El boom de padel Suec en xifres | Padel Magazine\nbenvinguda / NOTÍCIES / El boom in padel Sueca en xifres\nEl boom de padel Sueca en xifres\nLorenzo Lecci Lopez Març 24 2021 Març 24 2021\nDiversos clubs gegantins ou projectes innovadors ens va permetre entendre que el padel coneix un fase d’expansió particularment fort a camussa. Analitzem el Chiffres que confirmen la impressió.\nJugadors ... molts jugadors\nSi l'oferta du padel augmenta molt, és perquè els inversors van veure l’oportunitat del pla de negoci. Són apassionats, però són els forts augment de la demanda de padel que ha donat lloc a tants projectes.\nSegons aquestes xifres que ofereix Elite Padel, 485 jugadors únics han reservat un curt padel el 2020, un augment del 186% en comparació amb l’any anterior.\nEncara amb més força, s’estima que 1 de suecs va jugar a padel el 2020, és a dir, a prop de 10% de la població sueca ! Entenem millor per què sorgeixen tants projectes.\nD’aquests jugadors, només 2 tenen la llicència padel : aquest és el següent repte per a la fEdició sueca de padel.\nEstructures i entrenadors formats\nEl nombre de clubs padel és a prop de 500 més "Els números continuen canviant amb el ràpid creixement", ens avisa amb orgull Maria Agrell, membre de la junta de la federació sueca.\nL'augment de nombre de jutjats La crisi de la salut no va estar en el seu punt àlgid, però es preveu que el 2021 tornarà a ser un any històric per a la UE padel Suec. Actualment equipat amb 1 jutjats de padel, Suècia podria passar el llistó de 2 000 fins i tot abans de finals del 2021.\nNo és estrany amb les obertures de 23 clubs de pista !\nEl nombre de entrenadors de padel també augmenta, però segons no és prou ràpid Elit Padel. De fet, l 'augment de 20% el nombre d’entrenadors formats el 2020 és molt inferior a l’increment del 67% en el nombre de llicenciataris o del 186% en el nombre de jugadors.\nEls 90 entrenadors suecs no podrà cobrir tota la demanda, d’aquí la gran necessitat d’entrenadors a Suècia.\nLes xifres són molt encoratjadores. La solidesa de les inversions ens permet creure-ho le padel es registrarà a llarg termini a Suècia, i no ser només una moda.


Els guerrillers antifranquistes a les muntanyes de Prades i Montsant. Miquel Martorell Garau. – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat 1998-2017\nCornudella, Cornudella, Documents, Guerra Civil Espanyola (1936-1939), Història, Miquel Martorell Garau, Montsant\nEls guerrillers antifranquistes a les muntanyes de Prades i Montsant. Miquel Martorell Garau.\nA la tardor de 1999 va caure a les meves mans una notícia que em posà darrera la pista de fets oblidats de les nostres muntanyes i en particular de la nostra vila.\nLa lluita clandestina contra la dictadura, després de la derrota dels constitucionals a mans dels revoltats, es mantenia amb l’esperança que els aliats esbandirien Franco un cop caigut el nazisme. Però no va ser així, i la repressió encara fou més dura.\nLa lluita clandestina:\nEls homes i dones antifranquistes estaven organitzats entorn del Partit Socialista Unificat de Catalunya (en dèien el partit) i de la Confederació Nacional del Treball (en dèien els companys). L’acció policial i els delators infiltrats provocaven sovint detencions sonades i caigudes de quadres dirigents. I és en ocasió de la caiguda dels 80 a l’abril de 1947 i l’ensopegada del febrer de 1948 que l’organització del partit queda ferida i deslligada.\nEl PSU envia des de França el company Agustín  qui entre 1947 i 1949 s’informa de com ha quedat l’organització i redacta en tornar a París (agost 1949) el famós informe Agustín: las cifras de nuestros efectivos de organización alcanzan solamente la mitad respecto al año 1946, es decir, tenemos en la actualiadad 1.600 militantes. Dels quals 500 estan empresonats, 190 han estat somorts per raons de seguretat i uns 300 han quedat desconectats a tot Catalunya \nL’organització a Catalunya estava dividida en dues grans àrees: Barcelona-cinturó industrial i comarques. I les comarques en dues zones: zona 1 Tarragona, i zona 2 la resta del país. Tarragona tenia 177 militants, dels quals 94 en actiu, 40 somorts per seguretat i 93 havien quedat desconnectats per les caigudes. Les organitzacions de base eren majoritàriament camperoles, excepte a Reus i Flix on hi havia militància industrial.\nExistia organització efectiva a Tarragona (7), Ascó (6), Falset (10), Flix (25), Cabacés (3), Alcover (6), La Ràpita (20) i Reus (17). S’havien perdut momentàniament els grups de Cambrils (6), La Figuera (1), la Torre de l’Espanyol (5), La Canonja (14), Amposta (3), Móra-Valls-Tortosa-Bellmunt-La Cava-Enveja (50) i Cornudella (14) \nEls guerrilers antifranquistes, els maquis:\nLa notícia em va empènyer a remoure papers i connectar amb vells lluitadors que em dibuixessin la situació dels anys quaranta. I em vaig trobar de front amb els guerrillers antifranquistes de Montsant i Muntanyes de Prades.\nQui primer en va donar pistes de la relació maquis-Cornudella fou l’informe Nogués, redactat en tornar de l’interior (Paris juliol 1946) . Aquest jove, fill de Porrera, cambrer molt temps a Reus, és enviat a l’interior per a refer les organitzacions tarragonines, després d’una caiguda sonada \nMalgrat el perill ja que els equips dirigents de Tarragona, Reus i Tortosa havien caigut i ell podia ser reconegut , es presenta a Tarragona, i relliga la gent del port: existia no por si no pànic a la policia i guàrdia civil, existia el criteri de que no es podia fer res, doncs si es feia quelcom, les primeres víctimes serien ells . Amb poc temps però, Nogués aconsegueix afermar el repartiment de 60 TREBALL a Tarragona, 20 a Tortosa  i refà tota la direcció de Reus i comarca: en poc temps es logrà organitzar a 16 militants del partit i a 15 de la JSU; s’establí contacte amb Alcover, La Selva, Les Borges, Vilaseca, La Musara i Castellbell, i algun altre poble que s’estava preparant per aquells dies. A la comarca de Reus hi ha un grup de guerrillers… que tenen, a part de les seves pistoles, 30 fusells amb molta munició i en bon estat; el responsable del grup és en Teixidó, company bastant conegut per tots els militants de Reus. Poc després s’ha de fondre depressa i passar la frontera en ser reconegut en un cotxe de línia tornant de Montsant .\nAmb la pista de l’informe Nogués, i per converses diverses mantingudes amb vells lluitadors, i en un primer avenç provisional  podríem dibuixar el següent.\nCornudella i el maquis de Montsant-Prades:\nEls guerrillers de Montsant-Prades enquadrats en les AFARE provenen d’escamots del PSU i de la CNT, que conecten amb el camp a través del company Napoleó (Victor Figuerola) del Mas Limbau de la Selva de Camp, i del grup de Cornudella. Uns i altres, amparant-se amb la cacera els seveixen de correus. Si els vilatans baixaven a Reus a mercat o altres feines, paraven a la pastisseria de la plaça Prim, cal Puget, que feia de bústia ; o també al Pati Blau. Si no podien baixar a ciutat, la zona de Montsant feia servir enllassos del servei de Correus . Però això succeïa abans de la caiguda del 46, quan l’assalt a l’aeroport de Reus.\nEl maquis del primers quaranta:\nEls guerrillers havien començat a lluitar tot just entrar les tropes revoltades a Reus i comarca . El primer grup el formaren els Pàmies, David-Joan-Miquel, amb Pep Pastor (Josep Oriol Tost) alcalde cenetista d’Almoster. El grup Pàmies rebé l’incorporació de Ramon Roig el Patacó, cap faista destacat de les Milícies Antifeixistes de Reus que no volgué exiliar-se i entrà pel joc de les armes, amb els fills Ramon i Fernando.\nEl grup Pàmies-Patacó donà molta guerra, al juliol de 1941 amb una gran batussa als avellars de Vilaseca amb una nombrosa força de la Benemèrita. En no tenir connexions exteriors, el grup minvà, Pàmies fou liquidat en un enfrontament a Valls, i els Patacons feren la viu-viu a La Mussara.\nLa invasió de la Vall d’Aran:\nInvasió de la Vall d’Aran\nL’octubre de 1944, tot preveient que les potències aliades tombarien la dictadura un cop liquidat el nazisme, es produeix la invasió de la Vall d’Aran . La desfeta escampa per les muntanyes partides ben equipades i amb ganes de lluitar al fons del territori.\nAl novembre-desembre de 1944 hi ha enfrontaments seriosos entre guerrillers i exèrcit a Ribarroja, a La Fatarella i a Sta Coloma de Queralt.\nPoc abans, revifen les partides Patacons i similars. I per una obscura història de diners i joies, liquiden l’amo del Mas de la Barba, Joaquim Juncosa (diumenge 6 de febrer 1944, al tard, abans de la nevada). La commoció és gran, i la munyanya s’esvera. Un any després, cau l’alcalde de Cornudella Pere Juncosa, cosí de l’amo del Mas de la Barba (14 de febrer 1945; a les 5 del capvespre al Mas de l’Abella) i el cap de Falange de la comarca, el dentista Morales anant de miting des d’Ulldemollins a Margalef. El funeral i l’enterro superen totes les previsions .\nLa repressió és dura: no es deixen sortir els pagesos al tros més enllà de la llum del capvespre, es regiren les senalles, no surt tothom qui vol de les viles, a cada alzina hi ha una parella… Tot va molt revoltat, però el és cert que el camarada Morales fou abatut per guerrillers, i potser també l’alcalde Juncosa ; i tot ho encolomaren als Patacons. L’amo del Mas va caure potser per altres complicacions i mals entesos \nEl vell patacó és liquidat l’any 1946; i el grup restant reb l’incorporació del Capità Pipes (José Martin Menendez) oficial vingut de l’exili; liquidat en una topada a l’Aleixar, aplicant la llei de fugues.\nL’atac a l’aeroport de Reus:\nUn grup important és el que reorganitza tots els dispersos dins les AFARE . Es mou als volts de La Riba, amb Emiliano Fernandez, Andreu Teixidó, Gabriel Teixidó, Josep Oriol Tost (provinent dels Pàmies-Patacó) i Delfí Deltell (oficial de les AFARE). Aquests organitzen l’assalt a l’aeroport de Reus per aconseguir armament i crear un cap de pont per a la invasió i caiguda segura del franquisme amb suport dels aliats. L’embolat era de consideració: havia passat quelcom d’anormal, al presentar-se alli Deltell, soprendre la bona fe d’alguns companys; es presentà alli amb un pla maquiavelic, dient que es tractava del cop definitiu contra el franquisme . Tota la militància de Reus i comarques estava a punt d’intervenir quan toquéssin les campanes de la Prioral de Reus . Aquella nit ningú va dormir, amb les armes a la ma…\nPerò el seny o la por d’algú no va donar el toc d’avant. L’operació estava programada per la policia infiltrada i es va aturar a temps. Això no impedí que el treball policial entrà a saco en les organitzacions i molta gent lluitadora hagué de fondre’s , altres a la presó , i encara més a l’exili . Es coneix com la caiguda de les AFARE-1946 \nEls guerrillers dels darrers quaranta:\nNo hem d’oblidar la partida del Cisquet, que baixant de França té diversos enfrontaments amb els civils, fins que fa un atracament revolucionari al Banc Hispano Colonial de Vimbodí de 30.500 pts amb sang. Aquesta partida que sojorna a Riudabella, intercepta el comissari Morales a Serra La Llena i li fa la pell, i potser és el responsable dels fets del Mas de l’Abella . Tot el grup, un cop a Barcelona, cau en enfrontaments al Raval, i altres amb llei de fugues al Camp de la Bota; dins la trista caiguda dels vuitanta.\nPoc a poc, l’activitat de resistència davalla, i es fon cap a l’any 1948. Encara hi ha grups guerrillers que es mouen per Llaveria; i són aniquilats amb la llei de fuges a Capçanes .\nAltre apartat seria dibuixar l’activitat antifranquista a la zona sud de la província, on tots els grups estaven agrupats en l’AGLA . Aquests nuclis, molt bens estudiats, tingueren el darrer epígon en el cercle de La Pastora, dels Reguers i els Ports, personatge mític que la propaganda oficial feia mig marimatxo-mig bèstia simbòlica.\nServeixin aquestes notes com a primer avenç d’una investigació que es presenta sorprenent; i que la considero un deure d’homenatge als qui cregueren que havien de lluitar fins a la fi contra els militars revoltats, opressors de la voluntat del poble.\n Es tracta de Gregorio López Raimundo, empresonat després molts cops, i Secretari General del PSU més endavant\n Es considerava connectat qui rebia la premsa del partit i cotitzava o participava en l’ajuda als empresonats; la revista TREBALL distribuia per Catalunya uns dos mil exemplars cada quinzena, amb el compromís i perill que això representava.\n L’informe Agustín és a l’arxiu del PCE a Madrid; segueixo el magnífic estudi d’ANTONI LARDÍN, El PSUC clandestí als finals dels anys quaranta, L’Avenç, n 240, pgs 41 i sgs.; i les converses mantingudes amb l’autor (09.03.2000)\nInforme de les activitats portades a l’interior, MAS 12 c, 17 fol mecanografiats; dins el Fons Comorera-Massip, al Centre d’Estudis Internacionals de Bacelona.\n Diverses caigudes debilitaren la lluita a Reus (1943, 1946, 1949); però la més sonada fou la del 1945 fruit d’una llarga infiltració policial dins el maquis.\nAgustí Gurrera Folch (1920), exiliat a Paris, membre del comitè de Reus i del provincial del PSU des de 1943 el recorda molt bé: un xicot d’uns trenta anys, força alt, que es feia dir “Sergi” (conversa 26.06.2000)\nels companys havien sostingut alguna relació amb les militants per la recapta de cabals pels empresonats i llurs families, unica cosa possitiva que es podia fer després de la caiguda.(informe Nogués, pg 8, CEI)\n canviar tota la direcció, posar-hi nois joves, que no son coneguts per la policia i no tenen tanta por (id)\n tan depressa que deixa a deure 300 pts a la fonda de Reus on s’estava, i encarrega des de París que els ho paguin\n cal encara poder accedir a l’Arxiu de la Guardia Civil a Madrid, i als lligalls de l’Arxivo General de la Administracion a Alcalà de Henares; temps al temps\n el pastisser Josep Puget (1920) membre del comitè local de Reus del PSU, va anar set mesos a Pilats en una caiguda (conversa de 03.03.2000)\n Agustí Gurrera recorda algú de Correus de Reus que havia estat d’UGT a la batalla de l’Ebre: era un bon amic i home de confiança que ens ajudava (conversa de 26.06.2000)\n segueixo el primer i magnífic estudi de CARLES LLAURADÓ I BROS, El maquis a la demarcació de Tarragona (1939-1952), a La provincia de Tarragona durant el franquisme (1939-1976), C.E.P.S. Guillem d’Oliver, Tarragona 1996; jo mateix he colaborant en l’aportació de dades.\n El jove I . està a transmissions a Lleida i desxifra dia per dia l’embolic i el daltabaix de l’invasió (conversa del 09.03.2000)\n Els diaris del moment parlen de cinc mil assistents! L’informe del Governador és luctuós: hemos perdids los mejores y más activos camaradas\n la filla recongué en el judici a Fernando Patacó com un dels assaltants de son pare.\n vegeu les opinions de Carles Llauradó (o.c.)\n Agrupación de Fuerzas Armadas Republicanas, grupa restes de la Vall d’Aran amb grupets autòctons.\n Informe Noqués, pgs 9/10, CEI\n no ho veiem massa clar; sort que no va sonar la Prioral (Agustí Gurrera, conversa 26.06.2000)\n hi havia molta gent amagada a Montsant amb l’ajut de Cornudella (Celestí Martí, conversa 04.04.2000)\n Mas, Morell, Travé, Gaya, Puget (conversa amb A Gurrera, 26.06.2000)\nel mateix Agustí Gurrera, en reactivar-se el judici a Manresa (1949), es avisat i pot fugir per Massanet de Cabrenys.\n Segons l’informe Nogués, Deltell es quedà 20.000 pts d’un atracament revolucionari; el grup de guerrillers l’hi ha fet la justícia guerrillera\n les opinions de Carles Llauradó(o.c.) coinxideixen amb gent de la comarca.\n 1948, segons testimonis recollits per Carles Llauradó (o.c.)\nAgrupación Guerrillera Levante-Aragón, d’arrel cenetista-faista.\nEsborrany d’estudi. Miquel Martorell, Siurana agost 2002-07-26. Article publicat al nº7 de l’Informatiu d’ERC Cornudella de Montsant (novembre 2002). Publicat a cornudellaweb: 1 de desembre de 2002. Publicat a Cornudella Blog: 18 de juny de 2015.\nCarles X. Cabós 21 de Juny de 2015 2 d'Agost de 2018 Història, maquis, Miquel Martorell, Priorat\n3 respostes a “Els guerrillers antifranquistes a les muntanyes de Prades i Montsant. Miquel Martorell Garau.”\nJoan Huertas Juncosa "Joli" ha dit:\n21 de Juny de 2015 a les 20:44\nMiquel Martorell es mereix un reconeixement del Poble de Cornudella per l´inmens treball històric sobre la nostra vila.\nHans Nicolás i Hungerbühler ha dit:\n16 d'Octubre de 2015 a les 18:07\nBona tarda!. En primer lloc, felicitar-vos per tan magnífica web sobre Cornudella. Tot i ser originari de La Riba (Alt Camp), hi entro sovint gaudint dels vostres treballs. Us voldria fer una consulta i relacionada amb el maquis per les Muntanyes de Prades. Observo que en dues ocasions, una en aquest treball dedicat a la guerrilla antifranquista i un altre, a l’article que dediqueu a la mort de l’alcalde Joaquim Juncosa, que esmenteu el Castell de Riudabella inclós citeu el jardiner Andrés Priego que feia de correu pels guerrillers. Al respecte, us voldria consultar si en sabeu més sobre el tema o bé, on puc localitzar informació, com per exe3mple d’altres accions a Riudabella, qui era en Andrés Priego i que se’n va fer d’ell, etc.\nRebeu una cordial salutacio!\n18 de Març de 2016 a les 13:48\nMoltes gràcies Hans. Aquest tema l’haurieu de comentar amb l’autor dels articles, el sr. Miquel Martorell. Si voleu, envieu un correu a info@cornudellablog.cat i us facilitaré el contacte del Miquel.\nAnterior Entrada anterior: Jordi Oliva, fotògraf: dotze mil imatges i vint mil quilòmetres de Priorat


Artur Mas tancarà la llista de Convergència el 26-J\nEl periodista Miquel Calçada serà el cap de llista dels convergents al senat\nArtur Mas tancarà simbòlicament la llista de Convergència a les eleccions espanyoles del 26-J, en què Francesc Homs serà el cap de llista després d’haver-se imposat ahir clarament a Sílvia Requena a les primàries. Requena també serà a la llista, en penúltima posició. Aquesta és una de les principals novetats de les llistes de CDC que avui ha aprovat el consell nacional del partit, l’endemà del ‘superdissabte’. L’altra gran novetat és el cap de la llista de CDC al senat, que serà el periodista Miquel Calçada. Homs ho havia anunciat a Twitter al matí:\nBon dia! He proposat a CDC q @miquelcalçada encapçali la llista del Senat com a independent. Patriota, persona d compromís i gran referent!\n— Francesc Homs (@franceschoms) May 22, 2016\nMiquel Calçada (Sabadell, 1965) fou comissari dels actes de celebració del Tricentenari del 1714 i candidat en la llista de Junts pel Sí a Barcelona a les eleccions del 27-S. En les anteriors eleccions espanyoles, el 20-D, el cap de llista de Democràcia i Llibertat fou Miquel Àngel Escobar, que no va resultar elegit i ara és delegat del govern de la Generalitat a Barcelona.\nJustament anit Calçada comentava un piulet d’Homs, en què aquest deia a Requena que ‘el més important és el que hem fet plegats i haver fet realitat una gran festa democràtica’. Calçada afegia: ‘el fet d’anar plegats hauria de ser com un mantra fins a la independència’.\nEl fet d'anar 'plegats' hauria d ser com un mantra fins la independència. https://t.co/0AZghHJ0hJ\n— Miquel Calçada (@miquelcalcada) May 21, 2016\nDos terços dels votants que han pres part a la jornada participativa per decidir el futur de Convergència han optat per la creació d’una nova formació política, amb un resultat que voreja el 70%, mentre que un 30% de militats i participants han votat per la “renovació” del partit. Majoritari també és el percentatge amb la que s’ha designat Francesc Homs cap de llista de CDC per a les eleccions del 26-J, i que frega el 80%. Uns resultats que s’han sabut amb una certa demora i que ha fet públics la portaveu de CDC, Marta Pascal, qui ha insistit en l’”èxit rotund” de la convocatòria. “Hem deixat el llistó molt alt”, ha assegurat en roda de premsa Pascal sobre l’anomenat ‘Superdissabte’. “Entre la vella política i la nova política, la gent tria la bona política”, ha afegit.\nMés de 14.000 persones entre militants i simpatitzants han participat en una jornada històrica, dipositant el seu vot a les urnes de les 197 meses repartides arreu del territori. Amb 180 meses amb el recompte completat, s’han comptabilitzat 5.426 vots en el si dels militants (67,05%) a favor de la creació d’un partit nou, i 2.633 (32,53%) que apostaven per la renovació de Convergència. Percentatges semblants s’han registrat entre els simpatitzants, amb un 67,82% a favor del nou partit i un 31,81% per la renovació d’un partit amb 42 anys d’història.\nPel que fa a les primàries, en les que només poden participar militants amb sis mesos d’antiguitat i amb les quotes al dia, Francesc Homs ha obtingut el 77,6% del total, mentre que Sílvia Requena ha rebut el 20,29%.


FITXER. Frost/Nixon, de Peter Morgan - Revista (Pausa.) Quadern de teatre contemporani\nEdita: Faber and Faber\nPunt de partida: El 8 d’agost de 1974, des del despatx oval de la Casa Blanca, a Washington, el president dels Estats Units d’Amèrica, Richard Nixon (1913-1994), dirigia una solemne al·locució a desenes de milions d’americans que estaven pendents de les seves paraules. Després de mesos sotmès a un sever procés d’impeachment, Nixon presentava la seva irrevocable dimissió. Se l’acusava d’haver obstruït les investigacions judicials d’un dels contenciosos polítics i penals més ignominiosos per a la història de les democràcies d’occident. El president estava presumptament implicat en una campanya d’espionatge executada per agents de la CIA sobre el comitè electoral del Partit Demòcrata.\nEl lloc dels fets: l’hotel Watergate, de Washington D.C., el juny de 1972. Dos anys més tard, el 9 d’agost de 1974, Nixon abandonava la Casa Blanca per instal·lar-se a Casa Pacífica, la seva residència d’estiu, després de reconèixer públicament haver posat pals a les rodes dels jutges i fiscals que van intentar reunir proves que l’incriminessin a ell mateix i a alguns dels seus principals col·laboradors del Partit Republicà. El seu successor al capdavant de la nació, Gerald Ford, el va indultar, però, un mes més tard, de manera que el procés iniciat contra el ja expresident s’aturà d’immediat i els expedients foren degudament arxivats.\nL’autor: Peter Morgan (Londres, 1963) ha estat guionista televisiu durant molts anys. El 2003 va fer el salt al cinema de la mà del director Stephen Frears. Junts van presentar The deal, una crònica incisiva de l’enfrontament mantingut per Gordon Brown i Tony Blair per aconseguir portar les regnes del Partit Laborista; i The Queen, (2006) l’oscaritzada reconstrucció dels devastadors efectes que va produir la mort de la princesa Diana sobre la imatge pública de la casa reial britànica. Morgan també ha guionitzat The last king of Scotland (2007), retrat esfereïdor d’Idi Amin Dada, l’excèntric i furibund dictador ugandès. En cinema, doncs, Morgan s’ha especialitzat a oferir retrats de líders polítics reals, contemporanis i que, sovint, segueixen en actiu. Un gènere poc habitual i gairebé restringit a les produccions televisives melodramàtiques, o fonamentalment documentals.\nMorgan no es limita a reconstruir episodis i a proporcionar retrats amb sentit periodístic. Coneix, busca i troba el valor dramàtic de les situacions evocades, gairebé sempre esdeveniments que tenen un pes específic en la història recent i que són reproduïts amb una voluntat de versemblança excepcional, que no va en detriment de la força emocional dels fets i la construcció suggeridora dels personatges. Filigranes d’un guionista que ha volgut provar sort dalt l’escenari amb la seva primera obra de teatre. I n’ha tingut. Frost/Nixon ha estat un inqüestionable èxit de crítica i públic al West End de Londres i, irremeiablement, ja s’ha convertit en pel·lícula, protagonitzada pels mateixos actors que al Gielgud van encarnar els personatges del títol: Frank Langella com a Richard Nixon, i Michael Sheen (el Tony Blair de The Queen), com a David Frost.\nEls fets: David Frost (1939), periodista anglès que actualment condueix un espai televisiu al canal anglès d’Al Jazeera, va tenir la fortuna de fer la primera entrevista en profunditat al carismàtic expresident dos anys després de la seva dimissió. Recordem que els responsables que el cas Watergate sortís a la llum pública van ser dos periodistes americans, Bob Woodward i Carl Bernstein, tal com podem comprovar a All the President’s men (Alan J. Pakula, 1976; amb Robert Redford i Dustin Hoffman). Però si bé aquest parell d’intrèpids rastrejadors —ajudats per més d’un delator encobert— van posar contra les cordes l’aleshores president, va ser un periodista anglès, amb fama de playboy i que en aquells moments es trobava a Sidney (Austràlia) conduint un programa d’entrevistes d’èxit i escuma, qui amb grans dosis de perseverança i uns quants milions de dòlars va aconseguir asseure Nixon en una butaca i fer-lo garlar, fer-li confessar la seva implicació directa en els fets.\nL’obra: Morgan ens ofereix un minuciós i trepidant relat dels fets principals que es van succeir des de la sonada dimissió de Nixon fins a la celebració de l’entrevista amb més audiència de la història de la televisió. Frost/Nixon no és ni molt menys la transcripció de l’esmentada entrevista. És molt més. És un text trepidant, una crònica eficaç i suculenta d’uns fets i d’una peripècia protagonitzada per dos individus sòlids i indestructibles, de pedra picada; dos homes ambiciosos i que esperen treure un important profit d’aquest duel: Frost confia que li serveixi per aconseguir un lloc a l’establishment periodístic americà. I Nixon considera que aquesta aparició redemptora li proveirà un bon rentat de cara davant d’un país i un món que té la seva imatge desada al bagul dels facinerosos.\nUn gresol de personatges diversos acompanyen l’itinerari dels dos contrincants; d’una banda, la cort de fidels acòlits del destronat president, aliats que procuren per la defensa de la imatge i els interessos d’un Richard Nixon que se’ns presenta tothora com un sàtrapa insegur, gasiu i que sofreix un excés de sudoració vergonyós. De l’altra, l’equip de periodistes, productors i homes de negocis dels principals mitjans de comunicació anglesos i americans de l’època; els assessors de Frost, aquells que controlen fins a l’últim detall de la negociació amb Nixon i que intenten tutelar i acompanyar l’agosarat Frost en el que, sens dubte, serà l’episodi més significatiu de la seva trajectòria professional.\nL’obra s’articula en un total de vint-i-dues escenes que a la manera de seqüències cinematogràfiques ens ofereixen el relat dels fets. Els nombrosos espais dramàtics i els salts temporals ens fan pensar que l’ofici de guionista de Morgan és del tot present a l’hora de construir la peça. Amb tot, la definició dels personatges, els matisos, l’agilitat en l’entramat de les accions i la tensió que impregna cadascuna de les escenes són ingredients suficients perquè qualsevol espectador —o lector— quedi atrapat per aquest tornado, per aquest capítol de la història que avui dia encara es recorda com un dels més esborronadors de la política americana, si n’excloem, per descomptat, l’incòmode affaire de Clinton i la becària… (Però amb temps i voluntat, de ben segur que Morgan també se n’ocuparà.)\nMots clau: britànic (teatre), Frost/Nixon (obra), Peter Morgan\nEntrada anteriorEditorial núm. 29 Entrada posteriorFITXER. Fuso Negro, d'Eva Hibernia


Barcelona reforçarà la presència d'agents i obstacles al carrer - Diari de Girona\nBarcelona reforçarà la presència d'agents i obstacles al carrer\nFaran més hores extres i patrullatges i augmentaran els elements mòbils permanents o provisionals en llocs molt concorreguts · Les policies locals s'implicaran i a Girona han intensificat la presència d'agents en punts clau\nPolicies municipals de Girona, a la Rambla, on ja fa temps hi ha jardineres a l´entrada per impedir el pas de vehicles Marc Martí\nBarcelona reforçarà la seva seguretat de forma immediata després de l'atemptat del dia 17 amb més agents dels Mossos d'Esquadra i de la Guàrdia Urbana i amb la col·locació d'obstacles mòbils, si bé de moment no es contempla instal·lar pilones fixes, segons van acordar la Generalitat, l'Ajuntament i el Govern espanyol.\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, va presidir ahir la Junta Local de Seguretat per avaluar l'operatiu que es va activar després de l'atemptat de dijous passat a la Rambla, una reunió a la qual van assistir el delegat del Govern a Catalunya, Enric Millo; i el conseller d'Interior, Joaquim Forn; a més de representants de cossos de seguretat i de serveis d'emergència.\nDesprés de l'atemptat que va provocar 14 morts a Barcelona i uns 130 ferits, la Generalitat, l'Ajuntament i el Govern espanyol van acordar diferents mesures com augmentar la presència policial i incrementar l'ús d'obstacles mòbils a zones de gran concentració a la ciutat. També elaborar un estudi dels entorns amb gran afluència permanent i de caràcter simbòlic per establir mesures de caràcter permanent, com convertir determinats carrers en vies per a vianants, instal·lar obstacles fixos o intervencions urbanístiques específiques.\nEls reforços dels agents\nEl reforç en el nombre d'agents als carrers es traduirà, per part de la Guàrdia Urbana, en una ampliació immediata de les hores extraordinàries fins en un 10% per reforçar les patrulles als punts més sensibles, que passaran de dos a tres agents. En Mossos, Forn va explicar que l'increment serà d'un 10% de dotacions en seguretat ciutadana i d'un 20% en les d'ordre públic, com també s'augmentarà el nombre d'agents a l'aeroport i als principals nodes de comunicació ferroviària.\nLa policia catalana incrementarà també la seva presència en altres poblacions turístiques importants i en esdeveniments de gran afluència de públic, on es reforçaran els perímetres de seguretat, s'intensificaran les actuacions policials, identificacions, escorcolls i el control en transports públics. I s'impulsarà la participació de les policies locals en l'aplicació de les mesures antiterroristes, dins de les seves pròpies competències.\nEntre d'altres acords per a Barcelona, es crearà un grup que de manera permanent analitzi els riscos i valori l'adopció de mesures addicionals; s'impulsarà el projecte d'una nova sala conjunta de prevenció i gestió d'emergències a l'antic Palau d'Esports de Barcelona; s'augmentarà la qualitat i definició de càmeres de videovigilància; i es reforçarà la formació en detecció de radicalismes i gestió d'emergències.\nI sobre una de les polèmiques dels últims dies, la necessitat o no d'instal·lar pilones, jardineres o altres obstacles fixos, es va acordar per ara incrementar l'ús d'obstacles mòbils a diversos llocs amb gran concentració de la capital. El conseller d'Interior va afirmar que no hi ha hagut cap «discrepància» a la Junta en aquest punt i que l'actuació fins ara ha estat a partir de «criteris tècnics» i experts. «No descartem res, però hi ha una comissió tècnica que estudiarà diferents mesures», va dir.\n«El blindatge de la Rambla l'únic que hagués fet és traslladar l'acció (terrorista) a d'altres llocs tan o més concorreguts. Tal com estava plantejat l'atemptat, aquests obstacles no haguessin garantit res», va afegir el conseller.\nTambé el delegat del Govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, va elogiar la «cooperació permanent, constant i fluida» entre els diferents cossos de seguretat i les administracions «des del minut zero» i va mostrar la seva «satisfacció pels acords» de la reunió.\nMés protecció als municipis\nMentrestant, més ciutat s'han sumat a incrementar la presència policial en llocs estratègics i a instal·lar mesures de protecció contra atemptats. A les comarques gironines, Lloret per exemple va bloquejar amb tanques de formigó els accessos a les zones amb major afluència de vianants.\nA la ciutat de Girona, a la Rambla de la Llibertat, un dels punts més concorreguts, no ha estat necessari afegir elements addicionals. En aquest cas, unes jardineres ja impedien de feia temps accedir amb vehicle pel centre de la Rambla. Amb tot, segons el consistori, sí que s'ha intensificat la presència de la Policia Municipal al voltant de la Rambla, del Barri Vell, l'estació del TAV, busos i tren i en instal·lacions com els dipòsits de la Campsa a la zona de l'Avellaneda, així com en els primers dies s'ha incrementat la vigilància preventiva prop de les mesquites.\nPerò no només municipis gironins i catalans han emprès mesures preventives. Ciutats com Sevilla, Granada, Santiago de Compostel·la, Múrcia, Burgos i les localitats valencianes de Mislata i Paterna, entre d'altres, s'han sumat en les últimes hores a instal·lar mesures de protecció per evitar possibles atemptats.\nLes primeres ciutats que van implantar noves mesures després dels atemptats de Barcelona van ser Madrid, Sòria, Zamora i Palma; de fet, ho van fer amb anterioritat a la reunió de la taula d'avaluació de l'amenaça terrorista, que va tenir lloc dissabte passat i que mantenia el nivell 4 d'alerta.\nLes mesures de seguretat i increments d'efectius als carrers també s'han notat en aquells municipis que estan de festa major.


Detenen 'in fraganti' tres homes per robar en cinc domicilis de Reus, Lleida, Granollers i Parets | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nPla general dels objectes robats i recuperats pels Mossos d'Esquadra després de detenir tres persones\nEls Mossos d'Esquadra van detenir el 12 de juny tres homes per robar en cinc domicilis de Reus, Lleida, Granollers i Parets del Vallès. Forçaven les portes, tant la de l'edifici com la de l'immoble, amb el mètode conegut com la radiografia, utilitzant un plàstic. S'havien emportat diners en efectiu, joies i aparells d'electrònica. Els detinguts tenen entre 41 a 45 anys, i són veïns de l'Hospitalet i del Vendrell. Van quedar en llibertat amb càrrecs després de passar a disposició judicial. La investigació va començar a principis de maig, quan un agent de la Guàrdia Urbana de Barcelona fora de servei va detectar tres homes realitzant actes preparatoris per cometre un robatori amb força en un domicili d'Olesa de Montserrat.\nEls Mossos van aconseguir identificar-los i tots tres tenien antecedents policials del mateix tipus de delicte. Els investigadors han pogut acreditar la pertinença a grup organitzat i quatre robatoris a Reus, Lleida, Granollers i Parets del Vallès.


Accions promocionals per a prescriptors - Newsletter Costa Brava\nMés visites professionals de prescriptors i periodistes de viatges i turisme a la destinació.\nAl maig, el Patronat de Turisme va organitzar i coordinar dos press trips i dos blog trips, que van portar a la demarcació de Girona setze periodistes, prescriptors i creadors de continguts.\nCal remarcar el projecte amb la productora Pixion, centrat a divulgar l’oferta d’activitats de turisme actiu i familiars de la demarcació de Girona des del programa Adventure Atlas, emès a Espanya (Movistar Plus) i a Europa (Discovery Channel).\nTambé es va organitzar la visita de set membres de la comunitat de creadors de continguts Travel Concept Solution a la demarcació de Girona per tal de produir continguts audiovisuals sobre la destinació i els clubs i camps de golf de la zona adreçats als visitants de l’àrea metropolitana de Barcelona, perquè coneguin activitats complementàries en destinacions properes.\nFinalment, la periodista freelance especialitzada en gastronomia, Lourdes López (@louloulopezjournalist, amb 40.000 seguidors a Instagram), va dur a terme una escapada enogastronòmica a la Costa Brava.


Formació: IX Fòrum d'actualització en dret Local - Formació - eSam\nFormació: IX Fòrum d'actualització en dret Local\nEl Departament de Dret Públic i el Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona (CEDAT) de la Universitat Rovira i Virgili (URV) i la Diputació de Tarragona, mitjançant la Càtedra d'Estudis Jurídics Locals Màrius Viadel i Martín, la Fundació URV (FURV) i l'Ajuntament de La Pobla de Mafumet organitzen per al curs acadèmic 2017-2018 la IX edició del Fòrum d'Actualització en Dret Local del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre, que s'inicià el curs 2009-2010.\nEl Fòrum d'Actualització en Dret Local compta amb el suport de la Facultat de Ciències Jurídiques de la URV, de l'Associació Catalana de Municipis (ACM), la Federació de Municipis de Catalunya (FMC) i el Consell de Col·legis de Secretaris, Interventors i Tresorers d'Administració Local (CSITAL).\nEl programa del Fòrum d'Actualització en Dret Local incorpora la II edició de les Jornades de Medi Ambient i Ens Locals, organitzades pel CEDAT, amb el suport del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya.\nL'objectiu d'aquest programa formatiu és establir un àmbit permanent i continuat d'actualització, perfeccionament, reflexió i debat sobre qüestions d'interès en les diferents matèries que conformen el món de l'administració local destinat primordialment al seu personal; així com altres professionals que s'hi relacionen interessats en la matèria i estudiants de grau i postgrau de la URV i d'altres universitats.\nEs tractaran temes d'especial actualitat en el món del dret, la gestió i la hisenda locals, que seran impartits per docents universitaris, secretaris interventors i tresorers habilitats, tècnics d'administració local i altres professionals del món local amb reconegut prestigi.\nSecretaris, interventors i tresorers d'administració local.\nTècnics d'administració general i especial i altre personal al servei d'ajuntaments, consells comarcals, diputacions i d'altres ens locals i de llurs ens instrumentals públics i privats.\nProfessionals en exercici lliure o dependent, relacionats amb el món local.\nEstudiants de grau i postgrau de la URV, en general, de la Facultat de Ciències Jurídiques, en particular, i d'altres universitats.\nInformació i matrícula :\nFundació URV. Av. Onze de Setembre, 112. 43203 Reus\n977 779 950 / 977 779 964\nDurada : 35 hores\nLloc de celebració :\nAjuntament de la Pobla de Mafumet\nJacint Verdaguer, 6\nTels. 977840260 i 977840052\nPlaces : 80\nInscripció: 200 euros\nPeríode de preinscripció : Desembre de 2017\nData d´actualització: 04/12/17 Autor: Diputació de Tarragona » Servei d´Assistència Municipal SAM » Formació Tipus de contingut: Formació » Formació d´altres entitats Formació Àrea temàtica: Governació Medi ambient i salut Organització ens locals i altres administracions Població i territori Transparència


eng/esp/deu/fra/cat\t18/10/13 Barcelona es rendeix un any més al jazzEl Festival Internacional de Jazz de Barcelona arriba a la seva edició número 45 de la mà de Voll-Damm. Aquest any la programació del festival s’estendrà des del 19 d’octubre fins a l’1 de desembre, oferint com és habitual una programació que inclou tot tipus d’estils i propostes del món del jazz.\nLa tornada d’aquest gran festival, amb milers de seguidors, implica també el retorn a la ciutat comtal de Chucho Valdés i les seves Afro-Cuban Messengers, que estaran en el Palau de la Música el 30 d’octubre. Aquest concert serà un dels grans esdeveniments d’aquesta edició, amb gairebé totes les entrades a dia d’avui pràcticament esgotades.\nLa trajectòria del festival l’abala com un referent únic. És considerat a nivell mundial com un festival emblemàtic que gràcies al treball de la seva organització aconsegueix apropar als assistents, els pesos pesats del gènere i les propostes més joves i amb molt potencial. Els cartells de cada edició tracten de combinar a la perfecció artistes consagrats i propostes prometedores, oferint al seu públic un gran ventall d’artistes.\nA més dels concerts dels artistes convidats durant la celebració del festival, la programació ofereix moltes altres activitats relacionades amb el món del jazz. Això fa que tota la ciutat de Barcelona s’ompli d’opcions musicals, oferint als ciutadans i turistes unes setmanes de concerts gratuïts, classes magistrals a càrrec de grans figures del jazz, conferències sobre el món musical o trobades amb els artistes. Aquesta gran varietat d’opcions completen la gran programació del festival.\nEl Festival Internacional de Jazz de Barcelona és l’opció perfecta per poder gaudir de música de qualitat i de deixar-nos portar per la passió que desperta aquest gran estil musical. Des de l’Hotel Omm, hotel de cinc estrelles a Barcelona, us animem a submergir-vos en aquest festival tant si sou amants del festival com si no, segur que descobrireu grups molt interessants. A més les seves diferents localitzacions per als concerts són l’excusa perfecta per poder gaudir de diferents sales com són Luz de Gas, el Conservatori del Liceu o l’emblemàtic Palau de la Música.


IB3 | UEP! COM ANAM?: Ovelles a Cavalleria, cavalls a Son Macià\nOvelles a Cavalleria, cavalls a Son Macià\nAquesta setmana a “Uep! Com anam?” en Toni Ballador serà per Cavalleria, un lloc històric d’Es Mercadal, amb un amo i una madona joves que tenen cura a diari de vaques, cabres i ovelles. El nostre presentador i els pagesos del lloc munyiran les ovelles i formatjaran la llet que en treguin.\nL’amo jove de Can Uep!, en Jaume Coll, coneixerà un jove de Son Macià que fa uns anys va posar en marxa la seva pròpia eugassada de cavall de pura raça espanyola. El macianer ens mostrarà com treballa cada dia per aconseguir la genètica adequada amb el segell propi de la casa.\nUn mestre jubilat de Marratxí ens mostrarà la seva manera de fer un bon planter de tomatiguera.\nDues cuineres de primera ens elaboren uns fideus de muntanya en el cor de la Serra de Tramuntana, aferrades a Lluc.\nI, com cada dijous, el nostre mestre de mestres, en Felip Munar, ens farà un bon tumbet de cançons, tonades, gloses i dites del nostre cançoner popular.


Nom: CAPELLA DE SANT SEBASTIÀ DE CORÇÀ\nAdreça: c/ Sant Sebastià\nPetita capella d'una nau i capçalera semicircular, volta de llunetes i teulada de doble vessat. L'edifici té l'eix de S. A N., amb l'absis a l'extrem septentrional.\nAl frontis hi ha la porta, amb llinda monolítica, acompanyada de les característiques dues finestres, a banda i banda, enreixades, que servien per què els vianants poguessin veure l'altar qual la capella era tancada. Sobre la porta s'obre un òcul i la façana és coronada per una espadanya d'un sol arc.\nL'esglesiola, al vessant meridional de puig Rodó, es construí , com moltes dels nostres pobles dedicades a sant Sebastià-advocat contra la pesta i les contagis-, a la sortida i a poca distància, del nucli de població, vora el camí. En aquest cas, el camí és d'origen antiquíssim. Sembla que en aquest paratge hi havia una cruïlla de les vies d'època romana que travessaven els terres el baix Empordà, una de les quals , dita encara "el Camí d'Empúries" portava des d'aqueta antiga ciutat fins a enllaçar amb la via Augusta prop de Girona descriuen una àmplia corba per comunicar les hàbitats de la plana.\nA uns 400 ms. a N. de la capella hi ha la vila romana de Puig Rodó on recentment s'han efectuat algunes companyes d'excavació; a darreries del segle passat hi ha notícies de la troballa de mosaics policroms.\nL'esglesiola, al vessant meridional de puig Rodó, es construí , com moltes dels nostres pobles dedicades a sant Sebastià-advocat contra la pesta i les contagis-, a la sortida i a poca distància, del nucli de població, vora el camí. En aquest cas, el camí és d'origen antiquíssim. Sembla que en aquest paratge hi havia una cruïlla de les vies d'època romana que travessaven els terres el baix Empordà, una de les quals , dita encara "el Camí d'Empúries" portava des d'aqueta antiga ciutat fins a enllaçar amb la via Augusta prop de Girona descriuen una àmplia corba per comunicar les hàbitats de l...


castellroig - corpinnat brut rosat reserva millors escumosos de catalunya : castellroig reserva brut rosé 100% penedès\ncastellroig - corpinnat brut rosat reserva\nmillors escumosos de catalunya : castellroig reserva brut rosé 100% penedès\nCastellroig- Vins de Terrer\nObsessionats amb la naturalesa del terrer de cada parcel·la, Castellroig ens presenta aquest rosat brut de garnatxa i trepat emparat per la marca Corpinnat, que combina la seva amabilitat al tast amb la intensitat de les seves aromes. // aperitius i també gastronòmic.\nMarca de qualitat Europea Corpinnat\nEscumós 100% Penedès\nVarietats : Garnatxa i Trepat\nReserva: 18 mesos criança mínima\nVista: rosa salmó brillant. Bombolla fina i persistent. Nas: aromes de fruites vermelles, cítrics i flors seques.\nBoca: delicat i complex, equilibrat i amb un carbònic molt ben integrat. Destaquen les aromes de fruites vermelles i notes de criança. Final fresc, lleugerament salí.\nPer aperitius, arrossos i fideus. També acompanya perfectament algunes postres.\nAlcohol 12% vol.\nDegollat indicat a la contraetiqueta\nServiu entre 7-8ºC.\nPvp aprox. 11-13€ iva inc.\nDesprés de vinificar les varietats autòctones de Garnatxa i Trepat, aquest escumós s’elabora seguint el mètode tradicional.\nProducció limitada (aprox): 29.000 ampolles segons collita. Collita i data de degollat visibles a l’etiqueta.\nCastellroig - Finca Sabaté i Coca és fruit de la unió de la tradició familiar i dels coneixements tecnològics adquirits per la tercera i la quarta generació. El pare, Marcelino Sabaté i el fill Marcel Sabaté i Coca, aporten tot l’esforç, decicació i la passió amb l’objectiu d’extreure el millor de la terra.\nD’una banda Marcelino Sabaté és l’impulsor del celler a la finca de la família Sabaté i Coca i el creador del museu vitivinícola ubicat a l’antic celler de la masia amb data del segle XVIII. Un lloc excepcional on ens podem perdre, en el qual a través d’autèntiques relíquies agrícoles del passat es pot entendre molt millor el present i adaptar una filosofia de cultiu molt més respectuosa que permet gaudir de l’autenticitat de la terra. De l’altra, amb l’arribada d’en Marcel Sabaté, la quarta generació, s’implanten tots els coneixements que van adquirir els avantpassats de manera empírica.\nEls terrers, la verema diferencial que realitzaven, el respecte per la terra i la biodiversitat que s'aplicava de manera natural pels seus avis tenen ara una explicació que pren forma i força a l’hora de treballar la vinya. Tot un salt de qualitat que aconsegueix incrementar encara més la personalitat i el caràcter dels vins Castellroig.\nSabaté i Coca som una empresa familiar que elaborem vins i caves de qualitat des de principis del segle XX. Dues famílies ubicades a la Vall del Bitlles que amb el pas dels anys han sabut mantenir la seva passió i dedicació per la terra i el vi i que, a través de quatre generacions de la família, han aconseguit transmetre i aportar la personalitat pròpia d’uns vins únics nascuts, elaborats i criats en aquesta zona tan particular del Penedès.\nLa família Sabaté de Torrelavit i la família Coca de Sant Pere de Riudebitlles, que s’uneixen amb el casament de Montserrat Coca i Marcelino Sabaté. A partir d’aleshores, la família Sabaté i Coca inicia un projecte d’elaboració de vins i caves de qualitat que dóna pas al naixement de la marca Castellroig el 1985. Un nom que defineix la Finca Sabaté i Coca, una masia fortificada originària del s. XVIII on la terra és majoritàriament de color vermell.


En aquesta pestanya realitzarem totes les tasques relacionades amb l'enfocament .\nPodrem enfocar manualment donant als botons Focus endins i Focus enfora després de clicar cada vegada sobre el botó Captura.\nClicant sobre Captura es faran preses consecutives de forma automàtica.\nCCD i roda de filtres:\nSimplement triem la CCD que usarem per a enfocar\nIndiquem el tipus de binning 1x1 2x2 ....\nTriem la roda de filtres a usar\nTriem el filtre amb el qual volem enfocar\nPodem triar entre diversos efectes de visualització, contrast i o rotació del camp etc. (no sol ser necessari tocar res aqui)\nEnfocament automatic :\nClicant aquesta opció, el programa intentarà aconseguir un enfocament òptim després de la cerca del mínim valor HFR.\nClicant aquesta opció, el programa realitza una presa on se selecciona una estrella per a l'enfocament.\nrecomano tenir marcades les 4 opcions de Arranjament (Seleccio automàtica de estrella, requadre, fotograma fosc,i supen el guiatge). Amb això aconseguirem que se seleccioni automaticament una estrella. Activant requadre, s'usarà només una porció del xip amb el que el procés és alguna cosa mes ràpid. També pot ser útil activar supen el guiatge per a no tenir interferències amb el guiat .\nParticularment estic usant actualment un enfocador Robofocus que em mou tot el mirall primari. Els millors resultats els obtinc posant el valor 2 en frames perquè es promedíe el resultat cada dues imatges. També he incremetat el temps d'exposició fins 3 segons. Encara que cal provar amb cada equip, el valor de Step adequat sol ser aquell que aconsegueixi una lleugera però apreciable diferència d'enfocament amb cada clic en Foco endins o Enfoca . En el meu cas tinc una mida de pas de 50 però no és estrany amb altres enfocadors haver de posar valors de 100 o fins i tot 200.\nEn la nova versió de Kstars existeix una icona en forma d'embut que ens permet marcar cada filtre amb l'opció d'auto-enfoc, d'aquesta manera el programa inicia l'enfocament de forma automàtica quan detecta que s'a esta usant algun filtre en concret que tingui aquesta opció marcada.\nSi disposem d'un enfocador Seletek podrem instal·lar-ho de la següent manera


Demà divendres nova edició de la Cantada de Nadales a la Plaça de l’Ajuntament d’Igualada - La Veu de l'Anoia\nDemà divendres nova edició de la Cantada de Nadales a la Plaça de l’Ajuntament d’Igualada\nDemà divendres a les 20h i a la plaça de l’Ajuntament, tindrà lloc l’habitual Cantada de Nadales, amb la participació de la major part de corals igualadines: el Cor de Cambra de l’Escola i Conservatori Municipal de Música d’Igualada, la Capella de Música de la Tossa, el Cor de Noies Exaudio, la Coral Cors Units del Casal de la Gent Gran, la Coral Gatzara, l’Agrupació Coral La Llàntia, la Coral Merlet, la Coral Mig To, la Coral Mixta, la Coral del Centre Educatiu Montclar i Mestral, la Coral de Santa Maria, la Rondalla Novaunió, l’Schola Cantorum, la Coral Terra Nostra, la Coral els Verdums, la Coral Xalest i el Cor Gospel de Xauxa.\nLa direcció del concert anirà a càrrec de Josep Bernadí, de l’Agrupació Coral La Llàntia, amb motiu del 140è aniversari de l’entitat. Es comptarà també amb la participació de Mònica Carvajal al teclat. Les cançons que s’interpretaran seran Les dotze van tocant, Joia en el món, El noi de la mare, Fum, fum, fum, Santa nit i El Rabadà.\nAquesta activitat està organitzada pel departament de Promoció Cultural de l’Ajuntament d’Igualada. El Gremi de Flequers de l’Anoia col·labora en aquesta activitat proporcionant coca per als cantaires i públic assistent. Voluntaris del teixit associatiu de la ciutat participen en el muntatge de l’acte.\nArticle anteriorMotoserres solidàries per la Marató de TV3 a Castellolí\nPròxim articleLes caves Llopart aconsegueixen un premi per la millor Experiència Enoturística del 2017


Edgard & Cooper ha desenvolupat el primer pinso per a gossos usant un 100% de carn fresca i en algunes varietats 100% Ecològic (amb certificació Europea), creant un aliment extremadament nutritiu i fàcil de digerir.\nMai trobaràs carn oculta en el nostre menjar de gos!\nEn l’agricultura ecològica, els productors alimenten als seus animals amb pinsos orgànics nutritius i prenen mesures preventives per mantenir-los sans. Això vol dir res d’antibiòtics i medicaments, el que garanteix una carn lliure de substàncies nocives. Les verdures ecològiques provenen d’un sòl completament fèrtil. No s’utilitzen ni fertilitzants químics i ni pesticides. És per això que els productes orgànics són naturals i posseeixen un autèntic sabor..\nEls animals de granges ecològiques se’ls cuida amb cura i dedicació. Aquests consumeixen aliments nutritius i orgànics i se’ls proporciona el temps que necessiten, per créixer en un estable ampli i assolellat. També poden sortir a fora, de manera que els porcs poden retosar en el fang i els pollastres poden picar els cucs a l’herba.\nPer fer el nostre deliciós pinso, només fem servir carn que mai ha estat processada, assecada o congelada.\nAfegim saludables i nutritius ingredients com verdures, fruites i herbes, ¡mmm!\nPer preservar tot el bo d’aquests ingredients super saludables, fornagem el nostre pinso lentament, a temperatura baixa i en petites quantitats.\nPreferim professionals locals amb bon criteri. Professionals que coneixem molt bé i als que examinem regularment.\nNomés fem servir ingredients purs, directament de la natura i que encara pots reconèixer.\nUna recepta ben equilibrada? Totalment !!! i complint la normativa de la FEDIAF, la què? The European Pet Food indutry Federation.\nAquests són uns tios severs! El primer, parada al laboratori per comprovar que tot va correctament… i aquí estan els nostres amiguets per provar el pinso!\nTots els pinsos i menjar humit estan correctament formulats per experts nutricionistes.\nI ja el teniu a Tip i Tap per donar al teu amiguet.\nPer mantenir la nostra petjada ecològica i respectuosa amb el medi ambient, empaquetem el nostre menjar en bosses fetes 100% amb materials biodegradables com rebuig de blat de moro. Els bonics dibuixos estan impresos sobre el paquet amb tinta amb base d’aigua. Adéu als químics!\nEl nostre planeta està ple de plàstic, per això nosaltres fem servir materials que es poden reciclar, llaunes d’alumini i terrines.\nAh i… què seria d’aquests meravellosos i llargues passejades si no hagués arbres on fer pipí? 😉 Per aquesta raó només fem servir paper reciclat 100% per imprimir tots nostres suports de publicitat.\nTothom satisfet? Edgard, Cooper i els seus esclaus, perdó… els seus amos;) vam decidir destinar el 10% dels guanys a accions benèfiques per a protecció dels gossos..


L'illa dels llibres: EL JOC DE L'ÀNGEL DE CARLOS R.ZAFÓN, EL LLIBRE MÉS DEMANAT A LES BIBLIOTEQUES.\nPublicat per Jordi Milian a 11:24\ndoncs deu ser així, però jo no ho entenc :/\namb la quantitat d'altres llibres molt millors... (per mi, eh?)\nEl marketing i la promoció fa que molts lectors tinguin curiositat per aquest llibre.\n30/12/09 8:14 p. m.\ndoncs aquest llibre, sinceràment, és mediocre. me'l vaig llegir i només volia que s'acabara. horroròs.\n8/1/10 6:15 p. m.


Amnistia Internacional Catalunya - Drets Humans Agenda de Drets Humans per a la pròxima reunió entre el Marroc i Espanya\namnistia amni, 2 de març de 2007\nMadrid.- Els pròxims dies 5 i 6 de març els governs del Marroc i Espanya celebraran a Rabat la seva VIII Reunió d'Alt Nivell. Amnistia Internacional s'ha dirigit per carta al president del govern espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, per enviar-li diverses qüestions en matèria de drets humans que en opinió de l'organització haurien de ser abordades durant aquesta trobada.\nAquests assumptes són fonamentals per al ple exercici dels drets humans de la població marroquina. Es tracta de la persecució judicial al col?lectiu saharaui, les restriccions a la llibertat d'expressió i de reunió en el país i la falta d'avanços per posar fi a la impunitat de crims comesos en el passat. L'organització també destaca que les qüestions sobre immigració que s'abordin han de tenir en compte les obligacions internacionals en matèria de drets humans contretes per ambdós Estats.\n1. Immigració i refugi\nAmnistia Internacional recorda a Espanya que qualsevol col?laboració per al control de la immigració que s'acordi ha de respectar les obligacions en matèria de drets humans i refugiats contretes internacionalment, i no ha d'impedir que les persones que fugen de persecució sol?licitin asil i obtinguin protecció. Igualment, l'organització insta al govern espanyol que totes les polítiques que es desenvolupin en la denominada ?dimensió externa? de la Política d'Asil siguin conforme als estàndards internacionals de drets humans i del dret dels refugiats.\nL'organització mostra igualment la seva preocupació per les repatriacions des d'Espanya de menors no acompanyats d'origen marroquí que es porten a terme com a ?reagrupacions familiars? i que es realitzen sense el degut procés legal, sense tenir en compte la situació familiar del menor i sense una adequada assistència lletrada.\nD'altra banda, Amnistia Internacional ha expressat reiteradament la seva preocupació pel fet que continuen sense fer-se públics els resultats de les investigacions iniciades per les autoritats espanyoles i marroquines arran de les morts ocorregudes entre el Marroc i les ciutats de Ceuta i Melilla, entre l?agost i l?octubre de 2005.\nNo semblen haver-se adoptat mesures preventives i hi ha una falta de garanties en ambdós Estats per assegurar que les investigacions dels fets siguin minucioses, imparcials i efectives. Les morts ocorregudes el juliol de 2006 fan témer que se segueixin cometent abusos a la regió sense que les víctimes o els seus familiars puguin recórrer a la justícia o accedir a una indemnització.\n2. Arrestos i persecució judicial al Sàhara Occidental\nLa situació dels drets humans al Sàhara Occidental segueix sent motiu de gran preocupació per a Amnistia Internacional. La delegació de l'ONU que va visitar la zona el maig de 2006 va subratllar que el poble saharaui veia molt coartat l'exercici del seu dret a expressar opinions, a crear associacions i a celebrar reunions i que a més estava sent privat del seu dret a la lliure determinació.\nAl llarg de l'últim any i mig, la comunitat saharaui dedicada a la defensa dels drets humans ha estat objecte d'una campanya coordinada de repressió a mans de les autoritats marroquines. El cas més recent afecta a Brahim Sabbar, secretari general de l'Associació Saharaui de víctimes de violacions greus de drets humans comeses per l'estat marroquí, i el seu company Ahmed Sbai, que s'enfronten als càrrecs de pertinença a una associació no autoritzada i incitació a activitats violentes de protesta contra l'administració marroquina del Sàhara Occidental. Amnistia Internacional ha expressat el seu temor que ambdós estiguin sofrint assetjament judicial per la seva labor de defensa dels drets humans i del dret a la lliure determinació de la població del Sàhara Occidental.\nEl 2006 van prosseguir les manifestacions per part de la població saharaui. Es va informar de la detenció de centenars de persones, la majoria de les quals van quedar en llibertat després de ser interrogades per la policia. Unes 20 van ser condemnades posteriorment a penes de fins a sis anys de presó per haver incitat o participat en accions violentes. Almenys 10 manifestants van denunciar haver sofert tortura o maltractaments sota custòdia.\nAmnistia Internacional sol?licita al govern espanyol que insti les autoritats marroquines a deixar de criminalitzar l'activitat pacífica del col?lectiu saharaui dedicat a la defensa dels drets humans i que protegeixi el dret de tota la població saharaui a expressar pacíficament les seves opinions sense por a sofrir represàlies, incloses les relacionades amb l'assumpte del Sàhara Occidental.\n3. Llibertat d'expressió i de reunió\nAmnistia Internacional sol?licita al govern espanyol que transmeti a les autoritats marroquines la seva preocupació per les restriccions a la llibertat d'expressió al Marroc, especialment per a assumptes relatius a la monarquia i a la disputa sobre el Sàhara Occidental.\nEl gener de 2007, un tribunal marroquí va ordenar la clausura durant dos mesos de la revista Nichane, que havia publicat un article on es feien bromes sobre qüestions considerades tabú i va condemnar a tres anys de llibertat condicional i a una multa de 80.000 dirhams (aproximadament 7.200 euros) el director de la publicació i l'autor de l'article. Driss Ksikes i Sanaa Al Aji van ser acusats de difamar l'Islam i la monarquia i d'atemptar contra la moral pública. Altres publicacions independents han estat condemnades per difamació, veient-se aparentment perseguides per haver tractat qüestions sensibles, i han rebut multes que poden provocar la fallida.\nD?altra banda, el 2006 la policia va intensificar la seva persecució del grup islamista no autoritzat Al-Adl wal-Ihsan (Justícia i Caritat), després que aquest iniciés una campanya de captació de nous membres. Més de 3000 membres van ser interrogats, quedant la majoria en llibertat sense càrrecs. Almenys 300 van ser acusats, entre altres delictes, de participació en reunions o assemblees no autoritzades i pertinença a una associació no autoritzada. A més, prossegueix el judici de la portaveu del grup, Nadia Yassine, que el 2005 va declarar en una entrevista que considerava que la monarquia no era adequada per al Marroc. Ella i dos periodistes del diari Al Ousbouiya Al Jadida van ser acusats de difamar la monarquia.\n4. Comissió d'Equitat i Reconciliació\nEl gener de 2006 es va presentar l'informe final de la Instància d'Equitat i Reconciliació (IER), encarregada d'investigar les greus violacions dels drets humans comeses entre 1956 i 1999, especialment els casos de desaparició forçada i detenció arbitrària. En el seu moment, Amnistia Internacional va demanar que s'investiguessin sense discriminació tots els casos individuals de ?desaparició? i detenció arbitrària, així com els d'altres violacions greus, i es publiquessin els resultats. La IER va examinar tots els casos que li van ser sotmesos, però no va poder resoldre'ls tots. El seu informe final revela problemes greus quant a la cooperació amb les autoritats (cooperació limitada, rebuig de moltes persones a atestar, pèssim estat dels arxius als quals es va poder accedir, i documents no proporcionats o proporcionats massa tard). A més, continua sense publicar-se una llista dels casos de desaparició forçada examinats.\nA més, l'informe final de la IER no inclou recomanacions ni conclusions en relació amb la responsabilitat individual per violacions del passat, ni esmenta registres dels noms de les persones afectades. Tampoc es refereix a la possibilitat de prendre mesures administratives contra els càrrecs de l'administració que poguessin ser objecte de denúncies per violacions greus en el passat.\nDes de la publicació de l'informe, no s'ha proporcionat a les víctimes un accés efectiu a la justícia ni progressos per identificar responsables individuals de les violacions comeses, aspectes que no van ser abordats per la IER ni ho han estat pel comitè Consultiu de Drets Humans (CCDH) i els grups de treball governamentals, encarregats d'engegar les seves recomanacions. Tampoc hi ha hagut una disculpa oficial del primer ministre pels crims comesos en el passat. El rei, per la seva banda, només va expressar el seu condol a les víctimes.


Una demanda dels veïns de Barcelona posa en risc l’Espai Barça\nLa Cadena SER ha revelat que la justícia ha admès a tràmit el contenciós-administratiu que l’Associació de Veïns de Barcelona (FAVB) va presentar contra l’Espai Barça. Segons ha explicat La Graderia, ha estat la pròpia presidenta de la FAVB, Anna Meléndez, qui ha anunciat que la denuncia tira endavant.\nSegons l’associació, la creació de l’Espai Barça incompleix l’article 98.1 de la llei d’urbanisme, on s’especifica que si es transforma el sòl qualificat d’equipaments esportius, aquest haurà de ser compensat amb espais verds, mesura que ni el Barça ni l’Ajuntament de Barcelona haurien contemplat.\nRoda de premsa amb entitats veïnals de Les Corts per denunciar que el projecte de l’Espai Barça és un nou cas d’urbanisme tòxic. pic.twitter.com/RJRqTz8Lxn\n— FAVB (@FAVBcn) 25 d’abril de 2018\nCal recordar que el passat més d’octubre el grup municipal de la CUP va presentar un contenciós per exigir que s’aturés l’Espai Barça, aprovat prèviament el mes d’abril pel plenari de l’Ajuntament de la ciutat.


Musiquem Lleida! | Lleida.com\nInici Espectacles, fires i festes Música Musiquem Lleida!\nlogos patrocinadors Musiquem Lleida\nMitjana: 4.5 - Total: 4 vots\n"Musiquem Lleida! és un festival internacional de música que se celebra als carrers i places de la ciutat de Lleida organitzat per la Coral Shalom des de l’any 2006. La coral Shalom, com a entitat cultural, té com a principals objectius sensibilitzar i enriquir musicalment la societat, organitzant concerts i actes culturals oberts a tothom. Lleida i les seves comarques han estat bressol de músics de renom internacional, com ara Ricard Vinyes, Enric Granados, Emili Pujol... També compta amb una gran tradició coral i instrumental, que actualment està en plena expansió gràcies a la formació de bons professionals.\nEls gèneres musicals del festival abasteixen des del renaixement, barroc, classicisme, música romàntica, contemporània, tradicional, jazz, gospel, experimental i espectacles musicals adreçats als infants. Els intèrprets poden ser solistes, grups instrumentals i corals. Amb aquest festival pretenem apropar la música al carrer i obrir les portes a tothom que en vulgui fruir; com també donar l’oportunitat a diferents intèrprets nacionals i internacionals de tenir un escenari per difondre la seva música."\nGRUPS SELECCIONATS 2019\nACTIVITATS MÉS MUSIQUEM LLEIDA!\nCaravaggio Piano Quartet: Piano, 2 violins i violoncel\nConjunt Atria: Clavicèmbal, 2 violins violoncel i flauta\nCanary Guitar Quartet: 4 guitarres\nDuo Montserrat Seró i Carles Herraiz (Aforament limitat, cal fer reserva prèvia)\nBCN Sax Quartet: 4 saxos\nQuintet Quatre + 1: Flauta, oboè, clarinet, trompa i fagot\nPax Cor de Cambra: Cor (20)\nLilàh: Veus (5)\nAura Llatina: Veu i guitarra\nO val das Mouras: Guitarra, veu flauta violoncel i percussió\nNa Nara: 4 musics i ballarí\n18:00h - Plaça Paeria\n18:00h - Institut d'Estudis Ilerdencs\n19:00h - Institut d’Estudis Ilerdencs\n19:30 h - Plaça Paeria\n11:30h - Plaça Paeria\nBCN Sax Quartet\n11:30h - Museu de Lleida\nPAX, Cor de Cambra\n12:00h - Biblioteca Pública\nQuintet Quatre +1\n12:00h - Institut d’Estudis Ilerdencs\n18:00h - Institut d’Estudis Ilerdencs\n18:30h - Plaça Ricard Viñes\n19:00h - Plaça Paeria\n19:30h - Institut d’Estudis Ilerdencs\n19:00h - Camarasa\n19:00h - Els Omellons\nDuo Montserrat Seró i Carles Herraiz\n21:30h - Plaça Ricard Viñes\n11:00h - Plaça Paeria\n11:00h - Museu de Lleida\n11:00h - Fundació SORIGUE\n11:30h - Institut d’Estudis Ilerdencs\n12:00h - CaixaForum\n12:30h - Plaça Paeria\n19:00h - Auditori Enric Granados\nSamuel Barber: Adagio per a cordes\nRobert Faltus: Papallona\nStephen Anderson: Isaïes, oratori (estrena europea)\n*Les entrades per al Concert de Cloenda es poden adquirir al web de La Temporada i a la de l’Auditori Enric Granados.\nSi prefereixes estalviar-te l'entrada i gaudir-ne totalment de franc, et recordem que SORTEGEM 5 ENTRADES DOBLES! Descobreix com aconseguir-les!\nAltres representacions del Concert de Cloenda:\n12 d'octubre - 20h - Solsona\n13 d'octubre - 19h - Agramunt\nSortegem 5 Entrades Dobles per al Concert de Cloenda del Musiquem Lleida 2019! Descobreix com aconseguir-ne una!\n19:00h Presentació documental musical ‘Dantza’, que mitjançant danses basques i tota la simbologia que recull, compon una història sobre el cicle de la vida i l’evolució de l’home | Screenbox Funatic\nDesprés de la projecció, col·loqui a càrrec de Mireia Guivernau | Esbart Dansaire Sícoris\n19:00h Presentació llibre ‘El pianista cec’, escrit per David Puertas. La presentació la farà el musicoterapeuta Josep Maria Porté | Institut d’Estudis Ilerdencs\nProjecció documental ‘El amor y la muerte. Historia de Enrique Granados’, que recrea la història apassionant i tempestuosa del compositor Enric Granados. Ens traslladarà a la Barcelona de finals del segle XIX i principis del XX, compartirem els seus viatges a Madrid, París i Nova York, la lluita per la vida i els primers triomfs | Screenbox Funatic\nPosteriorment, col·loqui a càrrec de Lluís Herrera\n13h Concert tradicional de la Coral Infantil Shalom | Vestíbul del supermercat Sunka (Plusfresc)\n11 hores Visita a la Fundació Sorigué que finalitzarà amb el concert del Duo Montserrat Seró i Carles Herraiz | Fundació Sorigué\nProjecció documental ‘Yuli’, que explica la vida del ballarí cubà Carlos Acosta, el primer ballarí negre que ha interpretat alguns dels papers més famosos del ballet, en companyies com el Houston Ballet o el Royal Ballet de Londres | Screenbox Funatic\nPosteriorment, col·loqui dirigit per Carme Valls, directora de la Coral Shalom, i Rosa Maria Sánchez, de l’Espai Dansa | Screenbox Funatic\nPresentació llibre ‘Inventari. La música folk als Països Catalans entre el franquisme i el Tradicionàrius’ de Ferran Riera, a càrrec dede David Esterri (‘Lo Pardal Roquer’) | Llibreria Caselles\n18:30h Taller de cuina presentat pel restaurant L’Alzumar | Supermercat Sunka\n20:00h Projecció documental ‘Amazing Grace’, una peça recuperada i amagada durant molts anys que recull l’actuació d’Aretha Franklin en una església de Los Angeles | Screenbox Funatic\nCol·loqui posterior a càrrec de la directora de la Coral Shalom, Carme Valls i del músic David Esterri | Screenbox Funatic\n18:00h Cloenda dels actes amb ‘Música dins dels llibres’ | La Sabateria\n17:30h Solsona - Catedral\n19:00h Concert de cloenda a Agramunt\nConcert de Nadal Carmen – Adaptació de l’òpera\nFestival de Valsos i Danses - Orquestra Simfònica del Vallès


42° 10′ 31″ N, 2° 29′ 04″ E / 42.175187°N,2.484382°E / 42.175187; 2.484382Coord.: 42° 10′ 31″ N, 2° 29′ 04″ E / 42.175187°N,2.484382°E / 42.175187; 2.484382\nEl 1916, Manuel Malagrida i Fontanet, un indià enriquit amb el comerç del tabac, encetà la renovació urbanística d'Olot amb la construcció d'una ciutat jardí amb grans torres i edificis envoltats de jardins. La zona escollida foren uns aiguamolls, "El Pla dels Llacs", que s'estenien al sud-oest del nucli antic de la ciutat. El disseny el feren en Malagrida i, en la part tècnica, l'arquitecte municipal Joan Roca i Pinet. El promotor volgué mostrar l'agermanament Espanya-Amèrica batejant amb el nom de "pont de Colom" el pas que salva el Fluvià i posant noms de regions espanyoles i de països americans a les vies que encreuaven el barri. La segona fase del projecte, que havia de dur a terme l'arquitecte Josep Esteve, només es plasmà amb el pont esmentat, del 1926, que l'havia d'unir-ne les dues parts.\nEl barri de l'Eixample Malagrida es va començar a urbanitzar el 1916 seguint l'estil de les ciutats-jardí noucentistes angleses, caracteritzades per abundants zones verdes entre les quals es construïen cases. Estructuralment consisteix en carrers radials que pateixen de les places d'Amèrica i d'Espanya, i enllaçats pel pont Colom al pas del riu Fluvià. Els terrenys pertanyien a Manuel Malagrida, qui els va cedir a l'ajuntament, amb la condició que cap carrer o plaça portés el seu nom, i que les dues avingudes principals dugessin els noms d'Espanya i de la República Argentina. El projecte contemplava la construcció de les infraestructures pròpies d'un barri: una escola, un museu, una biblioteca, uns jardins públics en el Prat de les Mores, i inclús el Círculo Olotense. A més a més es van cedir els xamfrans de la plaça central per aixecar-hi la casa de la vila. En definitiva una ciutat jardí amb grans torres i edificis envoltats de jardins.\nSón remarcables la casa Masramon, de 1913-1914 i obra de Rafael Masó, la casa Pons i Tusquets (1916, arquitecte Albert Blasco) i la "Torre Malagrida" que el promotor s'hi féu construir el 1920 en estil noucentista (arquitecte Bonaventura Bassegoda). En l'actualitat aquesta és de propietat municipal i estatja un alberg juvenil. Altres edificis per a esmentar són la Torre de la Riba, les cases Vayreda i Juncosa i el "Grup Escolar Malagrida" (1926, Josep Goday). En la ciutat jardí també s'hi bastí la Biblioteca Popular (1918), en l'estil noucentista que la Mancomunitat emprà en aquests edificis. No es conserva en l'actualitat.\n↑ «Casa Masramon». Arxivat de l'original el 20 de novembre de 2008.\n↑ «Casa Pons i Tusquets». Arxivat de l'original el 20 de novembre de 2008.\n↑ Xanascat. «Albergs de la Xanascat».\nMapa de la primera fase\nMapa de la segona fase, no realitzada\nLa Cité-jardin d'Olot en Catalogne: un projet inachevé per Susanna Moya i Antoni Vilanova (francès)\n"Olot 17000, els nous olotins"\nIndicacions arquitectòniques sobre l'edifici semicircular de la plaça Malagrida (francès)\nFotografia del Ministeri d'educació\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eixample_Malagrida&oldid=21846363»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 ago 2019 a les 15:11.


LA REVOLUCIÓ VA DE GIRA\nLA REVOLUCIÓ I EL BAIX CONSUM\n3r d'ESO: JORNADA DE CONVIVÈNCIA\nL'ESPIGA A St. RAMON\nROBOTS A INFANTIL\nMISSIÓ 13:Apagar els llums quan no calen i renovar les bombetes\nSt. JORDI 2016 - EL VÍDEO\nMISSIÓ 12: Reaprofitar l’aigua de la pluja per rentar el cotxe o regar les plantes\nANIMACIÓ A INFANTIL\n1r d'ESO a COSMOCAIXA\nLA PLAYLIST DEL CEL DE 3r d'ESO\n1r TREBALLA L'AIGUA I L'ENERGIA A LA LLAR\nL'ESCOLA ES PREPARA PER St. JORDI\nFRANCÈS A L'ESCOLA\nAPRENENTATGE-SERVEI A 4t D'ESO\np3 S'HO PASSA BOMBA!\n2n d'ESO I EL TIBERI MEDITERRANI\nLA REVOLUCIÓ ENTRA AL LAVABO\nMISSIÓ 11: Reduir el consum d’aigua: un terç del consum se’n va pel vàter\nSANT RAMON AL DEBAT SOBRE EL PAM\nREPTE 10 EN MARXA\nMISSIÓ 10: Posar a bullir l’aigua justa i utilitzar tapadores per escalfar-la abans\nDESENDOLLEU DEL TOT!\nL'APILO XII COMENÇA A CARREGAR-SE DE PILES\n3r d'ESO al COSMOCAIXA


Alfés inaugura el cicle de teatre amateur "Vesprades teatrals" | Lleida.com\nEl circuit de teatre amateur del Segrià, "Vesprades Teatrals" inicia la seva programació a partir del proper divendres 18 d'octubre. La primera representació tindrà lloc a Alfés a les 20 h a la Sala 1 d'octubre i anirà a càrrec del grup de teatre BaoBap. La companyia d'Alcarràs representarà l'obra "Veïnes", una comedia quotidiana ambientada en un poble on passen tot tipus d'embolics. Una obra farcida de rumors, suposicions i fake news que les veïnes escampen i engreixen a cada minut. La representació és gratuïta apta per a tots els públics.\nAlfés, 19 d’octubre a les 20h a la Sala 1 d’Octubre - Bao-Bap Teatre, d’Alcarràs, amb l’obra 'Veïnes', de Carles Gòdia\nBenavent de Segrià, 26 d’octubre a les 20h a la sala de l’ajuntament - Lo tReato, grup de teatre Bell-Camp, d’Alguaire, amb l’obra 'L’elixir de joventut del convent d’Alguaire', adaptació de Víctor Saló\nAlmenar, 26 d’octubre a les 20h al local social - Bao-Bap Teatre, d’Alcarràs, amb l’obra 'Veïnes', de Carles Gòdia\nTorre-serona, 9 de novembre a les 20.30h a la sala polivalent de l’ajuntament - Lo tReato, grup de teatre Bell-Camp, d’Alguaire, amb l’obra 'L’elixir de joventut del convent d’Alguaire', adaptació de Víctor Saló\nAlguaire, 16 de novembre a les 21.30h a l'Esbart Alguairenc Bell-Camp - Grup de Teatre l’Acudit, d’Alfarràs, amb l’obra 'Contes d’Alcova i mercat', d’Òscar Campo\nMaials, 16 de novembre a les 22h a la sala Unió Recreativa Maialenca “La Societat” - Bao-Bap Teatre, d’Alcarràs, amb l’obra 'Criatures', de la Cia T de Teatre\nArtesa de Lleida, 23 de novembre a les 20h al teatre municipal - Lo tReato, grup de teatre Bell-Camp, d’Alguaire, amb l’obra 'L’elixir de joventut del convent d’Alguaire', adaptació de Víctor Saló\nSunyer, 14 de desembre a les 20h a la sala d’actes de l’ajuntament - Grup de Teatre l’Acudit, d’Alfarràs, amb 'Contes d’alcova i mercat', d’Òscar Campo\nZum Zum Teatre estrenarà el seu ‘Polzet’ al Grec de Barcelona


Ahir és un espectacle interdisciplinari de circ que uneix cos, llum i so, que parla de la relació del passat amb el present. Utilitzant dades objectives preses el dia anterior a l'actuació es crea un pont que connecta l'ahir amb l'avui. En aquesta unió és on es desenvolupa l'espectacle.\nLes direccions del vent d'ahir escrivint la coreografia de l'artista de circ, la temperatura de l’aire d'ahir graduant la intensitat de llum d'una escena o el moviment dels ocells creuant el cel d'ahir escrivint melodies musicals són tres dels exemples que es poden veure representats en l'espectacle.\nEl viatge proposat pels artistes s'altera segons les dades del dia anterior, condicionant l'espectacle cada vegada que es representa i aconseguint una peça propera al site-specific plena de detalls, poètica, risc, frescor i imatges sorprenents.\nAnimal Religion treballa per innovar el circ i buscant-hi mitjans d’expressió nous. Des del principi de les seves creacions comparteix un espai on la llum, el cos i el so o la música emergeixen simultàniament, creant una identitat pròpia. Aquest és el seu novè espectacle des de l'inici de la companyia l'any 2012.\nQuim Girón: artista de circ\nJoana Serra: artista lumínica\nJoan Cot Ros: música i so\nMercè Lucchetti: espai escènic\nJordi Fondevila: direcció


Enviar aquesta notícia per e-mail Imprimir aquesta notícia ciutat 09. 06. 2021 Compartir a Twitter Compartir a Facebook\nL'entitat ABD constata un augment de les persones vulnerables\nL'associació ha atès més 125.000 persones durant el 2020, unes 780 de l'Hospitalet\nABD fa balanç d'un any marcat per la pandèmia on han hagut d'adaptar les seves prestacions a l'emergència social. L'entitat ha impulsat la campanya de donacions #Joetveig per donar suport econòmic a les famílies que no tenen cobertes les necessitats bàsiques com el menjar o el lloguer.\nAugmenten les famílies vulnerables, aquelles que no tenen garantides necessitats bàsiques com el menjar o el lloguer. Així ho constata l’Associació Benestar i Desenvolupament (ABD), una entitat que no s’ha aturat amb la pandèmia. De fet, durant el 2020 ha atès un 7% més de ciutadans que l’any anterior, el que suposa més de 125.000 persones a tot l’estat i unes 780 a l’Hospitalet. "La desigualtat ha augmentat encara més durant el darrer any i suposa un verdader estat d'alarma que no se'ns ha d'oblidar", ha asseverat Mònica Plana, directora del departament tècnic l'ABD.\nCom a nota positiva, l’entitat celebra que ha aconseguit que diverses persones trobin feina a l'àmbit de les cures i als serveis de neteja durant el confinament a través de Comunitat Activa, el seu servei d’inserció laboral a la ciutat. L'objectiu principal és la inserció laboral d'aturats de llarga durada i en situació de vulnerabilitat perquè "no depenguin de ningú", segons Plana. L'associació ha proporcionat programes d'orientació i formació a 1.125 persones durant el darrer any.\nEntre les noves iniciatives d'ABD es troben un centre de primera acollida per a persones sense llar amb addicions; equips especialitzats en Covid-19 als serveis d'atenció a domicili i a les ersidències; quatre pisos per a famíles monomarentals i la campanya de donacions #Joetveig, per a donar suport econòmic a les famílies que no tenen cobertes les necessitats bàssiques. Qui vulgui ajudar pot fer la seva donació a través del web yositeveo.org.\nDes d'ABD han manifestat la seva preocupació per la nova tarifa de la llum que s'ha iniciat l'1 de juny i que pot encarir la factura a famílies que es poden permetre més despeses. Ofereixen assessorament sobre quines estratègies poden seguir per baixar l'import de la factura de la llum o ser més eficients energèticament al seu punt d'atenció al públic de Comunitat Activa. Un dels consells és contractar la tarifa PVPC (o Preu Voluntari per al Petit Consumidor).


C’s recupera el ‘Ja sabem que passa a Catalunya’ d'Arrimadas, ara al Congrés\nC’s recupera el ‘ja sabem què passa a Catalunya’ d’Arrimadas, ara al Congrés\n“Ja sabem què passa a Catalunya”. Amb aquesta frase, la líder de Ciutadans a Catalunya i cap de l’oposició al Parlament, Inés Arrimadas, assegurava a l’octubre passat que es veia obligada a dur escorta policial per un suposat clima de violència contínua a Catalunya. Malgrat que l’endemà mateix Arrimadas va admetre que duia escorta en funció del seu càrrec i va intentar justificar les seves opinions en diversos mitjans, la sensació que ser de Ciutadans i viure a Catalunya era una combinació perillosa va quedar fixada de tal manera que encara avui, set mesos després, la idea ha estat recuperada al Congrés dels Diputats.\nHa estat la diputada de Ciudadanos per Castelló Maria Sandra Julià Julià qui ha recuperat la idea tot assegurant que de manera contínua “companys nostres pateixen agressions i amenaces de mort, especialment a Catalunya”. Durant el debat d’una proposició no de llei de rebuig i condemna a tot tipus d’actes violents Julià ha assegurat, adreçant-se directament al diputat d’ERC Gabriel Rufián, que l’havia precedit al torn de paraula, que n’hi ha “que se’n riuen” de situacions com la que afecta “la nostra portaveu al Parlament de Catalunya, Inés Arrimadas” -eludint que es tracta de la cap de l’oposició-, que segons la diputada, “té l'obligació de portar escorta”, per afegir que “els atacs a seus i companys són atacs a la llibertat i a la democràcia”.\nAl·ludit directament, Rufián ha utilitzat un cop més Twitter per donar a conèixer la seva opinió. En aquest cas, però, no ha fet ús de la seva habitual mordacitat i s’ha limitat a apuntar que “acusar l’independentisme de ser violent” i per això assegurar que “Arrimadas porta escorta” és una “acusació gravíssima i impune”.\nPARTITS Arrimadas: "Porto escorta perquè ja sabem què passa a Catalunya" El Nacional\nPartits Arrimadas admet que porta escorta per decisió de la Conselleria d’Interior El Nacional\nSaben perfectament que és mentida. Però també saben perfectament que el que vol sentir i creure un gruix d'escanyols considerable és això.\nEl PP está obsesionat amb el legalisme. A la mínima et planta una querella o una denúncia; a la mínima. C's, alumne avantatjat, li passa si fa no fa el mateix. De debò creieu que si tot això que explica fos cert, en aquesta magnitud exagerada, no hi hauria una llista de denúncies, a la policia i als jutjats, més llarga que la Via Catalana? M'agradaria tenir una estadística de les seus atacades de tots els partits.\nUI! la barbimades porta escorta? com a minim deu ser el Kent, no?\nEl morro se vende barato, verdad. Espero que la escolta que le acompaña, se la pague de su bolsillo, porque como se la pague otro habrá que investigar el porque. De todas formas y para adelantar espero que el resto de partidos políticos y sus señorías aclaren este tema de la Arrimades a ver de que va, que con tal de que se hable de ella es capaz de todo, menos de lo que es importante.


per què heu d'utilitzar preservatius, encara que sigueu control hormonal - Cites\nPer què hauríeu d'utilitzar preservatius, fins i tot si teniu un control de natalitat hormonal\nPer Caroline Colvin 1 de febrer de 2019\nSi teniu una vagina i esteu fent relacions sexuals amb algú que us pot quedar embarassada, probablement heu pesat avantatges i contres de tots els diferents mètodes anticonceptius. Però encara us podeu preguntar: necessiteu preservatius si sou control de la natalitat hormonal? Tenint en compte que, segons Planned Parenthood, els preservatius són efectius del 85 per cent per prevenir l’embaràs, no haurien de ser el vostre únic recurs. Si utilitzeu una forma addicional de control de la natalitat, us pot proporcionar una tranquil·litat addicional: la píndola és eficaç del 99 per cent per prevenir l'embaràs si es pren perfectament (o el 91% o menys si es pren amb un horari menys que perfecte); un DIU és eficaç del 99 per cent, i un anell vaginal és efectiu el 91 per cent.\nEl risc de les ITS també ha de tenir en compte. Tot i que parlar de la ITS amb la vostra parella pot sentir-se incòmode, sobretot si tot just comences a connectar-te amb ells, és un aspecte crític. La conversa no ha de tractar només el passat sexual de la teva parella, sinó també el seu present sexual. El doctor Adeeti Gupta, ginecòleg i fundador de Walk In GYN Care, diu: 'Encara podeu obtenir ETS, encara que estigueu en control hormonal.' Aquí és on entren els preservatius.\nEls preservatius són un complement fonamental del vostre arsenal anticonceptiu perquè doblen el treball. La doctora Laura Alsina-Sanchez, OB-GYN de Partners in Health Women, recomana “l’ús constant de preservatius i un control hormonal fiable de la convivència” junts. 'Els condons s'han d'utilitzar per prevenir les ITS, ja que el control de la natalitat hormonal no protegeix contra les ITS', va subratllar Alsina-Sanchez a Elite Daily.\nSherry A. Ross, experta en salut de la dona, i autora de Etologia: la guia definitiva de la salut íntima de les dones. Període., es fa ressò d’això. 'Els preservatius són la millor manera d'ajudar a prevenir infeccions de transmissió sexual, embaràs i infeccions per VIH', diu Ross. Ross insta l’ús del preservatiu per a sexe vaginal, anal i oral, sense excepcions. 'I si no hi ha una presa dental a distància, agafar un embolcall de plàstic o un preservatiu tallat farà el truc'.\nRoss també apunta al virus del papil·loma humà (VPH), càncer de coll uterí relacionat amb el VPH i al virus de l’herpes simplex (HSV) com a dolències - que es contracten normalment mitjançant contacte sexual, pell a pell - que els preservatius poden reduir el risc de contraure’s. “La majoria de les persones no saben que porten VPH o saben que tenen un brot precoç de HSV als seus genitals. L’ús d’un preservatiu i la pràctica religiosa de sexe segur ajudarà a evitar que s’exposi a aquests virus contagiosos ”, demana Ross.\nEls preservatius sempre s’han d’utilitzar per a la penetració, fins i tot quan no impliqui un penis. 'Les joguines sexuals de vegades es poden associar amb una infecció vaginal anomenada BV, vaginosi bacteriana', explica Gupta. 'Així que, fins i tot si netegeu les joguines adequadament, encara us recomanem que utilitzeu preservatius per mantenir les coses segures, sobretot si compartiu joguines sexuals'.\nRoss està d’acord, sobretot quan tu i la teva parella comparteixen joguines. 'Si aneu anormalment vaginalment, feu servir una joguina o no: assegureu-vos d'utilitzar preservatius. Les bacteries de l’anus no s’han de transferir mai a la vagina, ja que això augmenta el risc d’infecció. ” Ross afegeix que es pot trobar clamídia i VPH en joguines sexuals, de manera que una altra vegada la neteja no perjudicaria.\ntruca al teu home pare\nSi tu o la teva parella sexualment actives amb diverses persones, és hora de proveir-se de preservatius, fins i tot si estàs prenent un control hormonal de la natalitat. Seràs més feliç, més sa i més segur!


Juan Ferrer: "La Mostra ha de ser participativa i de la ciutat"\nFotograma de 'O barco' que es projectarà a la Secció Oficial de la Mostra\nLa Mostra de Cinema Llatinoamericà de Lleida arriba enguany a la seva 25a edició\nJuan Ferrer és director de La Mostra de Cinema Llatinoamericà de Lleida des dels seus inicis ara fa 25 anys. Aprofitant que està d’aniversari, el certamen amplia la seva programació oferint 81 produccions de 21 països que es podran veure a diferents escenaris de la ciutat entre el 6 i el 13 de juny. Amb noves seccions com ‘Terror Llatí’ i ‘Segons Oportunitat’, maratons de curtmetratges o matinals infantils, la Mostra és ja una cita consolidada en el calendari cultural i cinematogràfic de Lleida que no perd de vista la implicació de la ciutat que l’acull.\n- Com ha evolucionat la mostra en aquests 25 anys, tenint en compte que vostè ha viscut totes les etapes?\nVam començar fa 25 anys d’una manera molt senzilla, amb dotze pel·lícules i dos convidats, amb molta il·lusió per començar un projecte cultural a Lleida, quan l’audiovisual llatinoamericà no era molt conegut. Al llarg d’aquest anys hi han passat molts directors, gent del cinema, pel·lícules... tot i així jo dic que sempre fem la primera edició perquè un festival de cinema sempre és complicat. La Mostra ara ja és coneguda i és reconeguda per tenir una bona programació i hem aconseguit amb el temps, fer de Lleida un referent cinematogràfic d’un continent com és Llatinoamèrica que compta amb molts països i molta producció.\n- Ha costat molt consolidar un festival com aquests en una ciutat com Lleida?\nEstà clar que abans el cinema llatinoamericà no era molt conegut. Ara ho és més i el trobem a festivals importants, guanya premis, hi ha directors llatinoamericans treballant a Hollywood, i tot això ens ha ajudat. Tot i que Lleida no és una ciutat gran, la Mostra ja forma part del calendari cultural de la ciutat i també atrau gent d’altres llocs perquè és una oportunitat per veure coses que et sorprenen i el cinema llatinoamericà està en un moment magnífic.\n- En aquest sentit, aquesta edició de la Mostra tindrà més presència a la ciutat.\nSí, aprofitant l’aniversari hem decidit canviar les dates. Hem triat unes dates més amables (del 6 al 13 de juny) amb més bon temps i això propicia la interrelació entre Lleida i la seva gent, i la Mostra. Ens feia il·lusió fer cinema a l’aire lliure, tallers infantils... també hem ampliat molt la programació, fins a 81 produccions de 21 països, i hem afegit nous espais com la Universitat, CaixaFòrum Lleida o els Cinemes Funàtic, que oferirà programació de la Mostra a les seves tres sales tot el dia.\nL'actor català Josep Maria Pou rebrà el premi d'Honor Jordi Dauder\n- Coincidint amb el 25è aniversari, també trobem altres novetats.\nHem programat nous cicle com 'Terror llatí' per als fans del gènere del terror; recuperem clàssics; hem organitzat encontres professionals sobre les bandes sonores; entre d’altres. A més, el premi d’Honor Jordi Dauder enguany és per a Josep Maria Pou. Un monstre del teatre, la televisió i el cinema. Tot i ser una mostra de cinema Llatinoamericà, amb aquest premi a la creativitat i talent català es vol teixir un pont entre Llatinoamèrica i Catalunya. Per altra banda, també rebran premis d’Honor per la seva carrera l’actriu Lola Dueñas, que compta amb dos Goyas, i José Luís Alcaide, que és un dels grans directors europeus de fotografia i que oferirà una masterclass explicant la seva feina a la pel·lícula ‘Dolor y Gloria’ de Pedro Almodóvar. La Mostra ofereix l’oportunitat de portar gent del cinema a Lleida.\n- Aquestes Masterclass estan obertes a tothom?\nHi haurà professionals però estan obertes a tothom perquè volem acostar les activitats de la mostra a tot el públic. El festival té una arrel molt familiar. Els directors diuen que vénen convidats i marxen amics. No hi ha barreres i tot és molt participatiu. La mostra ha de ser participativa i de la ciutat, i que aquesta també se l’estimi.\n- De les produccions d’enguany en destaquen les produccions fetes per joves i dones.\nSí. Enguany hi havia tants bons treballs que no volíem deixar fora, que per això hem creat dos maratons de curtmetratges, moltes amb creadors joves que aporten noves mirades i maneres de fer cinema i que compten amb un talent extraordinari. També hi ha vint-i-dos produccions dirigides per dones. Treballar al cinema encara no és igualitari i nosaltres sempre hem apostat per les operes primes, els nous realitzadors, les dones que fan cinema... La mostra és un servei i ha de ser una finestra oberta.\n- Aquest any han rebut el premi cooperació 2019 que atorga l’Associació de Corresponsals de la Premsa Iberoamericana (ACPI). El va sorprendre el premi?\nQue els professionals de la premsa decideixin premiar la Mostra és un detall que nosaltres agraïm moltíssim, sobretot per part de qui ve. Em va sorprendre per la importància de rebre aquest premi però ve a reafirmar que estem fent les coses bé i que el nom de Lleida surt arreu.\nFotograma de 'Vuelven' que es programarà en el cicle 'Terror llatí'\n- Com valora la salut de les sales de cinema a Lleida? Creu que s’acabarà perdent l’hàbit d’anar al cinema?\nLes coses sempre canvien però a mi m’agradaria que el cinema no es perdés. El cinema és un acte social i és cabdal dins de la cultura. I la cultura ens fa millors. Poder gaudir d’una pantalla fosca amb una pantalla gran no té preu. Que hi hagi plataformes, com ara Filmin, que ofereixin l’oportunitat de veure una pel·lícula difícil de trobar, també està bé. Llastimosament es van perdent les sales de cinema a la ciutat però confio que encara hi ha resistents que asseguraran la seva continuïtat. També hi ha un tipus de cinema com el dels Cinemes Funàtic que fan una gran tasca de divulgació cinematogràfica i que cal donar-hi suport.\n- Hi ha alguna secció de la Mostra que no ens hauríem de perdre?\nTotes les seccions estan molt treballades perquè la gent les pugui gaudir. Totes són de primeríssim nivell, així com els cicles que hem programat. Tot el que hem seleccionat hi ha de ser i cada secció té el seu públic. Per exemple, ‘La segona oportunitat’ inclou pel·lícules ja estrenades a les que donem una altra oportunitat de gaudir; el cicle ‘Terror Llatí’ per aquells que gaudeixen del gènere; les seccions oficials permeten descobrir pel·lícules importants dins el calendari cinematogràfic actual; hi ha una gran selecció de curtmetratges; i els cinèfils s’ho passaran bé recuperant clàssics. Tot el conjunt és el que conforma aquesta edició del festival.


Evolució de la logística durant l’últim segle – Clúster Logístic de Catalunya\nEvolució de la logística durant l’últim segle\nFem un repàs de l’evolució que ha patit la logística des dels anys 30 fins ara.\nAnys 30 “La logística militar”\nDesprés de la Segona Guerra Mundial sorgeix l’interès dels negocis pel procés logístic i s’estableix una analogia entre la logística militar i el proveïment tècnic material i es comença a relacionar la logística militar amb la producció industrial.\nAnys 50 “Conceptualització de la logística”\nLa logística agafa major importància a causa de la transició que travessen els països més desenvolupats, d’una economia caracteritzada per l’excés de demanda a una economia amb excés d’oferta, sent aquestes els seus principals característiques:\nPrimers desenvolupaments de cost total de les operacions logístiques.\nS’enfoca a la preocupació per satisfer al client.\nAdquireixen especial importància els canals de distribució. Es vol vendre qualsevol producte en qualsevol lloc.\nAugmenten els nous productes, com a conseqüència s’originen les línies de producte.\nAnys 60 “Outsourcing”\nLa logística va prendre un nou enfocament on el “outsourcing “ era el mecanisme més adequat per arribar als clients, ja que tenia com a objectiu principal la subcontractació d’altres empreses perquè el flux de béns o informació fos eficient i arribés a totes les parts que estiguessin a l’abast de l’empresa.\nAnys 70 “El concepte de la logística en prova”\nEl servei al client es converteix en requisit imprescindible per continuar competint amb els líders del mercat.\nAvanços en el concepte de distribució física.\nS’originen períodes de recessió i creixement en l’economia a nivell mundial.\nDesenvolupament de l’estratègia de gestió d’inventaris.\nVa començar a sorgir la tecnologia per la revolució industrial que es va donar en aquests temps, i es va reduir el cost de tecnologia d’informació per millorar la qualitat, la qual cosa va provocar un mecanisme millorat per al proveïment dels béns o informació de manera exacta i precisa al moment que el client realitzava la seva comanda, aquest mecanisme és el denominat “Just in Time”, és a dir just a temps\nA partir dels anys 80 “Modificació en les preferències”\nLa crisi energètica del moment propulsa el moviment cap a la millora del transport i emmagatzematge.\nL’enfocament de Just in Time va ser modificada per en Quick Responsse (QR) i Efficient Consumer Response (ECR) amb l’únic objectiu de cercar un lliurament precís amb la quantitat exacta, quan i on es necessités, per satisfer al client.\nCanvis en les preferències de la cadena de subministrament on es presta especial atenció als proveïdors, distribuïdors i servei al client, definint la demanda de l’usuari final.\nEs redueixen els inventaris, els costos logístics totals, i s’escurcen els temps de lliurament.\nLes operacions logístiques són intensives en energia: neix la preocupació ambiental-ecològica.\n1990 “Foment de la logística”\nLa logística es va ser convertint en un procés més integrat pel que fa al seu entorn extern i intern, és a dir els seus processos interns de l’empresa eren administrats segons les relacions que es tenien amb els seus clients i proveïdors.\nAquest procés d’integració ocasiona que l’administració de la logística comenci amb un pla estratègic quant al disseny de com arribar als clients finals, amb la finalitat de sobre sortir i minimitzar la competència, establint plans eficients per al proveïment dels productes.\nLa tecnologia continua posicionant-se en els processos convencionals de Logística i als canals de Distribució\nLa demanda de serveis logístics s’expandeix\nDia a dia s’observa que portar a la pràctica una bona gestió logística empresarial és imprescindible, s’ha desenvolupat a través del temps i és en l’actualitat un aspecte bàsic.\nUn projecte de logística perfectament dissenyat és l’eina més estratègica per competir a l’exigent mercat actual, aconseguint la fidelització del client.\nTots aquests canvis que es van anar adaptant amb el pas del temps en l’administració de la logística va ocasionar que no només s’administri un procés intern que va des de la fabricació del producte fins que ho adquireixi el client, sinó que ara s’analitzen tot una xarxa de subministraments que implica diversos fluxos de processos, la qual cosa ara es coneix com l’administració de la cadena de subministraments, la qual ha de tenir en compte també als clients intermedis com els distribuïdors i els detallistes en el procés que es fa perquè el producte arribi al client.\nAquesta cadena de subministraments implica diverses etapes com el de proveïdors, fabricadors, distribuïdors, detallistes i els clients, el qual la nova administració els integra interfuncionalment, ai que cadascun és autosuficient en un mercat cada vegada més competitiu.\nL’administració de la cadena de subministraments actualment busca la integració en totes les fases de decisions en la seva cadena, la qual ha tingut un gran creixement per la revolució de la tecnologia, el qual ha fet que les estratègies es basin en la qualitat de les relacions entre els participants de la cadena de subministraments, el qual es busca alinear-los amb els objectius de l’empresa.\nTot això amb la finalitat de donar un millor servei al client final, a més de donar-li major valor de satisfacció i que el client es torni fidel a l’empresa.\nhttps://clusterlogistic.org/wp-content/uploads/2017/05/Logistics.jpg 480 640 Clúster Logístic de Catalunya https://clusterlogistic.org/wp-content/uploads/2017/05/Logo_Cluster_Logistica.png Clúster Logístic de Catalunya2017-05-24 16:12:522018-02-20 08:41:22Evolució de la logística durant l’últim segle\nA què ens referim quan parlem de “Logística”? Contribució de la logística a l’economia