116-societat/580-xxi_universitat_tirant.html\n↑ «20 anys d'ACV Tirant lo Blanc» (en anglès), 04-12-2011. [Consulta: 12 novembre 2024].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Associació_Cívica_Valenciana_Tirant_lo_Blanc&oldid=25531007»


Art. 6, § 1, inc. I do Decreto Lei 176/67\nInciso I do Parágrafo 1 do Artigo 6 do Decreto Lei nº 176 de 15 de Fevereiro de 1967


L’Ajuntament de Sarral potencia la reforestació com a eina per a la sostenibilitat | Sarral La Conca de Barberà\nNova zona de lleure al costat del riu\nSarral compta amb tres noves zones d’arbrat, recentment plantat, en el marc de la política del govern municipal d’incentivar la consciència ecològica i també d’ajudar al manteniment de l’entorn natural del municipi. Així, els estudiants i professors de l’Escola Salvador Ninot han plantat 150 arbres en una zona de l’ermita dels Sants Metges, cedida pel seu patronat, en una parcel·la de propietat municipal al costat de la urbanització i al parc del Solà. Les regidories de Medi Ambient i d’Ensenyament van proposar a la comunitat educativa que els alumnes encapçalessin la plantada. Amb el suport actiu del centre, la plantada es va materialitzar divendres passat emmarcada en la jornada europea «Let’s clean up», que consciencia sobre la quantitat de residus que s’aboquen al medi i promou accions de sensibilització sobre els espais naturals. Concretament, s’hi han plantat alzines, roures valencians, terebints, aladerns de fulla ampla, aladerns i pins pinyoners.\nEls regidors Ricard Miquel i Pau Moreno expliquen: «Des d’infantil fins al darrer curs de primària, cada alumne i professor, han plantat personalment els arbres, als que a més han afegit un rètol amb el seu nom i s’han compromès a regar-los i tenir-ne cura. És una acció simbòlica, però amb un alt grau de compromís i de pedagogia sobre el respecte pel medi ambient. Eduquem en sostenibilitat, també des del govern municipal».\nL’altre espai de Sarral que s’ha arbrat està situat al costat del riu Anguera, a la zona coneguda com Font de Dalt, on també hi ha els antics safareigs. L’ha reforestada directament l’Ajuntament, mitjançant la plantació de mig centenar de mèlies, un arbre estès per tota la Mediterrània i que floreix amb un intens perfum. Requereix de poca aigua i atencions, i fa una bona ombra. «La idea és començar amb els arbres per tal de crear i potenciar una nova zona de lleure a l’aire lliure enjardinada al municipi pel gaudi dels ciutadans», expliquen els dos regidors.\nReforestació dels estudiants del Salvador Ninot


La Coral de l'INS Font del Ferro | Departament d'Expressió Artística i Musical\nLa Coral de l'INS Font del Ferro\nDepartament d'Expressió Artística i Musical\nActuacions – Bolos\nPublicat el 22 juliol 2011 per dani\nsfqergtqdrg,qkrgnre sqdgfqdfgj dgdfgjqdrg qdgqdfg qdfgqdfgqdf qdgqdgdqgdq qdfgqgdqfg . qdgqdgdfvmjfvhjk ñfjhdg gh ´g h´gh ´gh ´gh ´gfh ´qifhg´kfghlkhgldkfghfkghkfhg fgkfkhgf fkghfkgh fkghfkhgfkh f qdfgqdfgdqgf dfgdfgdfg, qdfgqdgf gfd. qdqdgfqdfg\nActuació al Casal d’Avis de Palafolls\nPublicat el 9 juliol 2011 per dani\nAhir divendres 17 de juny va tenir lloc al Casal d’Avis de Palafolls el concert de la Coral de l’Institut Font del Ferro de Palafolls. Els que varem assistir a l’acte no oblidarem mai aquesta data, i la recordarem com el punt de partida d’una de les pàgines més glorioses de la història de Catalunya: L’estrena mundial a Palafolls de la Coral destinada a ser referència mundial, i de la qual de ben segur en sortiran moltes de les veus líriques més influents del segle XXI.\nTan memorable va ser el concert que set hores i mitja després encara estaven totes les iaies dempeus, aplaudint rabiosament, plorant d’emoció i demanant bisos i més bisos. Si algun dia, després de la gira mundial, tornen a actuar a Palafolls, no us ho perdeu per res del món!\nActuació a Les Ferreries\nPublicat el 7 juny 2011 per dani\nDilluns 20 de juny vam actuar pels nens i nenes de Cicle infantil de l’escola de Les Ferreries.\nVan estar molt atents i ens van aplaudir!


EscriptorConfesso que no hi ha gaires llibres de poesia que m’hagin fet somriure tant (i fins i tot riure), ni que m’hagin deixat, alhora, un regust tan agradable d’intel·ligència compositiva i de bona mà literària com L’ombra rogenca de la lloba, amb el qual Gerard Vergés va guanyar el Carles Riba de l’any 1981. Vaig llegir-lo d’una tirada en una biblioteca de Tarragona una tarda de juliol de 1983: són 345 decasíl·labs perfectes en què Ròmul, un dels dos bessons fundadors de Roma, s’explica amb profusió. Es tracta, certament, d’un Ròmul molt dels nostres dies (o dels dies en què Vergés el va compondre ), que ara recorda Mahler, adés Ramon Llull, que aquí evoca un episodi de la vida de Dante i, més enllà, l’“ocell de Kant [que] batent les ales eixamplava el cel”. La principal innovació d’aquest senyor poema, però, era la segona part: tot un seguit de notes firmades pel germà, Remus, en què l’exegeta ens fa remuntar a les fonts de la formació literària i moral de l’altra meitat: a banda els citats, Virgili, March, Shakespeare, Eliot, Prévert, Andrés Estellés...


Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl - Teléfono y dirección | Empresite\nServei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl en Sentmenat BARCELONA. Conozca el teléfono de contacto, dirección, NIF y más información de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl\nServei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl - Sentmenat\nRazón Social: Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl\nCalle gato Perez (pol. ind. mas d'en Cisa), 39\nObjeto Social: El transporte publico de mercancias.\nAcceda a toda la información de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl\nLocalización Geográfica de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl\n¿Quiere saber cómo llegar a Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl?\nVe el Informe ampliado de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl. ¡Es gratis!\nVer Informe Ampliado de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl\nVer el Informe Ampliado de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl\nInformación sobre Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl\nLa empresa Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl cuenta con 24 años de experiencia. Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl ubicada en Calle gato Perez (pol. ind. mas d'en Cisa), 39, SENTMENAT, BARCELONA. Su actividad CNAE se fine como 4941 - Transporte de mercancías por carretera. El modelo de sociedad de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl es Sociedad limitada. Las ventas que obtiene se sitúan Entre 0,6 y 1,5 millones €.\nVer Informe de Servei De Transports Peninsular Internacional Sentmenat Sl


Inici > Els jesuïtes revisen els possibles abusos en el passat a les escoles\nEls jesuïtes es comprometen a fer públics els “resultats d'aquesta investigació sempre respectant la voluntat de les víctimes i el dret a la presumpció d'innocència de les persones”. Alhora recorden “la nostra voluntat d'acompanyar totes les víctimes i persones afectades” i que des fa temps tenen obert “el correu escoltar@fje.edu  perquè ens facin arribar qualsevol informació o inquietud sobre aquesta qüestió”.\nUn cop més, reiterem el nostre suport i la nostra voluntat d'acompanyar totes les víctimes i persones afectades, i recordem que tenim a la seva disposició el correu escoltar@fje.edu  perquè ens facin arribar qualsevol informació o inquietud sobre aquesta qüestió.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/jesuites-revisen-possibles-abusos-en-passat


Passejant en BTT pel Montnegre i el Corredor: Cebrianenca 2011\nPublicat per Xavi a 8.9.11\nDAVID 8 de setembre de 2011 a les 23:23\nMolt bona la pedalada, penso que a un bon ritme, menys de tres horetes amb avituallaments, demostra que estem segons la classificació a un nivell intermig, més un nivell superior de flipats que som tots plegats dona com a resultat un notable alt!!! no hi ha qui ens pari...BTTAmunt un cop més ha estat a l'alçada..en constant progrés...deixant empremta... BICICLETA I MUNTANYA!!!!\nDAVID 8 de setembre de 2011 a les 23:26\nAHH!!! gran crònica!!!\nEscueta pero comparteixo tot lo comentat!!!\nTornarem a creuarnos per les pistes del Montnegre!!!\nXavi 9 de setembre de 2011 a les 10:57\nSi David, paper més que notable de BTTAMUNT tinguent en compte que a l' avituallment del roure quasi ens hi quedem a viure... JUAS, JUASS, JUAAASSSS !!!!\nCrec que si al roure haguéssim anat per feina podíem haver quedat unes 30 posicions més endavant... però tant es, lo important ha estat haver-ho passat bé, sense patiments ni accidents, i veure que realment, amb el relatiu poc temps que fa que ens prenem seriosament lo de la bici, estem en forma.\nBICICLETA I MUNTANYA !!!!\nAH!.... ASSASSIIINNNSSSS !!!!


Sartinicco Condominium Chianciano Terme Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nSartinicco CondominiumApartamentVia Piave 2, Chianciano Terme, Chianciano Terme, Itàlia, 53042 - Veure al mapaExcepcional9,4Basada en 10 comentarisSartinicco CondominiumVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nConvenientment situat a Chianciano Terme, Sartinicco Condominium és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Sartinicco Condominium també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Chianciano Terme. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, ascensor, s'admeten animals de companyia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Chianciano Terme, faci de Sartinicco Condominium la vostra llar.


SOM DE PÍCNIC: Zona de pícnic de la Fageda d'en Jordà, Garrotxa\nEstà situada a la zona del punt d'informació de la Fageda i del parking. Quasi no tinc fotos perquè fa 1 any que hi vam anar i tot just començavem a plantejar-nos fer el bloc; a més hi vam ser poc abans de pondre's el sol i ja quasi no hi havia llum. Quan hi tornem a anar en farem més.\nHi ha aquesta zona amb varies taules i després hi ha més taules escampades. La veritat és que les que es veuen amb cadires individuals no són gens pràctiques perquè són cadires fixes i no totes estan a prop de la taula.\nA l'edifici del punt d'informació hi han banys.\nLloguer de carros de cavalls per passejar per la Fageda\nParc Natural Zona Volcànica de la Garrotxa :\nComarca de la Garrotxa:\nPublicat per Marta Dachs a 22:42\nEtiquetes de comentaris: Garrotxa, Gossos lligats permesos, Pícnics amb banys, Provincia de Girona\nAnònim 10 d’octubre de 2014, a les 11:25\nHi ha per fer barbacoa?? zona de barbacoa apropo de besalú??\nMarta Dachs 10 d’octubre de 2014, a les 14:06\nLes fotos son de fa quasi 2 anys i llavors no n'hi havia. A prop de Besalu n'hi ha 2 a Sant Joan de les Fonts (a uns 20km.); encara no ho tinc al bloc; però n'hi ha unes darrera el poliesportiu i les altres estan a la zona de les escoles i el monestir.\nUnknown 24 d’agost de 2018, a les 11:14\nHay zonade picnic en el parking de la fageda de jorda\nMarta Dachs 25 d’agost de 2018, a les 13:00\nGracias, pero lo sé; has escrito el comentario en la entrada de la zona de pícnic del parking de la Fageda de'n Jordà.\nPoema : Amanecer de otoño\nRiera de Merlès (IV) Salt del Molí de Danyans (Les Llosses)\nCiutat perduda de Les Masies de Sant Miquel


Festival l’Estació Escènika Festival l'Estació Escènika | Centre Cívic Ateneu Fort Pienc\nHome Notícies Festival l'Estació Escènika\nL’Associació de Comerciants Eix Fort Pienc obre la convocatòria a nous talents i artistes emergents per la recepció de projectes d’Arts Escèniques de petit format per a participar al concurs i posterior Festival l’Estació Escènika, amb data 27 de març del 2020. El Festival l’Estació Escènika tindrà lloc els propers dies 18 i 19 de setembre del 2020 a Barcelona, al Centre Cívic Ateneu Fort Pienc i al Centre Cívic Parc Sandaru, respectivament.\nS’estima que la seva durada serà entre les 19h i les 21h els dos dies.\nEs podran rebre projectes des del 27 de març del 2020 al 15 de juny del 2020, ambdós inclosos.\nTota la informació de la convocatòria aquí


Mor un veí de Cervera de 61 anys en un xoc frontal a Granyanella - Teleponent\nInici Succesos Mor un veí de Cervera de 61 anys en un xoc frontal...\nLa víctima viatjava en un turisme que ha col·lidit amb una furgoneta, el conductor de la qual ha sofert lesions de gravetat menor\nImatge de La Granyanella\nL. L., veí de Cervera de nacionalitat marroquina i de 61 anys, ha mort aquest dijous al migdia en un xoc frontal al quilòmetre 515,7 de la carretera N-II, en terme municipal de Granyanella (Segarra), segons ha informat el Servei Català de Trànsit (SCT).\nEls fets han tingut lloc cap a dos quarts de tres, quan per causes que s’investiguen l’automòbil que conduïa la víctima i una furgoneta han col·lidit. El conductor de l’altre vehicle ha sofert lesions de gravetat menor i ha estat traslladat a l’Hospital Arnau de Vilanova de Lleida.\nArran de la incidència s’han activat cinc patrulles dels Mossos d’Esquadra, dues dotacions dels Bombers de la Generalitat i dues ambulàncies i l’helicòpter medicalitzat del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM).\nPel que fa a l’afectació viària, ha calgut tallar la carretera en els dos sentits de la marxa mentre han durat les tasques dels serveis d’emergències.\nArticle anteriorÈxit de la desfilada solidària amb Down Lleida organitzada per Xabela\nArticle següentMor un veí de Cervera en un xoc frontal a la N-II


Montgat s'adhereix a la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura 2016\nDel 18/09/2016 al 21/09/2016\nLa setmana del 16 al 22 de setembre se celebra la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura 2016 amb el lema "Mobilitat intel·ligent. Economia potent".\nAmb motiu d'aquesta celebració a Montgat s'han programat dues activitats: la pedalada popular i una xerrada sobre el vehicle elèctric. El proper dia 18, a partir de les 11 h, tindrà lloc la Pedalada Popular. La sortida serà al Parc del Tramvia, amb un circuit d'habilitat on acaba el recorregut de la pedalada, a la plaça Onze de Setembre. Les famílies interessades en participar-hi podran fer les inscripcions a partir de les 10h al mateix lloc de la sortida. Aquesta és una activitat ja consolidada al municipi, amb un recorregut urbà molt accessible, i adreçada a un públic familiar. El dia 21 de setembre tindrà lloc a les 19 h a la plaça de la biblioteca, la xerrada “Apropa't al vehicle elèctric” amb l'objectiu de donar a conèixer les prestacions, els pros i contres, i es mostrarà un cotxe elèctric. El lema de la campanya és “Mobilitat intel·ligent. Economia potent” que és el lema europeu.\nA Catalunya té lloc la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura per promoure hàbits de mobilitat com ara els desplaçaments a peu, en bicicleta, en transport públic o amb vehicle elèctric. Costums que poc a poc van arrelant a la societat i hem de promoure per millorar la mobilitat als pobles i les ciutats.\nReglament pedalada popular 2016 - 157Kb - PDF


Pictòlits - Pintura sobre còdols polits pel mar: Corominas\nQuim Coromines, al seu taller, amb una peça característica del seu estil al fons.\nQuim Corominas i Geli va néixer a Sarrià de Ter l’any 1951. A partir de l’any 1970 realitza els primers viatges a Paris (on queda impressionat per l’obra de Bacon) i a Londres. Fa diverses exposicions i aconse- gueix el seu somni d’instal·lar-se a Londres (1975-1977). La sèrie d’obres Grafitti és una de les més significatives d’aquesta època, ja que utilitza i combina materials pobres i d’us quotidià.\nDe formació autodidacta, de ment intuïtiva, experimentador incansable, avança tot cremant etapes des de la figuració a l’art més conceptual, practica grans pinzellades gestuals, el degoteig, el collage, el decollage amb teles, papers, restes de materials diversos… Retalla, pinta, manipula i fragmenta les seves pròpies creacions, s’inspira i realitza sèries pictòriques amb tècniques mixtes a partir d’un joc com el billar (Berlín billar,1984), o bé de suports com una col·lecció de caixes o marcs vells trobats per casualitat (Frames, 1991, Caixes, 1993), i també construeix obres on mostra la seva sensibilització envers els conflictes bèl·lics del món actual…\nUnknown 24 de juny de 2012, a les 2:22\nEp! Per sort, destí o voluntat de l'artista, aquest ha escapat de tot desig de pintar cares sobre les pedres...


Les fotografies han de tenir una mida orientativa de 13,5 cm x 7,5 cm a 300 ppp, cosa que vol dir uns 1.600 x 890 píxels. El format de les fotografies ha de ser JPG i no poden pesar més d’1,5 MG. Heu d’especificar el títol de la fotografia. També heu d’indicar l’adreça electrònica de la UOC i el nom o pseudònim de l’autor o autora. Les dades personals no es publicaran.


Konsells del savi de la Konfraria de la Vila del Pingüí: Rainlendar2: Skin català + Guifinet, EduCAT1x1, Linkat, Ubuntu, OpenSuse, Fedora, RedHat, Partit Pirata, Consultes per la independència, etc (Categories)\nRainlendar2: Skin català + Guifinet, EduCAT1x1, Linkat, Ubuntu, OpenSuse, Fedora, RedHat, Partit Pirata, Consultes per la independència, etc (Categories)\nUna de les aplicacions que s'han tornat imprescindibles al meu Ubuntu ha estat Rainlendar2 Lite (pàgina oficial), el petit calendari d'escriptori. Les seves millors virtuts són la senzillesa i el seu agradable aspecte visual, i la seva pitjor pega no regir-se per una llicència lliure. Tota la gent que conec que l'ha provat s'ha enamorat de la petita aplicació.\nRainlendar està traduït 100% al català (històric de traduccions al català), i també conta amb una molt bona traducció al català de l'skin Shadow4 (que implica editar els arxius d'imatges) realitzada per Luigix. El que nosaltres hem creat de nou són un seguit de categories amb les seves icones especials per a frikis catalans.\nAquesta entrada al bloc pretén explicar com instal·lar Rainlendar2 completament en català i amb les 18 noves categories que són:\n18 icones de 12x12 per les 18 categories\n#kdd al Twitter\nConsulta per la independència (la icona mostra un 13-S en homenatge a la primera consulta que es va realitzar el 13 de setembre de 2009 a Arenys de Munt).\nEn primer lloc haurem de descarregar el paquet .deb de Railendar Lite (que és la versió gratuïta), podem fer-ho des de la pàgina o directament des d'aquí. També podríem descarregar els arxius per realitzar la compilació nosaltres.\nInstal·lar-lo és -com tots els paquets .deb- molt senzill, només cal clicar amb el botó dret del ratolí sobre l'arxiu descarregat i seleccionar l'opció "Obre amb el gestor de paquets GDebi". S'instal·larà el paquet i les dependències, si ens en falten. Ara ja podríem provar el programa que trobarem a Aplicacions > Oficina > Rainlendar2.\nArribats a aquest punt és recomanable que iniciem Rainlendar2, apareixerà el calendari al nostre escriptori, no el tanacarem i continuarem.\nProseguirem amb la catalanització de Rainledar2. En primer lloc descarregarem l'arxiu que conté la traducció al català. Podem descarregar-lo des d'aquí, clicant sobre la icona:\nHaurem descarregat l'arxiu Catalan.r2lang , el qual per a instal·lar-lo només cal que l'arrosseguem (com si moguéssim un arxiu d'una carpeta a una altra) al calendari de l'escriptori. Ja tindrem l'idioma instal·lat. Quan fem això el que estem fent és copiar el contingut de l'arxiu Catalan.r2lang (que és en realitat un arxiu .comprimit .zip) a la carpeta destí /home/usuari/.config/.rainlendar2/locale/ca_ES, concretament s'hi copien els arxius rainlendar2.po i rainlendar2.mo. Abans de veure els canvis, cliquem amb el botó dret del ratolí sobre el calendari i seleccionem "Actualitzar". Si tinguéssim algun problema podríem clicar amb el botó dret del ratolí sobre el calendari i seleccionaríem Opcions > General > Idioma, i mirem si hi tenim el català a la llista desplegable. Ara ja tindríem l'aplicació traduïda al català però no així el calendari en sí, els mesos, els dies, els panells, etc.\nNecessitarem descarregar l'arxiu que conté l'skin de La Konfraria (que és el Shadow4 traduït al català per Luigix i amb les 18 categories), l'arxiu descarregat serà Konfraria.r2skin i pot descarregar-se clicant sobre la icona:\nPer a instal·lar-lo procedirem de la mateixa manera que abans, és a dir, arrossegarem l'arxiu a sobre del calendari com si desplacéssim un arxiu d'una carpeta a una altra (en realitat això l'única que cosa que fa és copiar l'arxiu Konfraria.r2skin a la carpeta /home/usuari/.config/rainlendar2/skins). A continuació haurem d'aplicar l'skin, i ho farem clicant amb el botó dret sobre del calendari i seleccionant Opcions > Aparença. Una vegada aquí, hem de buscar Konfraria d'entre les aparences disponibles i quan la localitzem la seleccionem i cliquem sobre la petita fletxa que hi ha entre els dos quadres. Veurem que apareix Konfraria a tots els elements del quadre de la dreta. Cliquem a "Acceptar" i tanquem la finestra.\nAra procedirem a executar l'acció "Actualitzar" (botó dret sobre el calendari...) per veure el canvi en el nostre calendari. Sobretot no ens espantem, perquè la primera vegada surten tots els panells i possibilitats de calendaris oberts, per tant haurem de fer una mica d'endreç tancant els panells que no ens interessin. Això pot fer-se clicant sobre el calendari amb el botó dret del ratolí i anant a "Finestres" desmarquem les que no interessen. L'exemple de l'esquerra té seleccionades les finestres "Calendari", "Llista d'esdeveniments" i "Llista de tasques per fer".\nAra ja estaríem en disposició de crear un esdeveniment (botó dret, "Nou esdeveniment") i seleccionar qualssevol de les 18 noves categories. Algunes categories tenen al davant símbols com * i @, això és per a aconseguir que aquestes categories apareguin agrupades. Anem a exemplificar la creació d'alguns esdeveniments especials:\nExemple 1, Repetició anual: Per crear un esdeveniment que ens avisi cada any per l'11 de Setembre cliquem a "Nou esdeveniment". A resum hi escrivim "Diada de Catalunya" i seleccionem la categoria "Catalunya". Quan tenim això anem a la pestanya "Recurrència" i podem clicar "Repeteix cada 1 any". Així Rainlendar tots els 11 de Setembre sabrà quin dia és.\nExemple 2, Esdeveniment de més d'1 dia de durada: Per crear l'esdeveniment del SAX 2011 de Guifi·net, per exemple, hauríem de crear l'esdeveniment a resum posar-hi "SAX 2011", per exemple, marquem la categoria "@Guifinet" i a "Hora d'inici" hi posem 16 de març 2011 i a "Hora de finalització" hi posem 20 de març 2011. En aquest cas, per exemple, ens podria ser interessant crear-hi un enllaç a la "URL" de la pàgina web amb la informació del SAX 2011, per exemple.\nExemple 3, El tercer dijous de cada mes: Les reunions Guifilab al Citilab es realitzen (de moment) els primers dimarts de cada mes. Per crear un esdeveniment d'aquest tipus seleccionem el primer dimarts d'un mes per crear-hi l'esdeveniment. Quan anem a la pestanya "Recurrència" hi trobarem la opció "Primer dimarts de cada mes" que variarà (dia de la setmana i ordinal) en funció de quin sigui el dia on hem creat l'esdeveniment.\nSi volem que cada vegada que engeguem l'ordinador s'iniciï també Rainlendar2 Lite només cal indicar-ho; anem a Sistema > Preferències > Aplicacions d'inici (al panell superior d'Ubuntu). Aquí cliquem el botó "Afegeix" i a la finestra que apareix posem "Rainlendar" a Nom, i el més important, posem rainlendar2 a on hi diu Ordre. Cliquem "Afegeix" i ara quan reiniciem l'ordinador Rainlendar ja s'hi engegarà sol.\nUna cosa important, els arxius amb els calendaris que creem i les configuracions de Rainlendar2 els trobarem a /home/usuari/.config/.rainlendar2. Els arxius .ics (com Default.ics) són els diferents calendaris que ens creem amb totes les anotacions, l'arxiu rainlendar2.ini conté totes les configuracions que hem aplicat a rainlendar i a la carpeta backups hi trobarem arxius .zip que contenen còpies de seguretat dels arxius .ics i .ini.\nFinalment tenia la intenció d'explicar com crear noves categories, però l'entrada se m'està allargant massa. Si a algú li interessa molt saber com fer-ho només cal que ho demani als comentaris de l'entrada i escriuré una entrada explicant-ho. Ara bé, si algú vol provar-ho pel seu compte, un parell de pistes: cal descomprimir l'arxiu .r2skin i trastejar l'arxiu elements.xml que trobareu a la carpeta "xml". Després d'haver trastejat comprimirem les carpetes xml, images i l'arxiu skin.xml (que necessàriament ha d'estar a l'arrel) en un arxiu nom.r2skin.zip i quan l'hem creat el renombrem per nom.r2skin, ara ja estarà preparat per instal·lar.\nBé, a disfrutar-ho... espero que aquest Rainlendar2 renovat satisfaci les vostres necessitats de friki tant com a mi m'ha comportat fer-ho.\nAra a omplir-lo!!!\nPublicat per Albert a 23:03\nEtiquetes de comentaris: Associacio, calendari, catala, Guifi.net, ofimatica, Ubuntu\nRainlendar2: Skin català + Guifinet, EduCAT1x1, Li...