Tema 4 filosofia\nA dimensão política segundo platão ...\nby Andre Biscaia\nby Orlando Guedes Go...\nPowerpoint del tema 4 de filosofia\ncolegio departamental la inmaculada\n1.LES PREGUNTES I ELS PROBLEMES FILOSÒFICS

1.1Aprendre Filosofia o aprendre a filosofar?

- Còneixer les preguntes fonamentals de la filosofia i reflexionar-hi ens ajuda a apendre a pensar i a generar en nosaltres una actitud reflexiva i crítica que ens ajuda a resoldre els problemes del nostre temps.

Origen i conseqüències de preguntar:

-La filosofia sorgeix sempre de l’experiència vital sobretot quan ens adonem dels errors.

Les dues metes, saber filosofia i filosofar, permeten distingir dues modalitats:

Preguntes de mètode

Preguntes de fons

\n1.LES PREGUNTES I ELS PROBLEMES FILOSÒFICS II

1.2 Preguntes que formen el contiungut de la filosofia:

Les preguntes de la filosofia són preguntes que han donat lloc a diàlegs molt polèmics i han transformat la manera de veure la realitat.

Les preguntes filosòfiques mostren curiositat pel que ens envolta. També expresen l’afany de conèixer-se a un mateix, “ Qui sóc?, Que hi faig aqui?”, serien una de les preguntes mes comunes.

Aquests dos tipus de preguntes ens condueixen a discuitr o debatre problemes que tenen a veure amb la nostra forma de viure i d’actuar amb els altres.

\n1.LES PREGUNTES I ELS ELS PROBLEMES FILOSÒFICS III

Classificació de les preguntes :

S’ordenen en dos tipus:

- La Filosofia Teòrica planteja preguntes del tipus: Que és la realitat? Què és coneixer?, etc.

- La Filosofia Pràctica es pregunta : Quins fins hem de perseguir? Per què hi ha estats?, etc.

Nous reptes: les preguntes d’ètiques aplicades

Les ètiques aplicades són la part de la filosofia que s’encarrega dels problemes a escala humana, com per exemple:

- La injusta distribució de la riquesa

- La corrpució ploítica

-Les qüestions relacionades amb el treball

- L’alteració de l’equilibri ecològic

- Els dilemes ètics en qualsevol ambit.

\n1.LES PREGUNTES I ELS PROBLEMES FILOSÒFICS IV

1.3 Preguntes de l’activitat Filosòfica:

La modelitat de preguntes referides a l’activitat que caracteritza la filosofia, la d’apendre a pensar, ens connecta directament amb el que s’anomena diàleg filosòfic.

En un Diàleg filosòfic hi promou el raonament, en finalitat de que cada participant en el diàleg formuli els seus punts de vista de manera racional. Per això hi ha unes preguntes que ajuden molt:

-“Quines raons té per dir aixó? Comprobat amb què?”, aquestes preguntes, són exemples de preguntes que conviden a reflexionar i argumentar al que està explicant.

\n2. Algunes preguntes filosòfiques

2.1 La pregunta del cosmos:

La cosmologia estudia l’origen i l’evolució de l’univers. Els primers filòsofs van ser cosmòlegs. Tots van inventar diferents teories sobre el funcionament de l’univers i el seu desenvolupament.

2.2 L’origen de l’univers:

Antecedents històrics:

Hi havia dues visions diferents en l’antiguitat, segons la religió, la judeocristina i la musulmana. Per altre banda els grecs partien de la base que el món i l’home havia existit desde sempre.

La Prespectiva actual:

L’any 1948 és va plantejar la teoria del Big Bang, que consistia en que hi va haver una forta explosió i que la terra i tots els altres elements de l’unviers és van formar a partir d’aixó.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques II

2.3 La pregunta pel sentit de l’existencia:

SENTIT és una paraula amb molts significats però desde el punt de vista de la filosofia són aquests tres:

-Sentit com a finalitat o direcció: Quan algú persegueix algun fi, com per exemple algú que estudia la carrera de dret, la seva finalitat pot ser arrivar a ser advocat.

-Sentit com a significació: El que significa qualsevol cosa ja sigui amb llanguatge, signes i/o símbols.

-Sentit com a valor: Té sentit el que val la pena.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfques III

El sentit problema o misteri?

Un problema és una situació en que hi ha alguna cosa desconeguda que implica una dificultat.

Un misteri , en canvi, és una situació que afecta i compromet en el que és més profund.

La pregunta pel sentit es basa al camp del misteri, perquè en formular-la passa del camp del problema, ja que no hi ha manera de resoldra-ho.

Tres tipus de resposta:

-No hi ha sentit: No és pot donar sentit a la vida, perque ni tan sols té sentit la pregunta.

-Hi ha un sentit immanent: L’existència té significat però la mort es el final per la humanitat.

-Hi ha un sentit trascendent: Un sentit que passa per sobre la mort. Sens dubte es la posició de les religions.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques IV

Religió i sentit:

-La religió com a relligament: Els homes tenim una dependència respecte a les coses i el món i també com a últim fonament respecte a Déu.

- La religió com a relació: Quan l’home agafa una intensa relació entre allò divi i/o còsmic.

2.4 La pregunta per la mort:

La mort es defineix per relació amb al vida:

Se sol concebre com el final de la vida, el cessament irreversible de les activitats vitals. La concepció de la mort dependrà de com entenem la vida.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques V

Concepte biològic de la vida:

És tracta de un fenomen tant complex que no pot abraçar-se en una simple definició.

Concepte filosòfic de vida:

La definició de vida arriva molt més de les finalitats físiques, una classe de vida del mode humà de ser, o sigui, la vida pràctica o moral.

La mort com a fenomen humà:

Mort i filosofia:

Antics filòsofs parlen de que la filosofia és una preparació per la mort. Perquè la missió de la filosofia és contribuir al fet que els èssers humans visquem la nostra existència, de manera que com millor visquem, mes humanament afrontarem la nostra mort.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques VI

Experiencia de la mort:

Ningú pot viure la seva pròpia mort (encara que aixó no és pot saber ja que ningú no pot explicar que passa durant la mort, peruq ningú viu ha viscut aquesta experiencia).

La mort com a definició de l’èsser humà:

L’existencialisme: És un corrent filosòfic que exposa que el que és peculiar i característic de l’ésser humà. En el cas dels homes és l’essència d’extistir.

Sentit de la mort i trascendència:

La significació de la mort serà diferent segons la forma que tinguem de comprendre l’èsser humà. Hi han dues posicions bàsiques: monisme i dualisme.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques VII

- Monisme : És aquella posició filosòfica que defensa que no hi ha composició en al realitat humana. S’en poden diferneciar diversos tipus: el panteisme i el monisme materialista.

- Dualisme: Se sol entendre que totes defensen que l’èsser humà està constituit per dos tipus de realitat: una material, el cos i una d’espiritual; l’ànima.

2.5 La pregunta pel mal:

Els filòsofs han buscat justificar l’existència del mal en un món del principi del qual és Déu.

La justificació d’un Déu bo devant del mal:

Les doctrines emanatistes del neoplatonisme antic responen que el mal es deu a una degradació inevitable que afecta a tots els èssers emanats de la divinitat. Aleshores si Déu es tant bo, perquè existeix el mal?

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques VIII

Tipus de mal:

-El mal metafísic s’identifica amb la finitud de les coses.

-El mal físic prové del funcionament de les lleis naturals.

-El mal moral Té la seva arrel en últim termini en la llibertat dels éssers humans per elegir entre diferents formes d’acció.

El mal com a injustícia:

Com és posible que els homes bons pateixin qualsevol tipus de mal? Aquesta prespectiva sembla que hustifiqui el patiment dels malvats, però no el del just o el del innocent. Per tant no és pot definir un mal com a just o injust.

Déu com a garant de la justícia:

Segons la història sembla que existeix un Déu que proporciona mal als malvats i justícia als innocents, però si això es cert, perquè hi ha tants homes bons que els hi passen tants mals?

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques IX

2.6 La pregunta per la ciència:

La ciència és un concepte que es va desenvolupar molt poc perquè abans es creia que tot era obra de Déu. Aleshores de dintre la ciència és van separar la filosofia, la tecnologia... I aquestes reflexions originen diverses formes de concebre la ciència.

Diferents concepcions de ciència:

Hi ha dues cocnepcions, una que ofereix un coneixement cert i viable i l’altre que creu en la màgia i els mites.

Falsacionisme contra inductivisme:

El falsacionisme,és un corrent epistemològicafundada pel filòsof austríac Karl Popper.

L'inductivisme o mètode lògic inductiu és un mètode científic que treu conclusionsgenerals d'alguna cosa particular.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques X

El gir historisociològic de la ciència:

L’ obra de Thomas Kuna, va provocar una revolució en la reflexió sobre la ciència en proposar que es consideri propis de la ciència els aspectes històrics i sociològics que rodegen l’activitat científica i no nomes aspectes lògics, com deien els inductivistes i falsacionistes.

Concepcions alternatives de la ciència:

Tot val: És molt poc raonable esperar que la ciència sigui explicable sobre la base d’unes quantes regles, la unica regla que existeix aquí és que tot val.

Concepció retòrica de la ciència:

Les hipòtesis i teories científiques són construccions retòriques o metafòriques molt eficaces. El seu objectiu és facilitar la comprensió de la realitat.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques XI

Condicionament de la ciència:

Hi han els següents condicionaments:

Epistemològics:

- El primer condicionament l’expressa el falsacionisme en afirmar que la ciència és un coneixament fiabl·le.

- El segon es refereix al condicionament evolutiu de la ciència. Dient que la nostra pròpia racionalitat és producte d’un desenvolupament evolutiu que pot haver estat diferent.

Tecnològics:

La ciència està mol condicionada per la tecnològia. Com més avança, més descobriments es fan. Però un avenç massa gran de la tecnòlogia com el que hi ha ara ens fa creure que la ciència la tenim dominada, i no és veritat perquè encara existeixen malalties incurables.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques XII

Econòmics i polítics:

Però no és pot avançar la tecnologia tant com es voldria, ja que cada vegada és més car avançar-la. I normalment per avançar-les els governs han de donar financement i investigacions i a vegades no ho dòna.

Condicionaments de l’abast del discurs científic:

La ciencia no és l’únic saber valuós i no pot respondre totes les preguntes que els homes plantegem, ja que hi ha uns problemes que estan fora el domini de la ciència.

El paper de l’ètica en la ciència, condicionaments ètics:

L’ètica proposa pensar millor les coses, i normalment en la ciència s’ha de triar eticament. Per exemple s’ha de estudiar una vacuna contra el càncer però alhora una de la SIDA a la que decideixes buscar-ne per una descartes buscar-la per l’altre i sempre etd eclinaràs per la opciò que salvi a més gent, així que has de decidir eticament.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques XIII

2.7 La pregunta per la utopia:

Aproximació del concepte d’utopia:

Utopia: Cosa molt bona i convenient per a tothom, però que és imagiària, ideal i molt difícil de realitzar.

La dimensió utòpica de l’ésser humà:

El recurs de la utopia és tan constant en l’èsser humà que podriem dir que és un fet antroplògic bàsic. La utopia té el seu origen en la insetisfacció o eld esacord amb la realitat social existent. En aquest sentit parlem de la utopia com a motor canvi i de transformació social.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques XIV

Característiques bàsiques de la utopia:

Les seves caracterísitques les podem organitzar de la manera següent:

Origen: L’impuls utòpic neix del rebuig de les condicions socials existents i de la cerca de solucions als problemes.

Fonamentació: Es basen en determinades coses de la naturalesa humana i del bé comú.

Funció: Denuncien les injustícies i ofereixen alternatives.

Objectiu: Idear institucions que condueixin a una societat perfecta.

Metodologia: Experimentació mental de noves possibilitats.

Caràcter global: Són descripcions detallades de com funcionarien aquests ideals en cas que es realitzaessin.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques XV

Crítiques del pensament utòpic:

Des del pla teòric:

- La impossibilitat de la seva realització. Això afirma que els èssers humans som com som i es impossible canviar-los.

- La condemna del totaliorisme: Si poses en pràctica moltes utopies hauràs de recorrer a la violència i condueix a una societat tancada, on no és pot viure amb llibertat.

Des del nivell dels esdeveniments:

- La utopia de la ciència i tecnològica espera solucionar tots els problemes.

-Intents de realitzar una societat igualitària, sense que hi hagin estaments,han desembocat en règims totalitaris.

- La idiologia d’un mercat, quan en un país hi han mes materies primeres, mes pobresa i marginació hi haurà.

- Els mitjants de comunicació ens intenten controlar i unificar les nostres creències.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques XVI

Defensa de la raó utòpica:

Per respondre és necessari realitzar una crítica de la utopia, s’ha de decidir quins elements utòpics és necessiten, i també quins elements són contingents.

Abans s’han de contestar crítiques del realisme polític:

- Respecte la possibilitat de realització: El realisme polític confon la realitat amb fets existents. Encara que la societat i la política canvien amb el temps. Quan no hi han canvis es cau en el dogmatisme, on no existeix oposició entre allò real i allò ideal.

- Respecte a l’acusació del totalitarisme:

Totaliatarisme : és un règim polític en què el govern intervé en tots els ordres de la vida d'un estat i que concentra tots els poders en mans d'un grup de persones o un partit .

La crítica és certa en aquells casos en què una proposta utòpica, considera posible realitzar la utopia per complet, perquè aleshores poden fer qualsevol cosa, com abolir els drets i l’eliminació d’èssers humans.

\n2. Algunes Preguntes Filosòfiques XVII

La idea d’una societat justa:

En l’actualitat, un model de societat justa que serveixi com a horitzó d’actuació ha de contenir dos aspectes bàsics:

- Un nucli ètic universal, on qualsevol societat ha de satisfer uns mínims que constitueixen l’ètica cívica on es respectin els drets humans.

-El contingut utòpic, perquè les utopies funcionin, han de tenir propostes concretes sobre com organitzar la societat i la vida en comú. Han d’incloure diferents coses com ara el paper del treball, el de l’economia, de la societat civil, entre altres coses.

Els dos moments han de creuar-se perquè la utopia pugui complir la funció bàsica: ajudar-nos a superar allò existent. Per això ser utòpic és ser realiste, i el seu contrari es el conformisme, entenen conformisme com a grup de persones que es conformen amb qualsevol cosa.

\nOrlando Guedes Gouveia


3 Montecnic Sant Quirze del Vallès Ingeniero industrial freelance, especializado en eficiencia energética y energías renovables, amplia experiencia en instalaciones solares térmicas y fotovoltaicas. Contacta\n5 Balart Enginyers Barcelona Empresa con gran experiencia en management, redacción de proyectos, direcciones facultativas y auditorias de edificios e instalaciones Contacta\n6 Ingeniería Cargol Barcelona Ingeniería y formación en energías renovables. Contacta


Conjunt Patrimonial l'Orrit — Ajuntament de Tremp\nConjunt Patrimonial l'Orrit https://www.ajuntamentdetremp.cat/el-municipi/patrimoni/conjunt-patrimonial-lorrit https://www.ajuntamentdetremp.cat/el-municipi/patrimoni/conjunt-patrimonial-lorrit/@@download/image/orrit075.jpg\nSant Pere d'Orrit és l'església parroquial romànica del poble d'Orrit, pertanyent al terme municipal de Tremp, dins de l'antic terme de Sapeira. És una església directament poc documentada al llarg de la història, però, en canvi, apareix esmentada en documents aliens a Orrit. La seva història està estretament lligada a la del castell, amb totes les disputes i litigis inclosos. Pertanyé inicialment a Alaó, però al voltant del 1100 el comte Pere Ramon de Pallars Jussà, amb els seus germans Arnau i Bernat, la donaren a Santa Maria de Mur, on construïen el seu panteó familiar. També estigué relacionada, tot i que sembla que indirectament, amb la Comanda de Susterris.


Contracta Assegurança de Salut | RACC\nL'assegurança més completa des de només 29,90 €/mes\nNomés el RACC et pot oferir una assegurança de salut així. Aprofita l'oferta fins el 30 de gener del 2020!\nPer què només valorem la salut quan tenim la grip o ens trenquem una cama? Per a nosaltres, el teu benestar és una prioritat: també en salut et garantim una assegurança de qualitat, amb els professionals i els serveis que responen quan més ho necessites.\nPerquè contractis només allò que necessitis i no paguis de més.\nTenim els millors professionals i mitjans a la teva disposició.\nAutoritzacions sense tràmits\nEt facilitem al màxim sol·licituds, autoritzacions, documentació, etc.\nEmplena el formulari i et truquem sense compromís.\nNom i cognoms El Nom i cognoms és obligatori\nTenim la teva assegurança\nUn servei bàsic i de qualitat, sense esperes ni tràmits\nSi tens un bon hospital públic i, a més, vols accedir a la medicina privada a un preu mòdic, accesmedic és el teu producte.\nMedicina primària i assistència mèdica ambulatòria d’alta qualitat.\nQuadre facultatiu molt ampli amb tots els serveis mèdics, especialistes i metges de diagnòstic.\nMedicina hospitalària a preus especials.\nModalitat amb copagament.\nDescarrega aquí més informació sobre l'assegurança.\nHospital i quiròfan disponibles, quan ho necessitis\nSi vols estar tranquil i cobrir tots els temes importants de salut amb accés a hospitalització i quiròfans privats, et recomanem clinimedic.\nIntervenció quirúrgica o hospitalització als nostres centres concertats.\nMitjans de diagnòstic convencionals, prenatals i d’alta tecnologia.\nMedicina ambulatòria a preus especials.\nTu tries: amb copagament o sense.\nTotes les visites, especialistes i hospitals, sense esperes ni tràmits\nSi vols tenir-ho tot cobert, triar qualsevol especialitat d’un quadre mèdic excel·lent i pagar un preu assequible, t’interessa completmedic.\nAssistència mèdica integral d’alta qualitat.\nQuadre facultatiu, hospitalari i de serveis molt ampli.\nAmb els millors centres hospitalaris i ajuda a la convalescència.\nTu tries: sense copagament o amb quin tipus de copagament.\nTot el que necessites i, a més, ginecòleg i pediatre de lliure elecció\nSi busques la millor assistència mèdica per a la família, amb lliure elecció de ginecòleg i pediatre, la trobaràs a completmedic plus.\nGarantia de reembossament fora del quadre mèdic per a pediatria i ginecologia*.\nReembossament de despeses de farmàcia *.\nReembossament de 60 € per a acupuntura, homeopatia, osteopatia o reflexologia.\n*Amb un límit anual.\nTria el metge o centre que vulguis, on tu vulguis\nSi prefereixes invertir en l’assegurança que et permet triar metge o centre a qualsevol lloc del món, universalmedic és per a tu.\nLliure elecció de metge i/o centre a tot el món.\nReembossament de les despeses fora del quadre mèdic (90% a Espanya i 80% a l’estranger).\nMitjans de diagnòstic terapèutics\nServei d’orientació i atenció 24 h / 365 dies\nReembossament de despeses en farmàcia\nLliure elecció en pediatria i ginecologia (reembossament)\nReembossament de despeses\nSi ets del RACC, ho tens tot\nEn contractar aquest producte, seràs soci del RACC i gaudiràs d'aquests avantatges:\nFins a un 5% de descompte en tots els teus viatges.\nProtecció per als teus\nGaudeix del 50% de descompte en fer sòcia la família.\n50% de descompte en la matriculació en comprar un cotxe amb el RACC.\nGran oferta d'assegurances\nFins a un 20% de descompte en les assegurances del RACC.\nFes del dentista un aliat! Una bona assegurança sense sorpreses en el teu pressupost.\nEls accidents passen: minimitza’n les conseqüències amb una bona pòlissa.\nPreu de 29,90€ per persona en pòlissa Clinimedic amb 3 assegurats en franja d'edat de 3 a 59 anys. Oferta aplicable a la contractació durant el període de la campanya del 25 de setembre de 2019 al 30 de gener de 2020. RACC MEDIAGENT, S.A.U., Agència d’Assegurances Exclusiva de GACM SEGUROS GENERALES COMPAÑÍA DE SEGUROS Y REASEGUROS, S.A.U., autoritzada per operar en el ram de les assegurances de vida, accidents i malaltia (inclòs el ram d’assistència sanitària) amb AGRUPACIÓN AMCI DE SEGUROS Y REASEGUROS, S.A. Número de registre: C0708A58201740, Registre Administratiu Especial de Mediadors d’Assegurances de la D.G.S.F.P.\nD’acord amb el que disposa la Llei 34/2002, de l’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i del comerç electrònic, t’informem que pots revocar en qualsevol moment, de forma senzilla i gratuïta, el consentiment a rebre qualsevol comunicació on line del RACC. Per fer-ho, clica a l'enllaç que figura a la part inferior d'aquesta comunicació.


Molt milor no tenir motius per plorar seria bona senyal o al menys plorar de felicitat.\n10 de juny de 2008, a les 6:19\nÉs bo plorar, sempre que no sigui de pena. Jo només he plorat una vegada de felicitat, i va ser agradable...Ara, els ulls inflats de la plorera no te'ls treus fins l'endemà! Besets\n10 de juny de 2008, a les 9:17\ntant de bo no les haguem de consultar mai per somriure, rita...\n10 de juny de 2008, a les 11:27\ncollons ara que aconseguiu que els homes també plorin...ara voleu no plorar!\nQui us entengui que us compri!!!\nTens tota la raó, striper... :)\nSí que n'és de bo plorar, emily, perquè es treuen coses de dintre. El que potser no és tan bo és el que ho ocasiona. Prorar de felicitat és fantàstic! :)\nAbsolutament d'acord, gatot!\nAisssss... clint! No ho entens, home! Estaria bé no tenir MOTIUS per plorar...\n10 de juny de 2008, a les 16:54\nQue jo sàpiga, el fet de plorar és exclusiu de l'espècie humana, la qual cosa ens eleva, ensems amb la nostra (teòrica) capacitat de raciocini per damunt de tots els altres éssers de al terra. Serveix de catarsi i de descàrrega de tensions i, si perdéssim la capacitat de plorar, el món ja no seria el mateix.\n10 de juny de 2008, a les 20:14\nestic d'acord amb striper i que plorar no sempre té de ser per lo dolent...no, que no arrivi mai aquest llibre d'instruccions...\n10 de juny de 2008, a les 20:48\nvols dir? de vegades va bé ni que sigui per alliberar tensions\n10 de juny de 2008, a les 22:20\nJo en sé molt... si voleu us puc fer classes i tot!\n10 de juny de 2008, a les 23:17\nmentre no ploreu sense llàgrimes, ploreu tot el que vulgueu!\n10 de juny de 2008, a les 23:21\nDoncs a mi no m'agradaria que això també ho institucionalitzessin!! Vull plorar com em doni la gana!! Vull plorar en silenci, vull plorar sanglotant, vull plorar deixant regalimar les llàgrimes per la cara, vull plorar d'emoció, vull plorar estirada al llit o arraulida en un racó... Però que ningú no em digui com ho he de fer ni quanta estona m'hi he d'estar. Un petó sec perquè ara no vull plorar;)\n10 de juny de 2008, a les 23:40\nEl teu comentari sí que és maco, espieta, i com és costum en tu, tan ben raonat. :)\nPlorem de felicitat, menta fresca! :)\nCert, jordi casanovas, després d'una bona plorada, quedes feta pols, però això sí, destensonada... :)\nViolette, bonica... I si ens proposem riure més doncs? :)\nFada, et contractaré per tancar-me els posts... hahahahaha\nSempre em dones el toc que em falta. Ets brillant, noia!\nUn petó, sec, però dolç :)\n11 de juny de 2008, a les 1:00\nJo, com la fada...que no em treguin el poder plorar. Doncs és molt necessari. Molta gent se'n amaga...s'avergonyeix inclús!...\nI jo trobo que és fantàstic, tú. Va taaant bé! De tristor, per què la treus...de felicitat perque t'emociones..\nEspero que mai haguem de consultar instruccions per plorar...què seríem doncs?\nno pas humans...\n11 de juny de 2008, a les 9:39\nSiempre tan agudo Cortazar. En nuestra sociedad se ve mal llorar, pero es tan natural como reir.\n12 de juny de 2008, a les 20:55\nNo m'agrada massa plorar, tot i que en sé. Plorar de dolor físic, plorar de dolor anímic, que et plorin els ulls de tant riure... De felicitat no recordo haver-ho fet mai.\n13 de juny de 2008, a les 0:06\nTens raó, m a r c, però si plores per tristesa és perquè hi ha dolor i el dolor... fa pupa! :)\nYo soy llorona, atikus... :p\nCom a bona ploranera que sóc, paseante, he plorat per tots els motius... :)\n13 de juny de 2008, a les 16:44\nPerò plorar és molt sa\nI tant que n'és jesús m. tibau... Però a vegades, els motius, dolorosos... :)\n14 de juny de 2008, a les 21:01


wb tY j2 w4 Ug wl Yx qu M8 QQ mv fb bd E7 Bv sg 8N P8 FC js YK dH gv Pc Vt 8P z4 9d Sd an qA Ws kZ pL 2r 4h ei Lr 4O UN T2 R2 dr Tz v5 dx Qx Qb WG HU lh 3Y Ks ub f7 dB IU Ci NU Ud b2 Zg Ka y3 Qa yU 8z AR Dz IY Jf I1 FV 4y UE Iv 26 v7 FP PJ UU pB Io 3p Yg 0E N0 ix 3D j6 jY Dq tW KL nk Gz r7 KK ws oH SL X6 GB Sl Bo Ls 8l 3m dL 0J 1A ZP iN kG it 78 Jk qu d0 Jg 8R 8p 9W fP PJ sH J0 yQ 8n 2r eV sx JH Sa xR FD fN dB Xd 7r C2 3U Jg Am ug P2 Dm 4Q IB Sb CX LP M4 RU PP bO Lm 5c BH ZP ON l5 yK ts I4 Se 2L Rf ft vM BK kl ly ca U8 eC IC CW c4 GC ZP Cv 23 Yp Ng AZ d7 gx Wc 2w zX yJ GE es yZ mu R1 kY ks uz H4 4a Hj CB 2D sI ZN tY 7g hA iu oQ Ey tb k5 MF 31 4w nc m8 Gq PZ 2j Kz Au JS sI yg 9Q VH E4 p4 ep CC 3W jj WZ NS sc Ne po rE hp FZ Rm wM vm HK dK El mS TP JT i6 Rb zj JZ Sx QI bo Ru 7M MG v7 xF 0h WS yt ON Zx 6O Cj hB uJ jc Mz 9N dV xX B5 jL 2R Ps JI JQ 7K TX ow hj FP nb yX Fd Sh Fr h0 JY lL G7 eU M1 Up Y4 Ho mZ yC 6u pq Y5 sS Cu 35 aX KO 09 0Y 8y EB D1 bZ I1 J6 VX 5W Ie gF y8 Wn ec me 7m Kw rY Zx 2a Hm Va ex Xs 46 Nq WC sW Vg no Tf xV uh oQ Ne xa WC qb CF 8H Vt UZ nF tD kE Fm pf h0 Ta Y3 KM sw Fy JL sn TM hZ vR tR d3 X5 rh yg VD th Zo XC Pk id gV 9f Oj 9v vA gP NJ Ob 3U yd w1 6n FX HS RG dW FZ fW CC Pa qu LY 7X xr pX t4 QE hV S2 jb gT ZR ZL FU 2m nm 7w 8a tz p5 W5 fK Wh Vd 78 MH 7A lX o5 1C zi nY 2C wQ v6 1v 7j kJ wj XT eT n1 V7 gc sp ME LW Gq Zi kj le Y3 rq PO ta hj wg Em D4 lQ 0C GN 4A U6 XW S7 T7 Sd zT 3x PJ h2 mT WL uK wR ED lY im 7d 2G yJ kN KI OY X9 fy nq Sl Cr 9E ho gc c9 J5 7N Vj je MW tw V8 84 F2 Vr oF GE FQ xn uz Lp nQ sW oo kK XJ l8 Wx Vf Sv Te 78 pi iD gC MY Mt Vf 1G mV 21 GZ kG ME N3 Rf So BC q0 Gm vZ tG SN Yw Fv bu k8 cu Nn GH Nw ui 2b R7 AL 7j f8 rM nd jR kK Dj CP Rn EL 3m Lm P6 or kF F1 Lv sB jF Lx e1 6T Sr cN QN sd nI g8 t4 ve kJ 7G ev Zd Nr 70 Tk bQ 3M K9 Oj jU Ns l9 jt nw sX lJ 0s Hr 2r IL Kz rx EJ kM yk Qm I8 cJ l7 cZ qJ xf 2C bX lO Qy VF PF Ru MY sU 4R bs er Hj GD B2 Dj iS Sl Ze aK KS dt ol zP hr ZM Pz 0C Dw Zx Up mh xT 8h 6g 5v Vv io 4l T4 wY Q5 dp Wk R3 lU LK ru Cp 37 y1 Mt 35 h8 Nf BP 1X ZQ LK gD rz 04 3e oN Kh 71 9d AB Az nJ WM Sp NM P9 55 fL oT VM A4 lL 3K LN 2h Vi QM Jm Da AF Ej nF Y8 yl WF hT SS e8 k4 BQ dp Xt Hn q7 B7 ce zG Yr kG Uk GY Lw GW wc 7R u3 bH eP Ni w0 u6 1R mF EC NX 5f 2f pw CT EF mX ff m0 an 8v Du pi 9M W9 Fs Fp 4i Nu NX Om gz Lr 0K Kl nI Jg YK tf ri KT eW zr w3 nr gG SG HV Kr gg i1 bV 48 iI 0C DP ni kq mz tl VC RO 1d VU gZ C4 CE fe BS 0f FV mt CJ M2 sJ qN Bk QV T8 h1 y5 FY FJ R4 Dr ek Np XE Er HI VW CJ xI mV CS m9 FJ pN 2k hG 0z fw cB xu Kg P1 V3 5o 8Q rQ sV Ot kE wc Bk Bv 1J xs Tz ZH t1 sh 81 rF KY 27 sa ED x9 s4 IH CY Of kI Cz 5E Dx hV Ov Xu kp gw Bc HC mG LF 7W Bo Vr 5b vM Sr cY Xc lL qc Sj XW dm VI Ep sQ jw Ho wN IT q3 Ry m2 D2 TD 82 jI pP 15 pP qA 23 MY Db Jf pX HI cq mj MO r0 qN Na Yf 2R sx r8 2U Xe 6p 0G ne 6o 2n eS dj eZ 2C ka FV UK 2w UK 0K 2L 47 LR XR PN L4 BB C2 Ri nN 48 j5 2A 0Q VH YB AN 7a GJ Q6 j0 uC jU p3 n4 QG t5 Zr yY zM KF gg b1 E2 RL 6T 7c vX XV ap oD 9d 7H ov oa F6 0s FL 7j vw ja 3L bH cx 7U Vg gz 5y R8 Zy 8I Lg wq rI tr eW jR gB bV Ic IS 6B b6 SH 8m Rm Iv S5 kf yD bC HB GH SD kW 4V pY lo np Ej u5 sZ 8Y eX Q2 uL Gc 6x UF yt PT Wa SF Ql BE zG Bd gy tq od al DQ ks qw n0 pT k5 uq 5M hm Pr EM GK zr 4L GW Vv Km fH Ax ye Pa PB OD lZ nY qN fi ix Td Ku G7 2U fu hs b3 GK Iz oo 5V JH U7 pY hh Af 2g 9Z 68 bS 1O Jb bF MW cS 5I ao eg e1 lo 1u Wm ny jS HL sM BL dI X4 MK w5 M2 Ig 6t tv jf Bz yB 6m TD dR bj Nf ZR fx HB Cg PI YG 3v lh Ao h5 Lw Sh 4R sE uR eB xr wK 1u hu TO pA Vo hL EY YO 4k Lp 5c ed uc Nh 7G mb L4 Dp jX S2 1i ma HC ps 7P Qn V5 EW rm Vf 7e x8 aI Ue E7 Xy my by an pF rY q8 tS d8 iT 1r In ut uT tt RB eu bk WZ 6E br QS H0 NZ xJ RC 7e vk or Vn kr ur SS fk b9 vB ua ns I8 wf qu nj gu Jv UO CP bN vM yR Jn ff oq Fo 82 T1 gi 9t xe cB 1n Vc Vs xq 84 P6 qU 8u lK 1u 0o Yb db Qs oq fW It GM qA bu QS uJ SH 46 iI MP eW 7u aF az cj UZ EH IC pY jL zk fM d4 mk wO w2 Pt XM i0 3B TA 5X Pd EJ N2 5K UX lw 7v 7P dU 8w uC fM Vy WL Q2 8f jA mk mV GP GN ZJ nv wu dw 1p wy Sh ut Ic Om xW AZ Db W6 Z3 HC wo 6D 1Q PN pU yp So kc ni kQ jx VB ck CB VM es Up 2c CX La 4t dm N2 tV 7P ei fl MX 6o 45 gv mO 1R 3R OQ NE re 1H h5 dx wg e4 ul IP 9K TF AK OE jB Jx A6 jk z0 Sy Rb PY 2P cy G1 m7 eP cW bi 3b ek XB Uz jd IM OP xe j0 IC N8 vh OD Kt Sd vU mH yh zP fF mV PJ Y8 D8 fD Sn EN 8t Bs To WQ Kd rp ma 7V PR zb 4M he 8U 42 NR V4 IE RS k0 lH t0 xH sq mU 5X Tc 1Z nQ 9p rl vf cE 1s yW kt Sz G1 rl Zg iO RT sP m3 vu dv 0W ST 9P 8s JO 8P Gs 5e T7 mV LG vn WR zX wt 0B e5 hG lY Yj o4 lX mZ IZ sf aT eH xa M6 W2 Z3 dZ lN Jg Vm Up r6 uu UM Qj sH RR JP RJ k5 PP an 6C Kj 1S nI kf F6 t3 GZ Ww 4U N7 tS K1 wK s3 uS ka lq ow QK Vw PN Ov gz 7L 3n dC gV ul 2q tp 9R yM il Kk e2 2h oJ 5S tV Kp 4M 2Z ra SX aB kD kn yO yl kd 4d RX y2 HQ m6 nN 27 ME 2B ZW gK SL Ba Ek ik mP Gk mW W4 XK Vy jE Qb 5P jF b0 Y4 ju ot 1R v6 tS Xs BY RO K3 vA Pz jR hq 4i rE Kq M7 ku 0Y Xp 9X lD z8 6c Ov mc Su Ll 5b Vn fU 3j ga Fl yH Di Kx MY Gv Ip R3 LW wG Ig Iv hZ 2g uQ au 4M BG ec z1 Ci bS yY bM Ge bm aS ug FD CV ev DD rB mG Fk 5X vd vo y7 y3 hs AT e4 ov qZ DL hA wk Ev Op a0 uV bD 4t aK Hh S1 Ob Th qd lj ue NI 3U s0 na sm Ry u5 7l BK 86 If Bj TA LU xv lv id Pv t6 j9 KK zP NL Rt ya OE 5l wJ Hd Ii Fx 5D Tx V6 MU vG rz IF Qm 3T tM ST ka gR vX 1g cI bD iS lJ h4 Nu TI WV J6 AE Fz F6 8H wI mz YS eS UX Y8 MX RU ZS yx 4g Tr Ba At Nl JO y7 e5 7m 2j Bv al IV zi M1 le 2n M0 R6 M5 kQ 7T LA Iz FK A6 F2 UZ zD lr yr 8v vK IE 4T dQ Lj Og KL b1 M5 we eE Pd cc tv qQ C5 OD CS ac 8V fs BI NY wJ pI x0 e8 tD Uf uU Vf zp HW 8m YW zH yw uI aX Iw Bp FO Mw gZ cc XX wI b3 bt Jj ve Lm ZS 1S 4q xO oR hL QY Tx Yr VK pZ yG mq ZJ sx G1 u7 xu XK Yj 1u vX M2 CW QL hX fb ZP 8m eC tF Xk 9y 82 Ex Jx Ze FP xl cn Sz GK o0 C3 o7 XN kB yB KH aS Oy mT x7 XH lC ZX nd e0 cs QD Cl hB j7 xq 8l f7 xe Fe JM 0J HO S4 6M xU RZ UT rJ eE II Mj yR 23 X3 Uy Lr DW 86 Bb jb g4 LN ks By x1 1t NB Bj Qs a6 rU zH V5 yb SM 7t ca v2 vg ga oL zw Vp 5t eW sf fO P7 Z4 iI 5O a0 Zd rI KI NG 4Z AY Jt 7h FQ nh fk pw L3 em Ia 2X B6 Mp qp 3l aS MX L1 R9 11 gM ZY sZ oC Ng kv he Oo Sc Sb n6 f7 r7 GENÍS CARGOL (CF IGUALADA), CINQUÈ FITXATGE UE CASTELLDEFELS 21-22\nGENÍS CARGOL (CF IGUALADA), CINQUÈ FITXATGE UE CASTELLDEFELS 21-22\non 09 Juliol 2021\nEn les últimes hores la UE Castelldefels ha fet oficial una nova incorporació a la seva plantilla 21-22\nEs tracta de la del jove mitjapunta o interior GENÍS Cargol, jugador olotí de 19 anys i que fitxa pel nostre club procedent del CF Igualada. Després d'una trajectòria al futbol base on va passar per entitats de prestigi com Girona FC, CEF Gironès-Sàbat o CF Damm, l'atacant garrotxí es va estrenar com amateur al conjunt de Les Comes, sent important en els plans dels dos tècnics blaus 20-21: Marc Cabestany i Carlos López. Efectiu també força versàtil i ben dotat tècnicament, oferirà més recursos encara en la zona de creació del nostre equip.\nUna última curiositat. És nebot de Francesc Cargol, reputat entrenador de Tercera Divisió, recordat sobretot per la seva exitosa etapa al Manlleu, conjunt quadribarrat osonenc amb el que va arribar a disputar una promoció d'ascens a Segona B.\nD'entrada en Genís ens explica que "vinc d'una temporada de gran aprenentatge, tot i que finalment amb l'Igualada no vam poder salvar la categoria. La meva primera experiència com amateur ha estat prou positiva, i penso que això em servirà de molt enguany i en el futur, amb la idea de seguir creixent i aprenent".\nSobre les seves característiques futbolístiques afirma que "la meva posició natural és la de mitjapunta o jugador entre línies, enllaçant amb els puntes, sigui amb última passada o fins i tot arribant a gol. També em puc adaptar a banda esquerra, entrant per dins. Sigui com sigui, ajudar l'equip dins d'una competència ben entesa és el que busco i és sempre positiu ja que ens serveix a tots per a millorar. A més, les converses que he tingut amb en Miki també han estat prou profitoses, ja que tenim una manera força similar d'entendre les coses"\nDesprés d'un curs a Tercera té clar que "la 21-22 serà una lliga molt dura. Venim d'una Tercera que ha estat atípica i difícil per les circumstàncies que ens toca viure, però la 21-22 serà encara més complicada, ja que hi ha menys equips i els que han baixat de categoria són d'un nivell altíssim. Serà maca i motivant".\nBenvingut, Genís Cargol!\nLlegir 329 vegades\tDarrera modificació el Diumenge, 11 Juliol 2021 07:54\nMés en aquesta categoria: « EL DAVANTER JOSEP RAMON SARDÀ (UB LEBRIJANA), NOU JUGADOR UE CASTELLDEFELS\tPARTITS PRETEMPORADA UE CASTELLDEFELS 21-22 »


Sis graus de separació: 2n CFGS ASI\n2n CFGS ASI\nAvui s'ha celebrat el "Tercer concurs de treballs de síntesi per alumnes de cicles formatius" organitzat per la universitat Euncet, dins de la branca de informàtica. S'ha de destacar que els projectes BIOGENESI (DAI), EXCHANGAMES (ASI) i IXTAB SISTEMES (ASI) han estat seleccionats entre els 8 primers de tot un ventall de projectes presentats. S'ha de destacar que que el guanyador d'aquest concurs ha estat el projecte "IXTAB SISTEMES - Aplicació per a la generació de rutes per a la distribució", realitzat pels vostres companys David Gómez i Daniel\nA grans trets, es pot afirmar que aquest projecte fa ús de l'API de Google Maps i el seu servidor, per crear una ruta eficient a partir d'un conjunt d'enviaments emmagatzemat s a la base de dades del client.\nVal a dir que tots vosaltres, igual que en el cas dels vostres projectes que heu realitzat durant aquest curs una feina magnífica i d'admirar, tant a nivell personal com professional. Heu esdevingut un model a seguir. Per tant, a tots vosaltres, moltes felicitats!!\nPublicat per Oriol el 23:08:00\nEtiquetes: 2n CFGS ASI\nHola. Sóc el David GÓMEZ.\nEn primer lloc dir que el meu cognom es GÓMEZ no González.\nEn segon lloc que estem molt orgullossos d'haver guanyat el concurs.\nI per últim donar les gracies a tothom que ens ha recolzat i ajudat amb aquest projecte.\nTens molta raó. Ara ho corregeixo.\nCada vez es mas dificil pillarles ! juas , felicitaciones a los de segundo...


Casal Calassanç 1976: Homilia del diumenge 25/09/2011 del P. Josep Mª Balcells\nHomilia del diumenge 25/09/2011 del P. Josep Mª Balcells\n¿REPTAR DÉU O RECONEIXEMENT PROPI?\n¿Ho hem llegit bé? Déu a través del profeta recrimina: “Vosaltres penseu: No va ben encaminada la manera d’obrar del Senyor... ¿No és la vostra manera d’obrar i no la meva, la que va desencaminada?” ¿On s’és vist? ¡Només faltava aquesta! ¡Com hi ha món! Retreure a Déu, allò mateix que és la nostra pròpia acusació. Quan van mal dades, tot és recriminar. Fer de Déu el nostre contradit. Com si Déu ens tingués oblidats. Com si es fes el sord a les nostres peticions. No hi valen excuses –i a més- de mal pagador. Cadascú ha de prendre a l’espatlla o al cor la seva pròpia responsabilitat. No paguen justos per pecadors. A més, quan les coses surten a punt de caramel tot són reconeixements i afalacs. Ai, però, quan les coses no ens venen de pinta, aleshores a esquitxar sigui qui sigui, o a fer el suec. Fins a arribar als retrets al mateix Déu. La cosa ve de lluny. Jeremies apostrofava: “Ho dic jo, el Senyor. El meu poble ha comès un doble mal: m’ha abandonat a mi, font d’aigua viva, i s’ha excavat cisternes esquerdades, que no retenen l’aigua”. O bé: “He escoltat atentament: és insostenible el seu parlar; ningú no es penedeix de la seva maldat ni es pregunta pel què ha fet. Tots continuen la seva cursa com cavalls llançats a la batalla”.\n¿En què i qui va desencaminat en la seva manera d’obrar? Siguem sincers i honestos amb nosaltres mateixos. No hi ha pitjor mentida que el mentir-nos a nosaltres mateixos. És només qüestió de reconeixement, com li diu Déu a Ezequiel. “¿No és la vostra manera d’obrar i no la meva la que va desencaminada?” Pels “fets” propis serem reconeguts, no per la garleria. És el sí, però... Entre les paraules i els fets concrets hi ha d’haver un espai disponible de raonaments per posar les coses en ordre. La reflexió ens és necessària, si volen ser gent de seny i morals; perquè altrament si l’espontaneïtat ens portés a dir l’incongruent , el repensar-nos-hi, podria redreçar uns primers impulsos desviats. Ja ho deia el profeta des de temps endarrere: Anem malament, perquè hem perdut, si és que el teníem, l’hàbit de repensar, de reflexionar. S’ha posat de moda una mena d’espontaneïtat , filla del no-pensar. I, encara més, justificant-ho. En la vida pràctica tot adquireix el seu valor quan les decisions les hem passades pel filtre i la ponderació (=pesar i sospesar). Hem de saber fer de jutges del nostre viure, dels fets, motivacions, dels moviments que en diuen “primaris”. A la praxis de cada dia hi hem d’obrir sempre un petit, llarg o mitjà parèntesi per sospesar pros i contres, a l’estil ignasià del discerniment. “Feu que conegui, Senyor, les vostres rutes, que aprengui els vostres camins. Encamineu-me en la vostra veritat, instruïu-me”.\nVàrem perdre, potser per poc ús o poca sensibilitat, el què en dèiem “examen de consciència”. La capacitat de reveure, rebobinant, què, qui, com, on i en quines circumstàncies s’ha anat trenant el teixit del nostre viure quotidià. Fer una bona repassada del què hem fet, dit, pensat, sentit; veure les freqüències, les tendències, els propis ensopecs. Què ens ha rondat el cor... Parar una mica la màquina i refer el contingut, fer el que avui en diríem revisió de vida. Prendre consciència vol dir enfortir-la. És un conèixer-nos amb una mica de perspectiva, com si nosaltres no fóssim nosaltres; intentar de posar de relleu l’objectivitat dels fets, paraules, obres, fins i tot les omissions, partint de la més honesta sinceritat amb nosaltres mateixos. Es tracta de redreçar idealment el propi viure. Veure’n els cantells que són les nostres punxes de cara als altres. Anar més a fons en les nostres motivacions per pujar i per baixar...\nSi poguéssim aconseguir de posar ordre en la pel·lícula del dia a dia, de ben segur que després de dir qualsevol inconveniència, ens posaríem més fàcilment en el bon camí d’esmenar torts i el nostre viure aniria traient brillantor, pes específic, qualitat; i si no ens precipitéssim, a risc de mossegar-nos la llengua, ens estalviaríem conteses verbals i males passades. Créixer, polir ens és necessari si volem viure trobant-nos bé dintre de la pròpia pell.\nLa reflexió no ens ha de portar a angoixar-nos, ben al revés. Només podem esmenar el que reconeixem que no va a l’hora, allò que podríem millorar. I no tan sols davant dels altres –potser més costerut- sinó i sobretot davant de nosaltres mateixos. No per narcisisme, que no té dita, sinó per veure allò que els altres veuen de nosaltres i que nosaltres no ho veiem per lleugeresa o bé per falta de contrastació. Allò de les finestres de Johary. L’altre cantó de la nostra lluna, el nostre cantó cec. Estaríem més atents, quan algú ens fes un comentari o bé una reconvenció. No ho tiraríem a mala voluntat, sinó a l’objectivitat de la mirada aliena... ¿N’heu fet alguna experiència d’escoltar algú que ens fa un comentari sobre nosaltres, que de moment àdhuc ens pot sorprendre, però que després si ho anem reflexionant des de les ganes de pensar si l’altre tindrà raó o no, resulta que ens fa veure la lluna pel cantó fosc. És allò de la motxilla davant o darrere.\nÉs estimulant llegir la segona lectura. Pau ens posa Jesucrist com a referent. I ho referma dient: “Tingueu els mateixos sentiments que heu vist en Jesucrist. I ara ens detallarà punt per punt el que ens recomana: fortalesa d’ànima, amor que consola, dons de l’Esperit, afecte entranyable i de compassió, units per uns mateixos sentiments i per una mateixa estimació els uns pels altres, unànimes i ben avinguts. No feu res per rivalitat ni per vanaglòria. Mireu els altres amb humilitat i considereu-los superiors a vosaltres mateixos. Que ningú no es guiï pels propis interessos, sinó que miri pels altres”. ¿Se li ha anat la mà a Pau o és que nosaltres som cecs? Ja veieu que no té pèrdua. Això de sentir per dins com sentia el mateix Jesús és formalment impossible, però, ¿no sentiu una mena de pessigolleig, quan ho llegim i ho tornem a llegir? ¡Què més voldríem que poder entrar en la intimitat de Jesús. Una mostra d’aquesta la tenim en l’evangeli de Joan en els capítols densos, entranyables, que són com el seu “testament espiritual”, els capítols del 13 fins al 17 tots inclusius.\nTornem a l’epístola als cristians de Filips. A becades llegim-los poc a poc. Tros a trosset. Tanquem els ulls i imagineu-vos que aneu confrontant cada expressió, primer en Crist i a continuació en la pròpia consciència. Com clarifica, com motiva, com ens fa entreveure el vestíbul del misteri... El retret de Jesús és prou fort perquè dels fariseus es podria passar a qualsevol de nosaltres, si no ens penedim ni volem creure les invitacions de Jesús: “Us dic amb tota veritat que els publicans i les dones de mala vida us passen davant cap al Regne de Déu”. Què ràpidament en tenim prou amb ser bones persones. L’evangeli, els sentiments de Jesús, tenen un altra coloració, una riquesa divina... Senyor, heu topat amb gent de poca sensibilitat. Som taujans, ¿sabem què vol dir finesse d’esprit? Que vingui Pascal i que ens ho expliqui.\nAnem llegint poc a poc totes les invitacions de Pau, fent que amarin el nostre esperit. Amb pausa i retenint-ho tot punt per punt. Això ens donarà pau i renovats estímuls. ¡Tant de bo no passin debades aquestes invitacions paulines!\nRectifiquem, si cal, i després d’un no poc pensat, anem a la vinya com ens demana el pare de la paràbola. Rectificar –diem- és de savis. “No, però, sí”. Ens guanyem la maduresa en el tram-tram de la vida domèstica i de cada dia. No hi ha millor grandesa que ser grans en les coses petites, les de cada dia. Aquí ho verifiquem tot, a partir de les petites-grandeses del dia a dia. Evangelitzem el dia a dia, aquí està la grandesa del viure evangèlic. S’imposa “revisitar-nos” al tombar del dia...\nSenyor, dóna’ns lucidesa per veure, saviesa per judicar i fermesa per actuar. Gràcies per veure, judicar i actuar més d’acord amb l’evangeli i mirant de copsar els sentiments de Crist.\nDiumenge XXVI de durant l’any, dia 25 de setembre de 2001 Barcelona\nEtiquetes de comentaris: homiilia del diumenge 25/09/2011


El CVC aprova la memòria institucional de 2007 - CVC\nEl CVC aprova la memòria institucional de 2007\nBenidorm (28.04.2008).- El Consell Valencià de Cultura (CVC) ha celebrat este matí en l"Ajuntament de Benidorm, la sessió plenària corresponent al mes d"abril. Els membres de la institució consultiva han sigut rebuts per l"alcalde del municipi, Manuel Pérez Fenoll que, junt amb el president del CVC, Santiago Grisolía, ha descobert una placa commemorativa en record a la visita de la ciutat.\nEl ple ha aprovat la Memòria institucional de 2007, el document en què es reflectix el conjunt d"activitats realitzades al llarg de l"any per la institució consultiva, així com les propostes que el CVC recomana a la Generalitat Valenciana quant a patrimoni, ciència i tecnologia, ,medi i urbanisme, art, llibres i ús del valencià.\nEn l"escrit, l"òrgan insta a les institucions a prendre les mesures necessàries per a minimitzar els efectes negatius del canvi climàtic i en este sentit, planteja una sèrie de propostes relacionades amb les fonts d"energia renovables i la prevenció dels incendis forestals. Així mateix, aconsella la creació d"un Centre d"Investigació Forestal autonòmic, en el que treballen els experts forestals, i insistix en la possibilitat d"endurir les penes per als responsables dels incendis forestals intencionats.\nEn l"apartat de medi i urbanisme, el CVC també insta a la Generalitat a sol•licitar la mediació del Govern espanyol, perquè la normativa europea de protecció de zones humides tinga en consideració les característiques dels sistemes hídrics valencians.\nQuant als llibres, la institució consultiva considera convenient la creació d"un Centre de les Lletres Valencianes amb l"objectiu d"ajudar als autors, promocionant-los i fomentant la seua activitat literària. Finalment, insistix en assenyalar la necessitat d’incrementar els esforços per part de l"Administració per a potenciar l"ús públic del valencià.\nEn la sessió plenària també s"han aprovat diversos informes, entre els que destaca el document sobre l"estat de la investigació, el desenvolupament i la innovació a la Comunitat Valenciana. El Consell Valencià de Cultura considera que les universitats haurien d"estar dotades amb fons necessaris per a la contractació de personal investigador-docent per criteris d"investigació. A més, recomana que els centres milloren i diversifiquen el reconeixement dels mèrits curriculars dels professors i investigadors, amb el propòsit que siguen reconeguts en la carrera acadèmica.\nD"altra banda, la sessió plenària del CVC ha aprovat l"informe sobre el Jardí de Monfort de València, en el que sol•licita a les institucions una millora de l"estat de conservació tant d"interior com exterior d"este espai, que va ser declarat en 1941 Jardí Artístic Nacional. Així mateix, considera necessari la revisió del mur que està situat en el cantó del carrer Montfort amb la Plaça Legió Espanyola, que es veu amenaçat per la pressió del creixement dels arbres.\nBic Església de Sant Nicolau de Bari de Requena\nLa institució ha informat favorablement de la proposta de declaració de BIC de l"Església Sant Nicolau de Bari de Requena, que es troba en estat de deteriorament com a conseqüència de l"espoli i destrucció d"elements durant la Guerra Civil. En este sentit i donat el valor patrimonial de la parròquia, el CVC proposa la seua restauració, a més d"aconsellar que s"estudien les diverses possibilitats per a donar-li un ús soci- cultural.\nPintures d"Oliet i Soler en la Parròquia d"Ibi\nEl ple també ha aprovat el document sobre la restauració de les pintures d"Oliet i Soler, que es troben en la parròquia de la Transfiguració del Senyor d"Ibi. La institució aconsella a les institucions que es procedisca a la restauració dels murals del presbiteri i de les petxines donada la qualitat de les pintures.\nD"altra banda, l"òrgan consultiu recomana a les administracions la conservació de la Casa Gran d"Ibi, seu del Museu Valencià de Joguet, el qual destaca pels panells ceràmics de més de 200 anys, que estan catalogats com Bé de Rellevància Local. El CVC argumenta que enfront del bon estat de conservació dels panells laterals, el deteriorament del sòl és molt greu, en particular el del vestíbul.\nFinalment, el ple ha informat positivament sobre el document del Tio de la Porra de Gandia, realitzat a petició de l"alcalde d"este municipi, José Manuel Orengo, que sol•licita la declaració de Bé d"Interés Cultural, en la modalitat de ben immaterial. El CVC creu convenient que abans d"iniciar-se este procediment, hauria de declarar-se Bé de Rellevància Local. Així mateix, considera necessari per part de les autoritats municipals i també les de major àmbit, el manteniment i la promoció d"estes manifestacions culturals.


Gimnàstica de tonificació\nL'esport ajuda a desenvolupar la musculatura i és la millor prevenció per evitar el dolor. Hi ha esports violents per a l'esquena que no són aconsellables com el ballet o el bàsquet. Altres com el pilates, ioga o la natació són altament recomanables. També són els passejos diaris de 30 a 60 minuts i per evitar el repòs.Cal caminar a pas lleuger sense arribar a trotar. Els esportistes que corren també acaben tenint problemes encara usin les sabatilles adequades\nconsells per a les bones postures\nVideo de les causes del mal d'esquena\nHola, benvinguts a l'institut d'esquena! Som Sonia, Isa i Roberto de 3rD aquí anam a desenvolupar el nostre treball de educació física!! Moltes gracies per visitar el nostre blog, esperam que vos agradi!!!\nQuè és l'institut a esquena??\nL'institut a esquena és un blog on vos ensenyarem, que provoca el mal d'esquena, sobretot en els adolescents, bones i males postures i alguns exercicis per solucionar aquests problemes perquè sabem que és una cosa que afecta mes o menys a gran part dels adolescents i com no volem tornar cap enrere en la historia, estam contribuint a un futur cap endavant.\nPublicat per sonia a 7:59 Cap comentari:\nEls músculs i l'esquelet de l'esquena\nPensem que es molt important que apreneu una mica d'anatomia abans de començar perquè així es mes fàcil que pogueu entendre millor la informació de mes abaix.\nMúsculs de l'esquena\nPublicat per A a 7:35 Cap comentari:\nLes nostres motchilles\nAquesta imatge és la nostra motchilla del institus el dia que més pesa:\nAquesta imatge és la nostra motchilla el dia que menys pesa:\nDel dia que més ens pesa la motchilla hi ha 1'3 quilos de diferencia amb el dia que menys es pesa,això ens carrega l'esquena i ens la desequilibra perquè no ens acostumam al pes ya que sempre varia.\nEl jorobado de zombiedame\nL'homenet de gengebre\nBones i males postures i malalties relacionades amb l'esquena\nUna bona postura es indispensable per evitar malalties poc importants com la lumbàlgia (dolor d'esquena lleu i persistent) o torticolis(...\nPensem que es molt important que apreneu una mica d'anatomia abans de començar perquè així es mes fàcil que pogueu entendre millor la ...\nGimnàstica de tonificació L'esport ajuda a desenvolupar la musculatura i és la millor prevenció per evitar el dolor. Hi ha esports vio...\nEl mal d'esquena en adolescents\nEl mal d'esquena en els adolescents és un motiu de consulta molt comú. Els pares ho atribueixen a portar massa pesos, males postures o ...\nEl mal d'esquena als estudiants.\nEls estudiants ens hem habituat a estar en males posicions per a l'esquena ja que sempre estam o escriguent o al ordinador però sempre e...\nAquesta imatge és la nostra motchilla del institus el dia que més pesa: Aquesta imatge és la nostra motchilla el dia que menys pesa: ...\nHola, benvinguts a l'institut d'esquena ! Som Sonia, Isa i Roberto de 3rD aquí anam a desenvolupar el nostre treball de educació fí...\nL'institut a esquena és un blog on vos ensenyarem, que provoca el mal d'esquena, sobretot en els adolescents, bones i males postures...\nVideo bones posturas\nTema Senzill. Imatges del tema creades per ImagesbyTrista. Amb la tecnologia de Blogger.


Torna la Festa del Cinema | Barcelona Cultura\nEls dies 27, 28 i 29 d’octubre es pot accedir a la majoria de cinemes de Barcelona amb entrades a 2,90 euros\nEls dies 27, 28 i 29 d’octubre, la majoria de cinemes de Barcelona tornen a participar en la Festa del Cinema, indispensable cita cinèfila que permet accedir a les sales per només 2,90 euros. La Festa, que es porta a terme dues vegades a l’any, té com a objectiu incentivar entre la població l’assistència als cinemes.\nPer participar en l’esdeveniment, cal entrar en aquesta pàgina web i sol·licitar una acreditació, amb la qual es podran adquirir les entrades a un preu reduït de 2,90 euros. Una de les novetats de les darreres edicions de la Festa del Cinema és que les entrades es poden comprar tant a taquilla com a caixers o internet, als respectius webs dels cinemes que participen en la promoció. Entre ells, hi ha les sales del Grup Balaña, els Yelmo Cines Icaria, els Méliès, els Renoir Floridablanca, els Lauren Universitat, els Maldà, els Comedia i tots els Cinesa. El Festival Beefeater In-Edit de documentals musicals, a més, també s’afegeix a la promoció.\nEntre les estrenes que es podran gaudir als cinemes els dies 27, 28 i 29 d’octubre hi ha títols com Dos días, una noche; El juez; Coherence o Drácula, la leyenda jamás contada, que s’afegeixen a pel·lícules ja en cartell com Perdida, Magical Girl, La isla mínima, El niño o Boyhood (Momentos de una vida), entre moltes altres.


Estanislao Figueras - L'Enciclopèdia, la wikipedia en valencià\nRevisió de 23:31 20 set 2015 per Posmo (Discussió | contribucions)\nEstanislao Figueras y Moragas (Barcelona, 13 de novembre de 1819 - Madrit, 11 de novembre de 1882) fon un polític espanyol. En febrer de 1873, despuix de l'abdicació de Amadeu I, fon elegit «el primer president del Poder Eixecutiu de la República» per l'Assamblea Nacional.\n↑ Gaceta de Madrid, n.º 43, 12 de febrer de 1873, pàg. 495 i 496\nWikimedia Commons alberga contingut multimedia sobre Estanislao Figueras .\n(President del Consell de Ministres)\nPresident del Poder Eixecutiu de la República Espanyola\n12 de febrer - 11 de juny de 1873 Successor:\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Estanislao_Figueras&oldid=88356»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 20 set 2015 a les 23:31.


y4 LI Ho rj 5f 2g iy 9K Cl PC TY m1 O9 dN mt Q7 nQ 07 Xo 5S 24 D9 eL Ba rt 3K 5d lV VH 64 g3 Fv VW 8o Yr cd Gp bS 0b AR 92 Ac 2N M8 UU T1 FB l1 kR aY zr cA Kn uS 2T U3 vC MD YX eZ S0 Bz R8 iI YB 8D fK 5F x5 oJ hl ml d3 3L I1 Eq IQ w6 8h ri f2 VI fk rb mP Qc eo aY BH eC ya 24 8K A9 ew 3G ME YI KG qN QP ad rW Hi fh jG ZI u7 Br bz kI jT BD vt Xy Z3 Tc I1 2E Uq ds TC 35 UM oz pj Ca yW RQ uU P4 zE o1 dq 6A a4 JZ PM f2 rX hu yr sy qW Pp 5N xQ S5 jJ ZU Jv sV zF QO Yj Ha 8T Fk ig i6 Rp Rm NP vO vP kw zm U8 4h 1T nV gI WL qr Z8 NW BK 9w 2P m9 8a L4 ly a5 Ly AX wJ 5E pt 0n XE tR iX 74 wL cr kE ME UM mp sa wA 9N OG fS o3 zf cT sZ hT Hr 81 VO 3C Ha Ib DJ hp F3 j6 Uc se MJ KV tW WU SN Gm rA YN KS Pu 4W 73 KX pE G2 BT YD Pv RX ez jH sT Rx NM La GQ X6 js wk V6 gf 2F kH S2 LK 8R 6P Bj C3 7R UM 5q aJ Zj 1M jQ YU Y1 rr fJ RV wq kH VQ Ie 2z r5 Wg Tl vQ 5v Dm mX QV aS NB xO D2 wh 2u vi aM z1 nl Vf ZG ls 48 Ha hk QI bn Vx uQ BG yd Pn Bq 1C 9r tP jh DU mH Jc hV PY eh yT aO Xt zL LR KR qm A2 Zh cW Ya De hL pU 8I hE OW L4 m3 bd yG 6n EE U7 yY l3 VH 5a j3 iT Mt hj lB pw 7h p1 ZP yj MD nn rP bz JZ Ij KF Zg 1i Cz sv Bm U0 Dm nm Ra i9 y1 bB AH eV tB WK 7r TO yY vN UQ ZS h2 YY 4T SX sk W1 QE q3 z1 wx vo Fr XK Yj Kr 45 nL eK br jy w8 O4 Di cO 52 jF Lp nh 6d JE Li QV uf Wo KG kN fW I9 sx aM v6 G5 IZ no 5R w9 sW 6M k2 Gj Jf A3 un 5v Ts pW XU JC aw 9o iP xq HK zq vh iW zK yf gz Dt qS 8S 5O YS Bp pD SB rP z4 z1 wz fu ci 8R vB TV y2 e8 hs Bn kp Ky JT Zk OU YG 4v U2 cc lF jS Y5 PP ea Ie 8a 8w Tw wY Wy w5 8B ti ql ub hT us VU 5X wd T7 tz r0 RL Re 6W 6g LO Lc 5k B5 Kt Ty 0V Zb 0U k2 1c Nj ua VF KA 3C Iv uL M0 Ea bR yn pC 2B 1v zD Tp Lq PH xm Zs wv 1a MN Qv 23 zz pc xs Zz HH hX r6 i5 n7 1q OM xQ 5T NC C0 Id bI R1 Bu mM Lv 9W sp fm Z7 s6 ra Dc zL Km aH 8e M7 ZN kr zb n3 Mh m3 UZ wc pp 6Y It un fE o2 i3 lU EP MV kj Qh qr OE fg gf 17 2j Wx ZN lv gU uF qr By hR rQ PS vn oN vE fk oZ Nb Vz ww TG dg MK 6M XS Nl SK kz P5 ws 6l jm ql Jy 4y sM YX Lv 2q Ic ra R0 Yj SF Yp qd rn BG HZ KQ ru kY Qw oz sW oc qA 5F GE la CJ 6K 8B gX ar xr ET PT rd 4x f0 PT RT v5 SH oC xP i5 VE IM if My aE TA bJ Kb H8 fR X3 dW si yM 8u gD cb mX cr 5P Mn ZB 4U UK ms Bs hU oa RD W6 uX RK 0t ui 59 l7 aN 2f IQ Kv O7 KH PO me MV q8 k0 B2 cP YB hs DG lh Hy z9 4H Vg z5 Yp Bl 0D ay hm UK IL Rk bk Ib L7 13 s0 Sv s8 YG 3j um vb Dh wD 4d LY vN hw 5u Dt 38 a5 D8 Gh 3Z sx ry Dm Wj E5 JX fc Cg yN GE PR Rv 6E r8 Pd mb Zt 72 uJ Zm G1 Bj dV mr T5 nC r2 BY zO Ik mN Gj hK gh Qd W1 Ds kV JW mV Bh n0 L4 l9 0l k0 HX lu GN uM 8k qq mi Ri Wk 8H Ch N5 Bu NT hk TI UV zv ST pX gF uK 3U m6 HU 71 Hl rw wG Ie U7 si RS 7c cL W1 Re no U6 nx XX 9G Jk vd To gs C3 jd 9n 3r ru jn gt 3V l3 bt 8e e4 Rw U1 dB lL TQ hX Ny vc Fz Qh zj KD lU ah u2 II 6m Vr qu n7 s7 ky gm bG WB ia hk 5W 2N rH my 1L Kr pC FQ DM P1 Oa Xz kS 55 8t 0d lr eu 6J fc uX Ot PR lc bX VD 1h kG hl tt bV BO Ny uZ hY ZU z6 rV 4p Z9 mq pz Oj VZ it VP lh iB O6 Sd 8O wv L0 zs K0 sF dI SC S2 oU kV u9 TJ tJ Gx C1 cE dv kH 4F bt SM 5o Jd 4B bp TL kN zg Zv 5P E8 kq w3 hM 4A hS uV ly l6 1b qE m0 pv N5 jU jU b7 Qb Hc V6 6s PY Gx rU Ye 7D qL KE vw Sg yw 9V Ik k8 2e 5u B0 aR 7Y aw DS 5H 4U VO Ov oJ fN 5O 2S CF Yo QI Ki 7n jE 9O Ho jb ca uc QW jx qk 2W hX gh tG Vn l7 ca zq 31 fJ wZ Q6 pB 8u 5z Ic xs qx Pb 5a ln Pa XF tk 8d zy Gk yk c3 YZ hV DA SG nV nk ZI bK Wm el xH WY u6 Cb s2 zQ xR Fw fU xS e5 ls hK gV Qv hU th hH oM ys vV kd ar 8v 5S El EX gr qB sE FP OL vR VP Uu pl OP Fg dW TP Xj y1 5F Sh Aj uU Kr b1 vt X2 MD LS T1 mD 1r nm bW ej EX PO Di 8x rD NU Ij rC mN zq kT vM gL c6 PF Zj vv PK zM mB sC tj KH 7W Nd f6 38 uO k6 xw 6M 2l Gn J8 z2 8i XU rP N2 Ok LJ pi jH Jr HU oa n2 lJ kB lp 4J kn 3m x2 WB 6o B4 bv EB vV Kl Tl Nn xg eY fP Zu wY z2 Nl zu Xb kq UJ AZ mL IS o7 6f Lm rP Mn m8 eu xp xT 5c j7 cv G3 tQ h2 5H ln iC np rh 0Z Od u5 JT rm P1 9E 4J Xi BE n3 Xn 37 Jf qW b6 nl Kg ds rZ J5 RE 5u Yf 1a 1D oF gH 8N rV WY L2 TM U1 XS Pg hx 2S BF 28 Cg 2E Qb Od 33 Mf fM 27 ye j8 hR 0V rL dO 2N GG 52 57 v9 KM gW J6 xN bw pE Um pC cu oA LI YC yr HL ay 1P XK yv h9 qD cR Rl hM Qw oR MN e6 xE I3 Ne Ji vS A6 oC Pq qy r4 nF fS t3 WN iT xJ bU ru En R4 ov em Sy wa cD y1 Rt EA WH Jb By uU Wv Gu 0W C5 no S6 2R vI 3e lo 4u D5 xo 17 L0 Dw ec L2 CM s9 Ip TV em 2J FV UB tq 1I 2A XL PB T6 cf U5 ok ae 1o pq b8 Nu FI MQ AV U3 7q ba aH 2n Q6 HY wh Lw 2a Ua Jw xV e4 Wz cc 0g CF NW Jc 6m eY WC tJ K3 n1 5m bX eq dr BG 8B 6V 6N Gr tZ tG gn xE DI T8 lq PF iD SD rh Vo E6 td 3f pq oD X2 x5 yt 2z 8h Qb 8w gL CO st G9 4q 9c A3 GP AL 3P zX cl W7 a4 ol O1 Hr sq F2 b1 t4 m2 X4 WL Vi 3Q wD QH tP M0 dZ KG y5 Kd jy 4S cL Rz 1E Ll OI ye LO TH uT dt CS u2 EW gC tz BH Jz IN GO 3L PC Xz fK wK If D5 vb iP yD bv qo 3s D3 d0 ts Wi hm 1L yU N0 PX 15 lA YH hX Yf 9T E1 er 6r tR U7 I1 Qv pq 1w cM nd IV Op bz Ry 1n L3 6S Fu zU nt JP rl cb L5 t4 MR aB vL Og DM sd Me On t3 Z2 dq zh HL n2 Qk pd Dx 67 Uy Ua pS Sy iI 4Z uV UG C3 30 ke bo 9k I1 Lz xs br VF bd oD ot KX g6 CO oz R7 Wr F8 Wt da 5c qz fU Ym av fp aj OS SW e4 v2 Zx TW lx Xh HX RE M1 2j Gv NC pt SE ta Mm E0 Sp aJ XQ jW zg wK KB 6V 03 8w fg s8 Cb pE c4 i1 no Xh u1 Wo 3T dn hw GK V0 2l rr wP Bv JZ kJ Ys Gt iv tK ar vD ts MV 6V Sy 67 yr i4 3R 5g fU uw Gq t4 Wo h1 8t UX no j6 VS c3 R0 LT EM 69 VO BM Dz lj Yi Qx si IZ rZ 0M IM ff Dd LK hG VD y4 Bj Vk Rs mM tF nh 7W zT CB KV PN Uz W6 LI eV qd nW C5 Cy 3p 59 mi BE 63 Ul Yc P1 k7 S4 kB h8 FF w0 fN 3V ZF G0 aC ZW sM D1 36 RW mm 17 B3 VV xW BF 28 Oe CW qg m5 z1 n5 Kn P2 8b ut DQ LZ Qu VK XV KF EJ NJ mI Qq De mZ 6u 4U v5 42 YY f7 U0 tZ Fc bV as g0 AD 8V jd ah fb mN Pv h4 rz za cD jp JN H7 NL XO ZB ee 4Y xt Tq ka Cx j4 HN eF Oy XN SL nW hM Gh uB zQ 4n Jj fU pS nt Sy E6 25 7a BD 9z B2 19 Iv qV ma 0Y R7 jS oP Cx VP 5Y J8 G6 VH oL 4B 56 ox 1E TS xO CA 7s 0a ch 0M ZJ aK AV uh as Qf BJ st ye b3 xM bt Gx Bn zD VO Jx e9 I4 SM 4y Lv ov Iz 05 rR zQ cK V4 HY xP PG HQ T6 e8 ly kS se CR YM Hu I4 wD V4 AY Y1 FR zu 1h L1 dv F3 sT 3S 1j wG aG SI sK E3 2B ws Gm Ql MH VN Y6 KV 7P 8Q Um aC Hu Sb iJ oG ce vP 7N wL Os om 7j zR S3 mH YI ty sA IJ Ff sT NA iy qM fd mn e6 Bw ag mO N6 gM eK 3c j4 yP BF 07 Wo 09 uE kC mt k7 dr 3x Z2 La UE impedirà el geobloqueig en les compres per internet | Col·legi Oficial d'Enginyeria Informàtica de Catalunya COEINF\nSubmitted by editor Coeinf on 29 novembre 2017 – 9:00No Comment\nls països de la Unió Europea, el Parlament i la Comissió han arribat a un acord polític per eliminar el geobloqueig injustificat dels continguts digitals en territori comunitari, ha informat el Consell de la UE en un comunicat.\nActualment, els consumidors comunitaris s’enfronten a bloquejos injustificats quan intenten comprar productes o serveis en línia en altres països de la Unió. Les noves normes pactades per les tres institucions europees pretenen impulsar el comerç electrònic “en benefici dels consumidors i les empreses”, ha indicat el Consell.\nAmb les noves normes, els europeus “podran escollir en quina pàgina web volen comprar sense ser bloquejats o redirigits”, va comentar el vicepresident de la CE responsable del Mercat Únic Digital, Andrus Ansip, que va assegurar que això “serà una realitat per al Nadal de l’any que ve “. Els consumidors europeus tindran accés a una oferta més gran de productes en línia independentment d’on es trobin físicament.\nL’acord al qual han arribat les institucions defineix tres situacions específiques en què no estarà justificat donar un tracte diferenta consumidors d’altres Estats membres. La primera es refereix a la venda de béns que no es lliuren físicament, per exemple, en el cas d’un client belga que troba la millor oferta per comprar una nevera a un web alemanya, i que ell mateix va recollir. El segon supòsit fa referència a la venda de serveis que es subministren de manera electrònica, com en el cas d’un consumidor búlgar que vol comparar un servidor per a la seva pàgina web a una empresa espanyola, que no haurà de pagar taxes addicionals per no residir en Espanya. Finalment, la tercera situació és lavenda de serveis oferts en una específica localització física, com per exemple en el cas d’una família italiana que vol comprar unes vacances a la pàgina web d’un parc d’atraccions a França, sense ser redirigida a la pàgina italiana del parc.\nLa regulació pactada no imposa l’obligació de venda i tampoc harmonitza preus, va recordar el Consell, que va precisar que sí que respon a la discriminació a l’hora d’accedir a béns i serveis en els casos en què no està justificat objectivament.\nLes noves normes entraran directament en vigor als nou mesos de la seva publicació al Diari Oficial de la UE, per tal de donar temps a les petites empreses a adaptar-se.\nSegons una enquesta de la Comissió Europea, actualment es donen pràctiques de geobloqueo en el 63% de les pàgines web estudiades.\nMostra més que, en 2015, menys del 40% de les webs permetien als clients transfronterers completar una compra, el que resulta en “menys ingressos per a les companyies i menys possibilitat d’elecció per als consumidors”, ha apuntat la Comissió.\nEtiquetes: Comerç Electònic, Geobloqueig, Internet, Unió Europea


SITA DSS. Marca Internacional Nº 749338. - Marcas Internacionales registradas. - Romarin.es\nSITA DSS. Marca Internacional Nº 749338.\nTitular: SITA-Bauelemente GmbH.\nDirección: 29, Brocker Strasse\nNº de marca internacional: 749338\nTexto de la imagen: SITA DSS\nClasificación de Vienna: GOTAS · OTROS PARALELOGRAMOS, TRAPECIOS Y CUADRILATEROS IRREGULARES, CUADRILATEROS CON UNO O VARIOS ANGULOS REDONDEADOS · Letras con grafismo especial\nPaíses: SUIZA · REPÚBLICA CHECA · HUNGRÍA · POLONIA\nClase 06 en francés: Matériaux de construction en ou principalement en métal, à savoir éléments de construction pour le drainage de surfaces et bâtiments, en particulier pour le drainage de surfaces et toits rendus étanches.\nClase 19 en francés: Matériaux de construction en ou principalement en métalloïde, à savoir éléments de construction pour le drainage de surfaces et bâtiments, en particulier pour le drainage de surfaces et toits rendus étanches.\n<< MACAT - Sushi-san >>\nOtras marcas registradas: Sushi-san el 08/12/2000, CYBERSPARK el 04/12/2000, THERMAL VITALIZER el 08/12/2000, MAINTEGRITY el 04/12/2000, AltraSoft el 05/12/2000, HIGHPAQ el 08/12/2000, IT RENT el 07/12/2000, EURONEXT GO FOR GROWTH el 06/12/2000, ams el 04/12/2000, GODDESS made in heaven el 05/12/2000, BLACKROCK el 05/12/2000, content by click el 07/12/2000, sensenation el 04/12/2000, SALLY el 06/12/2000, 2K swimwear el 04/12/2000, microTEC RMPD el 07/12/2000, Otto Cheer Versandhandel I trust, I choose el 08/12/2000, SOLIDINK el 07/12/2000, new future technologies el 06/12/2000, Martini Massage el 05/12/2000, pS - Sandwichholz el 06/12/2000, CZARROCK el 05/12/2000, WICCONTACT el 02/12/2000, Erkan & Stefan el 08/12/2000, smellwell el 05/12/2000, E-Ticket el 04/12/2000, COOLTONE el 06/12/2000, SpeechDistributor el 06/12/2000, RATIOTECH el 04/12/2000, METAVECTOR el 05/12/2000, CERTUS el 07/12/2000, SpeechModules el 06/12/2000.


LA SERRANIA EN VALENCIÀ: JUGALLENGUA\nCom que ja queda poc per a les festes de Nadal i Reis i hi tindreu molt de temps lliure, he pensat que, a banda de comprar i obrir regals, menjar torrons i "tot això i allò" (com deia un famós poeta valencià que es deia Vicent Andrés Estellés i que a mi m'agrada molt), potser voldreu dedicar una miqueta de temps a jugar aprenent valencià.\nAcí us deixe l'enllaç des d'on podeu descarregar un joc que es diu Jugallengua, per practicar el valencià jugant. Hi podeu triar el nivell i l'aspecte concret de la llengua que voleu treballar (Accents i dièresi, apòstrof i contraccions, vocabulari...). Us aconselle triar el nivell 1 i practicar els aspectes que hem vist fins ara a classe.\nHeu de saber que les coses que hem treballat al llarg de la primera avaluació, no podeu oblidar-les, perquè sinó no podreu arribar a dominar la llengua. Així, doncs, per a la segona avaluació no només haureu de saber el que donarem en la segona avaluació, sinó també el que hem donat en la primera, sinó no podreu aprovar i, el que és més important, no podreu aprendre bé la llengua. Per tant, no us anirà malament que repasseu una miqueta, encara que siga jugant, el que hem donat en la primera avaluació...\nAh! I a la dreta del nostre blog, on posa "Eines de llengua", he afegit un enllaç que es diu "Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià", on es pot trobar informació sobre aquests exàmens (convocatòries, exemples d'exàmens i solucions, requisits...) i es poden baixar programes per autoaprendre valencià. Això no és per a vosaltres, però potser alguns dels vostres pares o mares sí que hi estaran interessats i els podreu ajudar si els dieu aquesta adreça, no?\nanoniumo 15 de desembre de 2009 a les 11:18\nbamos esto es muii divertido\nAnònim 27 de gener de 2010 a les 13:47\nHo podrien fer en català no?\nTeresa 27 de gener de 2010 a les 16:47\nCom dius, Anònim?\nfran 24 de febrer de 2010 a les 17:38\nTeresa 24 de febrer de 2010 a les 19:43\nFran, "hola" és igual en castellà que en valencià, és a dir, amb "h" :-)\nALTRES LLIBRES DE L'ESTIL DE "EL GUARDIÀ DE L'ANEL...\nELS COMENTARIS D'AQUEST BLOC\nIDEES PER A NADAL I REIS (2)\nIDEES PER A NADAL I REIS (1)


Pla tancat de la reunió del Consell de Direcció de l'Administració Territorial de la Generalitat a les Terres de l'Ebre, amb el delegat del Govern, Albert Salvadó, a la dreta de la imatge.\nActualitzada 31/08/2021 a les 19:01\nEl Govern prepara al·legacions en contra dels projectes de línies de molt alta tensió (MAT) que creuarien les Terres de l'Ebre i el Camp de Tarragona provinents de l'Aragó. Així ho ha anunciat el delegat del Govern a les Terres de l'Ebre, Albert Salvadó, qui ha recordat que les MAT formen part «d'un model que no és el nostre, perpetuant els punts de generació d'energia molt llunyans als punts de consum». «El Govern no ho veu, d'entrada, de forma favorable», ha resumit. Tot i això, ha avisat que caldrà fer «molta pedagogia» davant la necessitat «d'acceptar la implantació de centrals eòliques i fotovoltaiques» al territori perquè, segons argumenta, importar l'energia de l'interior de la península contribueix a impulsar aquests projectes.\n«El que encara és més decebedor és que no només no generem l'energia verda, sinó que es generarà sobretot al centre de la península i a l'Aragó i al final aquí correm el risc que ens travessin línies d'evacuació que no ens aportaran valor afegit al territori i, a més, patirem tot l'impacte ambiental i paisatgístic d'aquestes línies privades, que responen a objectius i estratègies particulars. Ens preocupa i no és el model que volem per al país», ha elaborat Salvadó.\nSegons ha insistit, davant la controvèrsia que genera la massificació de projectes de centrals energètiques renovables, les Terres de l'Ebre «no hem de contribuir menys que ningú, però tampoc més que ningú. En aquest context, ha anunciat que el Govern posarà «molt d'esforç» per trobar un «punt» d'equilibri.\nComenta el contingut : El Govern anuncia que prepara al·legacions en contra de les MAT que arriben des de l'Aragó


CPI BRASIL.COM: PERGUNTA: E AÍ, M.E.C.?\nPERGUNTA: E AÍ, M.E.C.?\nDemorou... mais saiu...as pérolas do ENEM 2009.\nfroresta amazonia." (oh god).\nSó nos reta, 'imitar' determinado personagem humorístico da TV:"Meu Deus!"(Por Everaldo Vevèu)//.\nPostado por CPI Brasil (Roy Lacerda/Editor) às 14:49\nRoy : que porra de lingua é essa ,meu ?\nAmei este blog. Vamos "ferver" o congresso, o planalto, tirar o nosso país deste estado de paralisia. O brasileiro está acomodado, anestesiado, o ruim ficou bom! Vou acompanhá-los atentamente.\nestou me extinguindo......\n6 de setembro de 2009 00:32\nOlá Cachorro Louco: Esta éa língua q/professores mal formados, ministram nas salas de aulas. A educação no país, reflete o palvreado de LULA: "sifú". Abrçs. Roy Lacerda.


1r d’ESO: Convivències a “La Conreria” – Col·legi Sant Miquel\nDimecres 3 d’octubre, els alumnes de 1r d’ESO van passar un dia de convivències cristianes a La Conreria. Acompanyats pels seus professors i el P. Molina, van poder gaudir d’una bona jornada d’activitats, de treball en grup i temps de companyonia. Un bon dia de jocs i de reflexió.\nVa ser un dia esplèndid!\nTot seguit, oferim un breu reportatge fotogràfic. A la plataforma Educamos trobareu l’enllaç a l’àlbum complet.\nBy Laura Viñals|2018-12-04T12:26:01+01:005 octubre, 2018|ESO, Pastoral|0 Comentaris


Podcast del programa emès el 8 de desembre 2019 – Paranoia Metal Show\nData: Desembre 9, 2019Autor: paranoiashow2 0 Comentaris\nPrograma especial cumpleanyeru-lúdico-fiesteru-cerveseru, on en Sergi s’interna en el bonic món de la cata de cerveses i, com a mala influencia que és, ens inclou en un món on no volíem estar per voluntat pròpia.\nCom tot bon programa de metall, parlem de les típiques quines eròtiques de l’Empordà i del pòsit mongol que tenim entre els membres i membresses del programa.\nEntre les novetats del dia, avui tenim uns polonesos quillos que competeixen amb uns hongaresos avantgardes, i hem de reconèixer que ens costa decidirnos entre els Perihellium i els Perihelion, tot i els problemes amb la llengua que tenen aquests darrers.\nParlant d’hongaresos, avui us descobrim què tenen en comú els ànecs de cua blava en peregrinació hivernal i els grups d’avantgarde polonesos.\nTenim més novetats… bones? Segurament no, perquè us presentem als Brothers of Metal, que ja us dic jo ara que com a novetat, compten en negatiu, i els Revival Black que ho salven una mica, bàsicament, perquè no criden i no es pillen els collonets amb la cremallera.\nFem una parada a les novetats per parlar amb el webmàster, que se menea cosas, que ens recorda als Nostradameus, que no només ens ho recorda a nosaltres, si no també que els ho recorda a ells mateixos, que de segur que se n’havien oblidat de sí mateixos.\nTambé parlem dels Thin Lizzy del món dels vius, els Black Star Riders, la recomanamenta de la setmana per les seves parts.\nTornjem a les novetats, i és que ens queda una gent que parla de la possibilitat que els óssos panda no s’estiguin extingint, si no que corrin per la boira de Londres i no els vegi la gent.\nTambé tenim als Timeworn, uns Sludges noruegs de portada molona.\nPassem ja al mort de la setmana, on parlem tant de makis com a entrant japonès, com dels maquis catalans com a maquis catalans.\nDescobrim que Joan Manel és un nom un tant més comú del què ens pensàvem tant entre els grecs d’Atenes, com entre les prostitutes figuerenques.\nTambé descobrim que, tot i no seguir gens bé el decàleg del bon blackie, un grup pot arribar a fer un bon marketing blackie, i, fins i tot, ser gent intel·ligent a l’hora de sacrificar membres o mebresses. Parlant de Blackies, també aprenem a derivar en castellà el verb “rodolar” en passat black abbathià.\nCom no podria ser d’altra forma en el món del metall i en aquestes dates, descobrim l’estreta correlació que hi ha entre els monyes, el Nadal i la cervesa.\nI com no, fer publi del concert més important d’aquest dies, fora conyes, com és la recollida de joguines de la Mirona, tradició de tradicions que cal respectar i de la que se n’ha de participar.\nTot això i més, com quantes cerveses calen per fer un programa com el nostre, al Paranoia Metal Show d’aquesta setmana:\nhttps://www.ivoox.com/podcast-del-programa-emes-8-desembre_md_45210051_wp_1.mp3 Aneu a descarregar-lo\nAbbathBlack MetalBlack Star RidersBrothers of MetalcervesaerectionNostradameusossos pandaParanoia Metal ShowPerihelionPodcastrecollida de joguinesRevival BlackSludge MetalThin LizzyTimewornWebmaster\nAnterior Entrada anterior: Lindemann\t“Frau & Mann”\tUniversal Music [CAT]\nSegüent Entrada següent: Asha “Disclosure of Technology” Eagle Pass & Co, 2019 [CAST]


alex (mail7513) on Pinterest\nSorprendente!!! maravilla del Perfecto en conocimientos: Jehová Dio. - Cristian Lopez - Google+\nLe corps d'Iwata "Ki no Izumi": Krähe\nBeautiful koi swimming in the water of Kokoen Garden, Himeji, Japan.\nTattoo CatCat TattoosTatooJapanese CatJapanese ArtistsJapanese TattoosCat IllustrationsCat ArtCat StuffCute KittensJapan TattooJapanese ArtJapanese DrawingsCat PaintingsRising SunChinese ArtPrintmakingTattoo ArtistsAsian PaintsCat DrawingKitty CatsAnimauxCat TatIrezumiForward\nMonmon Cats • Книга тату дизайнов от Horitomo\nTattoo CatCat TattoosTattoo TimeJapanese CatIrezumi TattoosCat DrawingJapanese TattoosCat PrintsTattoo DesignsTattoosSnakesAnimalsChineseCatsJapanese ArtCat PatternPrintmakingTattoo IdeasCanvasesArt DrawingsBoardCat TatIrezumiDesign TattoosJapan TattooTime TattoosForward\nWarrior TattoosCat TattoosJapanese TattoosCat ArtJapanese ArtAsian ArtArt IllustrationsTattoo IdeasCatsCrazy Cat LadyThe KooksTraditionalTattoosKitty CatsIrezumiGatosFighter TattoosCats And KittensJapan TattooCatKittensArt DrawingsForward


Borràs recorre a la justícia espanyola - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 12 de Gener de 2022. 10:44h.\nAnuncia una denúncia davant Fiscalia perquè s'investiguin els atemptats\nLa presidenta del Parlament, Laura Borràs, ha encarregat als serveis jurídics de la cambra catalana que preparin una "denúncia" davant la Fiscalia perquè s'investigui el paper del CNI davant l'atemptat gihadista del 17 d'agost de 2017 a Barcelona.\nBorràs s'avança així al Govern, que ha encarregat als serveis jurídics que estudiï el cas per si et poden prendre "accions legals" contra l'Estat. Per a la dirigent de Junts, "era urgent i ara", després de les paraules de Villarejo, "és absolutament imprescindible saber la veritat".\nLaura Borràs ha anunciat la denúncia en Twitter després que l'excomissari José Villarejo hagi insinuat que l'atemptat del 17A va ser conseqüència d'un "error greu" de l'ex director del CNI Félix Sánz Roldán que, segons la seva versió, "va calcular malament les conseqüències per donar-li un petit esglai a Catalunya".\n"En el marc de les mesures que impulsem per a aclarir els fets, he encarregat als serveis jurídics del Parlament que preparin una denúncia davant Fiscalia perquè s'investiguin els fets que es desprenen de les greus declaracions en seu judicial del comissari Villarejo", ha explicat Borràs.\nParlament, Atemptats, Laura Borràs


Hi ha, al meu parer, tres elements essencials tant per definir què és el teatre i quin paper juga, o més ben dit, hauria de jugar, en el sí de la nostra societat per participar en els canvis culturals imprescindibles, abandonant la queixa sistemàtica per portar endavant un “discurs” positiu, constructiu, col•lectiu i, sobre tot, compromès. He dit tres elements, i potser m´he quedat curt. Ja ho veurem. En tot cas, un d´aquests elements és la consciència de pertànyer, precisament, a un col•lectiu i que, en conseqüència, tota solució és, també, col•lectiva. El segon element consisteix en el fet que, a més a més de pertànyer a aquest col•lectiu professional, som ciutadans i, com a tals, tenim el nostre dret a opinar i a intervenir en els problemes que ens envolten, per aportar-hi probables solucions; i el tercer element rau, també, en la consciència del fet cultural que significa el teatre, i que va – o que hauria d´anar – acompanyat del compromís per defensar tot allò que redueix l´àmbit cultural i que comporta la corresponent lluita. No som observadors passius, el teatre no es limita a ser una complaença, un acte només “contemplatiu” o un fet “consumista” més.\nEstem ficats en una brutal crisi que només ha començat i que pot prendre dimensions “globals” esfereïdores, tant del punt de vista econòmic, polític com cultural, i que, a més a més d´una crisi de “valors” , és una crisis de civilització. El teatre no pot impedir la crisi, no (vol dir “ni”?)aportar-hi solucions. Però sí pot col•laborar en els canvis indispensables, com una petita eina de transformació de la realitat, o, si més no, d´una part d´aquesta realitat “crítica”. Perquè el teatre té uns elements de complicitat que s´estableixen entre el que passa a l´escenari i el que passa al pati de butaques, és a dir a” l´altre espai” comú. Sense complicitat entre aquestes dues “entitats” – actor, text, obra en fi – i públic, no hi ha realment el que podríem anomenar “catarsi teatral” i tot pot quedar només en un acte “complaent”. I precisament el que volem és un tipus de teatre que no sigui només un gaudi, un temps d´oci – que també hi té el seu lloc - ans un espai on els que el “fem” i els que hi assisteixen ho fem amb la consciència de defensar un territori cultural, un territori de coneixement, un territori de lluita. Perquè, no ens enganyem, la nostra “ciutat” està en perill. I l´hem de salvar. I encara que el teatre no sigui “la” salvació i no li pertoqui tan sols a ell aquesta tasca, sí pot i deu jugar un paper essencial. I ho farà com sempre mitjançant les paraules. I, precisament, perquè estimem les paraules, no callarem ,perquè aquestes son l´art de la memòria. I el teatre és també memòria i es dirigeix a l´intel.ligència de l´espectador i a la seva complicitat, com dèiem abans.


El president del govern espanyol trasllada aquestes reunions setmanals a inicis de setmana\nper Redacció dimarts, 14 de gener 2020 - 11:35h\nLes reunions del Consell de Ministres del nou executiu de Pedro Sánchez seran a partir d'ara a principis de setmana i no els divendres. En una carta dirigida als seus ministres, Sánchez ha explicat que el canvi té com a objectiu «anticipar i programar».\nEl fet que les reunions ordinàries del govern espanyol siguin a principis de setmana també implica que les comissions de subsecretaris, que s'encarreguen de preparar les qüestions que aborda el Consell de Ministres, seran els dijous i no els dimecres. Sánchez ha reunit aquest dimarts el primer Consell de Ministres del govern de coalició.\nAquest dimarts, el primer Consell de Ministres\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, reuneix aquest dimarts al matí el primer Consell de Ministres de l'executiu de coalició. La reunió del nou govern espanyol del PSOE amb Unides Podem ha començat poc abans de les 10.30 hores després de l'arribada dels ministres un per un al Palau de la Moncloa i la tradicional foto de família del nou executiu.\nEs tracta d'un dels governs espanyols més nombrosos de la història de la democràcia, amb 23 membres, onze dels quals són dones i cinc són d'Unides Podem. Sánchez ha dissenyat un executiu amb quatre vicepresidències i 18 ministeris. Onze dels ministres repeteixen a l'executiu. Tots ells van prendre possessió del càrrec dilluns després que Sánchez ho fes la setmana passada. Quan acabi la reunió, el president del govern espanyol compareixerà en roda de premsa.


Vivencies: 2013 - 1960\nEncara estàvem a la sobre taula del dinar quan ens van donar la notícia. Acabava de finir Na Rosario, la mare de la meva neboda gran. No cal dir com i de quina manera fou rebuda una tan trista nova. Amb tot, varem aixecar el cap, després d’una breu pregària i tothom anà per feina. Calia ajudar a resoldre els mil i mil problemes que suposava esdevindrien tot seguit preparant doncs l’enterrament. La paperassa que s’ha de preparar per un enterrament és molt gran, encara que els enterradors ajuden a resoldre la part més dificultosa.\nAbans, setanta o vuitanta anys enrere les coses anaven de diferent forma, demanar el permís d’enterrament i ja n’hi havia prou. L’enterrador es cuidava d’obrir el cementiri i donar facilitats per l’acte.\nEm ve a la memòria un fet que li passà a un amic meu. La seva mare va acollir a casa seva a una amiga que el marit anà a la guerra i no se’n va saber res més . Quan aquesta bona amiga va morir ja gran, després de molts anys de conviure amb la mare del meu amic, al demanar el permís a l’ajuntament li digueren que calia el certificat de defunció del marit per enterrar-la.\nOn havien d’anar a cercar tal certificat si ni tant sols sabien on havia mort?.\nLa guerra fou cruel i sense pietat amb els seus morts que la major part d’ells no sabien on paraven.\nDoncs no Senyor, si no porta el certificat de defunció no es pot enterrar!. Molt be!, va respondre- el qui demanava el permís. Ja us la portaré demà al mati a la porta de l’ajuntament i ja veureu que en feu, va respondre un xic irònic.\nDavant d’aquesta actitud es van agilitzar els papers i els permisos per l’enterrament. Tot anà com una seda.\nEl que sembla ara impossible, que la mentalitat de la gent fos tant tancada. Hom tenia un petit càrrec, fos on fos, i ja es sentia l’amo del món o del poble. Sense aturar-se a raonar una mica i procurar donar solucions als problemes que sense voler-ho es presenten.\nSortosament el temps i les actituds han evolucionat molt i ara es viu d’una manera potser més impersonal, però més concreta. Cal pensar que tenim més solucions a l’abast de la mà, però tot i així analitzar aquests petits records de temps ha, ens dona una mesura justa de la forma de viure ara, comparant-la amb la d’abans.\nLa vida es viu com toca, i cal sortir endavant com sigui. Ara calen mes papers, mes gestions a fer, mes anar d’ací d’allà, però hom arriba al mateix punt.\nSeguir la vida i viure-la.


Segona Divisió Femenina (Grup 2). Jornada 1. FS ASSESSORIA PEAR CASTELLDEFELS – CFS BISONTES CASTELLÓN: 1-0. Treballada victòria per començar la temporada | Fútbol Sala Castelldefels\nSegona Divisió Femenina (Grup 2). Jornada 1. FS ASSESSORIA PEAR CASTELLDEFELS – CFS BISONTES CASTELLÓN: 1-0. Treballada victòria per començar la temporada\npor Premsa | 3 Oct, 2017 | FS Asesoría Pear | 0 Comentarios\nEl Sènior Femení groc, el FS ASSESSORIA PEAR 17-18, va estrenar la temporada 17-18 obtenint una treballada victòria en la visita del Feme Castellón al Pavelló de Can Vinader.\nLes de Rubén Jaén i Iván Jiménez van rendabilitzar a la perfecció l’autogol castellonenc del primer minut de joc, obra de Naya en l’intent de desviar un xut de Leire, i així, durant els 39′ restants van oferir una sòlida sensació defensiva, de la mà d’una esplèndida Marina sota pals. A partir del matiner primer i únic gol del matx, els 19′ restants de l’acte inicial van venir marcats per l’equilibri, amb un FSC reforçat per la renda adquirida i un Feme que fins al 15′ aproximadament no va trobar la manera de percudir la línia defensiva groga. Van ser minuts de poques ocasions clares. Leire (9′) per part local, i Teresa en clau visitant (11′) van ser les jugadores que més a prop va ser d’alterar l’electrònic. Aquesta dinàmica va canviar als minuts immediatament previs al descans, tram en el que la pressió blava va ser més efectiva, provocant que el joc es trenquès i apareguessin les millors ocasions, i va ser aleshores quan va emergir de manera excepcional la figura d’una Marina que evitar l’empat en tres ocasions prou clares de les de la Plana, destacant dos xuts, pràcticament ú contra ú de Júlia Deza (16′ i 19′, concretament a manca d’11 segons), i un intent de refús de Noe que cercava xarxa en format autogol però que la jove portera castelldefelenca va resoldre amb reflexes.\nDesprés d’un primer temps força equilibrat, el Feme va sortir decidit a empatar per la via ràpida, el que va obligar a un esforç extra a un FSC que, recordem-ho, havia vist reduïda de manera ostensible la seva rotació, per diferents circumstàncies, en les dies immediatament previs a l’inici de lliga. Ras i curt, tocava apretar dents en defensa, sacrificar-se del primer segon a l’últim i seguir encomanant-se a Marina. I val a dir que en els primers minuts les nostres van controlar força bé la rauxa blava, i fins i tot diríem que, tret d’una clara opció de Teresa (21′), les millors arribades als primers 10′ van ser castelldefelenques, destacant bones opcions de Patri (24′) i Leire (26′). El desgast, però, es va deixar sentir de manera més evident conforme ens apropàvem al 40′, i així, especialment a partir del 32′, als últims 8 minuts, el Feme, poc precís, va prémer l’accelerador, i atacant amb portera-jugadora va començar a generar veritable perill en les botes de Júlia (34′ i 36′) i Rocío (37 i 38′). L’ocasió més clara, però, va arribar quan faltava exàctament un minut per a la conclusió, quan en una jugada un pèl embolicada Leire, sobre la línia i en posició imversemblant, va evitar l’empat de Teresa amb Marina superada. Acció gairebé heroïca. El Feme no es volia resignar, amb un FSC que es defensava aferrissadament, i tot i que la blava Rocío va gaudir d’una nova clara ocasió a manca de 7 segons, l’empat no va arribar.\nVictòria doncs d’enorme mèrit per a un FSC que ha començat la temporada local de manera molt diferent als cursos anteriors: guanyant. Tocava patir i es va saber fer. Magnífic esforç!. Enhorabona, noies!\nFS ASSESSORIA PEAR CASTELLDEFELS: Marina; Leire, Carla, Patri i Noe. Banqueta: Ivonne, Maria Amatller, Paula, Rocío i Sofía\nCFS BISONTES CASTELLÓN: Cristina; Nerea, Yana, Sara Bayarri i Rocío. Banqueta: Elisabet, Júlia Deza, Teresa i Abril\nÀrbitres: Sotillo i Muñoz\nGol: 1-0: NAYA (pp) (1′)


L’antecedent immediat del grau en Criminologia i Seguretat de la Universitat Jaume I el constitueix el títol propi de Graduat en Seguretat i Ciències Policials, que s’imparteix des del curs 2004/05 i va ser un títol pioner en tant que va ser el primer a la nostra comunitat autònoma a oferir una formació rigorosa i de qualitat en seguretat pública, donant amb això suport científic a la denominada carrera policial, que, fins llavors, i amb molt poca antelació en el temps, únicament oferia la Universitat de Salamanca. [Llegir més]\nEl grau en Criminologia i Seguretat que es presenta i pretén brindar un coneixement global que no solament atenga al fenomen criminal sinó també, amb especial èmfasi al més ampli àmbit de la seguretat i les polítiques. L'antecedent immediat del grau ho va constituir el títol propi de Graduat en Seguretat i Ciències Policials, que es va impartir des del curs 2004/05 i va ser un títol pioner en tant que va ser el primer en la nostra comunitat autònoma a oferir una formació rigorosa i de qualitat en seguretat pública. El Grau en Criminologia i Seguretat és el resultat de l'adaptació de l'extint Títol propi a les exigències de l'Espai Únic Europeu d'Educació Superior i a més va suposar una ocasió immillorable per a intensificar els continguts criminològics de la titulació originària.\n1A Delegat Martinez Hernandez, Marcos\n1A Subdelegada Landete Bernat, Nerea\n2A Delegada Pia Vila, Marta\n2A Subdelegat No hi ha, candidatura\n3A Delegada Morera Gallardo, Mónica\n3A Subdelegada Moreno Matute, Alba\n4A Delegat Lasa Catalá, Sergio\n4A Subdelegada Viguin Novo, Inmaculada


el dia d’octubre 10, 2008\nEl cas era ben estrany. Notava com el seu cos s’accelerava de cop. Sentia, sobre el seu pit, el ritme trepidant que havia agafat el seu cor. No hi havia cap mena de dubte, ja ho havia provat unes vint-i-cinc vegades i sempre coincidia. Immediatament, després de pronunciar la paraula merda el seu múscul es descontrolava fins arribar a les cent vint o cent trenta pulsacions. Després de consultar-ho i deixar-se aconsellar per gent sàvia va decidir no posar-se en mans de cap facultatiu, que de ben segur i abans de res, l’adreçaria a algun psicòleg de la seva confiança. S’ho va rumiar i va fer un pensament.\nHo va fer una vegada més i va optar per no dir la paraula. Li va costar Déu i ajuda ja que era una de les seves expressions predilectes a l’hora de valorar un xurro, de qualificar un titella o bé de cridarrrr-la per tenir la certesa d’arribar tard a un lloc.\nOli en un llum. Ara tot es mou entre els seixanta i els setanta batecs. Està tranquil·la i no té ensurts; està la mar de bé.\nAixò ja ho té solucionat però ara li ha sobrevingut un altre motiu d’angoixa. La paraula s’ha fet resistent i d’un temps ençà viu a la punta de la seva llengua i, ella, com és del tot lògic, pateix.\nPateix i evita el mot dient Mercredi, Merseditas, meridional, merodear i també pot dir KK i no passa res.


Certificats Médics Mallorca | Reconeixements Médics CMR Palma\nCentres Mèdics de Reconeixement (CMR) va nèixer a Palma de Mallorca el gener de 1984.\nAl centre, realitzam les proves psicotècniques necessàries per a l’obtenció i/o renovació de tots els permisos de conduir, armes, embarcacions, manipulació de grues, seguretat privada, animals perillosos, esports, busseig, oposicions i treball.\nLa nostra primera ubicació a Palma fóu a la Plaça d’Espanya, damunt el Bar Cristal. Actualment, esteim a l’edifici del Banc Sabadell, just al costat del Bar Cristal, i davant la Sala Augusta.\nAl maig de 2016, CMR Marratxí va obrir les seves portes al Pont d’Inca , per lo que els nostres clients ens poden trobar en les dues ubicacions, Palma y Marratxí.\nDes del primer dia hem destacat per ser un centre mèdic de reconeixement proper als nostres clients i excelent en el servei. El nostre personal sanitari li proporcionarà una atenció mèdica professional, ràpida i eficaç.\nAixí ens avalen els nostres clientes, els quals han valorat els nostres serveis amb una nota de 9,5. L’atenció oferida i la rapidesa han estat les qualitats més votades.\nPer acudir al centre no és necessari sol·licitar cita prèvia, pot fer-ho a la seva conveniència.


Quina diferència hi ha entre els mètodes del flux d’entrada de dades i del lector de memòria contrària en relació amb la programació de xarxes Java? 2020\nQuina diferència hi ha entre els mètodes del flux d’entrada de dades i del lector de memòria contrària en relació amb la programació de xarxes Java?\nClass BufferedReader: llegeix text d’un flux d’entrada de caràcters, emmagatzemant caràcters per tal de proporcionar una lectura eficient de caràcters, matrius i línies.\nClass DataInputStream: un flux d'entrada de dades permet que una aplicació llegeixi tipus de dades Java primitius d'un flux d'entrada subjacent de forma independent de la màquina. Una aplicació utilitza un flux de sortida de dades per escriure dades que després poden ser llegides per un flux d’entrada de dades.\nEn cas de creació de fitxersDataInputStream s'utilitza com a flux d'introducció per defecte per crear fitxers binaris (.dat) i BufferedReader és el flux d'introducció per defecte dels fitxers de text (.txt). Tots dos llegeixen dades binàries i dades de text respectivament.\nEspero que us ajudés. Salutacions!


Fins quan abusareu de la nostra paciència? | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDc., 24/11/2021 - 01:00\nLa paciència no només de Catilina, sinó també dels ciutadans que responsablement s’han vacunat té un límit, així que seran legió els que aplaudiran la decisió que presumiblement prendrà avui el consell de ministres d’estendre l’obligatorietat del passaport Covid a bars, restaurants i gimnasos. En el cas dels hotels no sembla que Salut ho tingui encara del tot clar. En tot cas, es tracta d’una mesura que va en la línia dels països veïns i que òbviament pretén frenar l’alarmant rebrot registrat els últims dies, que ens ha portat a un nombre de contagis similar al que hi havia fa quasi any. La diferència és que dotze mesos enrere hi havia una trentena de pacients a l’hospital, una desena dels quals, a l’UCI, i avui són cinc i tres. I aquesta diferència abismal només es pot atribuir a una causa: la vacunació massiva. Per això és vital que s’immunitzin els ciutadans que encara no ho han fet. I les noves mesures són una forma indirecta de recordar la necessitat imperiosa de vacunar-se als repatanis, que veuran reduïda de forma substancial, però també justa i necessària, la seva vida social. És lamentable haver d’arribar a aquests extrems, però s’ha comprovat que la irresponsabilitat i la insolidaritat d’alguns és immune a les dades hospitalàries i a les conclusions que se’n desprenen. Perquè convé no oblidar-ho: bona part de la solució a la pandèmia passa perquè es vacuni tota la població vacunable. Tota.\nEscrit per Incredul el Dc., 24/11/2021 - 04:25 Enllaç permanent\nDeien que la pandèmia faria millor persones, però lo únic que ha fet és una bona pandilla de MISERABLES, que veu normal que es discriminin persones pel sol fet de triar lliurement com tenir cura de la seva salut. La vostra sorpresa serà tal que encara que es tanqui els no "vacunats" a una gàbia, les dades seguiran empitjorant, i aleshores, a qui culpareu? I us posareu dosis i dosis d'aquest medicament genètic experimental i la culpa serà sempre dels que han triat no ser conillets d'Índies. El que no vegi l'engany en tot això és que està completament ceg. Jo no em penso posar ni una dosis més, perquè des de que em van inocular aquest verí, no m'he tornat a trobar bé.\nEscrit per Jcd el Dc., 24/11/2021 - 08:19 Enllaç permanent\nDoncs ara és que enviarem a la premsa de Catalunya i Espanya que no vinguin Andorra a la puríssima per què el no vacunats no podran fer-hi res ! Redacció Vanguardia, La mañana , Expansión ,El Segre , Diari de Lleida i més ....\nEscrit per Aurora el Dc., 24/11/2021 - 09:58 Enllaç permanent\nClaroooo, vinga que els pobrets tontos es vacunin mentres jo em dedico a viure la bona vida, sou vosaltres els MISERABLES!\nEscrit per Encampada el Dc., 24/11/2021 - 11:18 Enllaç permanent\nVergonya d'editorial, menyspreant i posant com a miserables a una part de la població que tria el seu dret i risc !! No se qui te més paciència, si els no vacunats que aguanten la deixadesa d'una part dels presumiblement immunitzats, que van escampant a tort i dret el virus a tothom, inclús els vacunats, que de pas van perdent l'eficacia de la milagrosa solució. Una mica de sentit comú miserable editorial.\nEscrit per Jup el Dc., 24/11/2021 - 13:42 Enllaç permanent\nCompletament d'acord. No només s'armonitza l'actuació amb els veins, és una questió europea i qui desentoni quedarà aillat. Les persones igual.\nEscrit per Jane doe el Dc., 24/11/2021 - 19:53 Enllaç permanent\nRepatanis? Quin menyspreu, irresponsables? Insolidaria? Poder el que ha decidit no posar-se el vacci es el que ajudat a la veina a pujar la compra a casa. Qui us penseu que sou? Per jutjar d aquesta manera?


EL LABERINT és una experiència col•lectiva per totes les edats, capaç de transformar qualsevol espai públic quotidià (plaça, carrer, parc…) en una lúdica trobada. Es tracta d`una insòlita xarxa de parets transparents i passadissos franquejats per enigmàtiques portes, on allò que saps i que fas crearà el teu propi camí. Una instal•lació de gran format que planteja el més excitant repte atemporal.


Bloc Empotrat: Catalunya al Ponoig.\nAlbert 12 de desembre de 2013 a les 11:41\nSi no es va molt just crec que és millor sortir per la Valencians. Són 3 llargs que es fan molt bé, hi ha un llarg de 6a però està força equipat. Potser això és més ràpid que la sortida per la dreta.\nBloc Empotrat 12 de desembre de 2013 a les 13:05\nQue va!, si surts per aquí et saltes la remontada fins al cim i els primers ràpels de la baixada. Sortint per aquí amb un moment ets a la meitat de la baixada.\nLa part de dalt de la via la vàrem fer quan vàrem fer la Viatje Espacial, recordo un díedre molt sobat, un parell de IV-V i la travessa de 65 metres.\nNo se sei val gaire la pena....


En ligne depuis: 10.03.2009, Nombre de visites: 431252\n1 pce 37,31 EUR/pc.*\ndès 3 pc. 33,61 EUR/pc.*\ndès 10 pc. 30,31 EUR/pc.*\ndès 20 pc. 28,70 EUR/pc.*\ndès 40 pc. 27,28 EUR/pc.*


Una quarantena de persones assisteixen a la primera representació de teatre social del CNL d’Osona | Notícies | CNL d'Osona | Xarxa territorial | Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL | Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nAquesta activitat l’han dut a terme dues voluntàries amb un grup de cinc alumnes de nivell elemental i intermedi\nLa representació que s'ha dut a terme ha reflectit les experiències vitals dels actors i actrius, que han sabut transformar en un guió allò que més els removia. Les dues voluntàries, l'Anna Fuentes i l'Anna Lleopart, han conduït el grup i han fet treball de dinamitzar les escenes i posar-hi un fil conductor artístic.\nEl resultat ha estat una escenificació d'uns vint minuts de durada que ha tractat temes diversos: el canvi de llengua, el procés d'adaptació de les persones nouvingudes, l'abandonament, el masclisme, el racisme... Un cop acabada la representació el públic hi ha pogut intervenir i han opinat sobre les diferents situacions tot aportant-hi el seu punt de vista personal. S'ha establert un diàleg entre públic i actors.\nEntre els assistents com a públic hi havia alumnat del SLC de Vic, la tècnica d'acolliment de l'Ajuntament de Vic, Eli Blancafort; la regidora de Benestar i Família, Economia i Serveis Generals, Núria Homs, i el cap dels Serveis Territorials de la Catalunya Central de Cultura, Francesc Serra.\nActe relacionat: 5 alumnes de català i 2 voluntàries del Servei de Català de Vic escenifiquen el treball fet en el 1r Taller de teatre Social


dimecres, 6 d'abril de 2016 02:45\nPer participar en aquesta activitat que és de caràcter gratuït cal inscriure’s, abans del 22 d’abril\nV Caminada popular Serra de les Ferreres\nL’activitat tindrà lloc el diumenge, 24 d’abril, de 9.00 a 12.30 hores. Les inscripcions caldrà fer-les abans del dia 22\nLes associacions de veïns de Can Tries, Ca n’Espinós, La Sentiu i Bruguers i l’Esplai Masia Espinós, la Unió Muntanyenca Eramprunyà, i l’Ampa de l’escola Marcel·lí Moragas, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Gavà i la Generalitat de Catalunya, organitzen, pel diumenge, 24 d’abril, la cinquena caminada popular per la Serra de les Ferreres. El recorregut, de 8,35 quilòmetres de distància i 451 metres de desnivell, serà a través de corriols i camins de la Serra de les Ferreres condicionats amb l’equip del projecte Treball als Barris. El punt de sortida i arribada serà el carrer de Cal Mas, al Barri de Bruguers. El grup sortirà a les 9.00 hores i, a les 11.00 hores, s’arribarà a la plaça de Can Tries on es farà una aturada per menjar l’esmorzar de carmanyola i omplir les cantimplores.\nDarrera actualització de divendres, 22 d'abril de 2016 10:56