ValueFrame projektijohtaminen - Haa...\nFacebook Marketing Hoàng Nguyễn-2. ...\nParlar i escriure per aprendre Ús de la llengua en situació d’ensenyament-aprenentatge des de les àrees curricularsJaume Jorba, Isabel Gómez i Àngels Prats (eds.). Sèrie Eines i Estratègies, 7. ICE UAB,Barcelona, 1998Resum parcial a dos mans (Inma López, Yolanda Sediles)El llenguatge verbal en l’educació escolarEl llenguatge forma part del currículum: o Com a sistema de comunicació a l’aula o Com a mitjà d’aprenentatge (aprendre els coneixements de les diferents àrees) o Com a objecte d’aprenentatgeDesenvolupament de les HABILITATS implicades en la comunicació, per possibilitar la negociació designificats i l’elaboració de coneixements. HABILITATS COGNITIVES (base dels aprenentatges) Analitzar, comparar, classificar, identificar, interpretar, inferir, deduir, valorar, operar... possibiliten y es concreten en HABILITATS COGNITIVOLINGÜÍSTIQUES Descriure, definir, resumir, explicar, justificar, argumentar, demostrar Les diferents formes d’usar-les determinen maneres diverses d’aprendre CONTINGUTS DE LES ÀREES CURRICULARS Textos descriptius, narratius, explicatius, instructius, argumentatius DESCRIURE - Utilitzar bons txs. didàcticsRealitzant aprenentatges EXPLICAR necessitat de - Produir bons txs. orals i escritsConstruint coneixements JUSTIFICAR - Crear un clima que afavoreixi la ARGUMENTAR comunicacióA l’aula... TEXTOS DIDÀCTICS (s’utilitzen per ensenyar i aprendre). REFLEXIONS: o La majoria: EXPOSITIUS o També té un pes específic el text DESCRIPTIU o Presència important del text INSTRUCTIU 1 2.\n4. Funció del text escrit en la construcció del coneixement i en el desenvolupamentd’habilitats (Àngels Prats, Mercè Izquierdo)El text didàcticEntenem com a text didàctic el conjunt de materials escrits que s’utilitzen a l’aula per ensenyari aprendre al llarg d’una SD, i que tenen com a funció prioritària proporcionar informació nova ifacilitar la seva assimilació per tal de progressar en la construcció del coneixement.Funcions, ús i condicions del text didàctic a l’aula: Aportar informació nova, completa i estructurada sobre el contingut temàtic a la seqüència en què es treballa d’acord amb els objectius fixats. Contenir informació rellevant, és a dir, que s’hi puguin reconèixer els lligams amb fets de la vida quotidiana i el seu context natural i social. Possibilitat d’una elaboració que impliqui l’atribució de sentit i significat de manera personal. Possibilitar la connexió amb el saber anteriorment elaborat i el saber vulgar. Fer raonar amb la lògica de la disciplina. Impossibilitar, per les seves característiques, la simple reproducció mimètica del seu contingut per part de l’alumnat. El text ha de servir per adquirir noves maneres de fer i d’actuar en relació amb la temàtica del text. Donar oportunitat a l’alumne perquè dialogui amb el text, que es tradueix a reflexionar, analitzar, relacionar informacions, buscar solucions, plantejar interrogants... Que sigui, en definitiva, un material que ajudi a provocar conflictes cognitius tant individualment com en grup.La visió que sol donar-se de la ciència als estudiants acostuma a partir del que s’anomenaciència elaborada, de les teories, i no dels fets i fenòmens tal i com es produeixen i que és elque es pot percebre a partir de la vida diària. Ens expliquen la ciència de forma tal, que no lapodem fer servir. Les teories, imprescindibles per comprendre el món, no haurien de serinstruments amb valor per si mateixos, que s’han d’aprendre com a veritats inqüestionables,sinó que haurien de servir perquè, a partir del seu coneixement, es pogués també interpretarla realitat. 2 3.\nHA D’IMPEDIR HA DE PERMETRE La reproducció El raonament propi mimètica de la disciplina estructurada Informació presentada de Informació nova i Informació que es pugui manera que l’estudiant la estructurada relacionar amb el context pugui interpretar QUE PROPORCIONA Respon a un model de ciència Facilita l’ús Respon a un model d’estratègies d’aprenentatge, segons comunicatives, que El text didàctic el qual... permeten... Presentat en un model i L’alumne s’apropia estructura de text, que Participar en un diàleg dels continguts a partir facilita... amb l’autor i entre els de realitzar lectors, per facilitar... determinades operacions cognitives, per arribar a ... L’atribució de sentit i La connexió amb el significat de manera saber anteriorment personal elaboratPossibles opcions segons els elements següents:1. El caràcter dialògic o no dialògic d’un text. Uns conviden a participar, a dialogar amb l’autor; d’altres es presenten com a veritats, sense que es justifiqui ni l’ordenació de les prioritats ni el perquè de les relacions que s’hi ha establert.2. La manera de tractar fets i teories. Hi ha textos que descriuen fets, altres que parteixen de l’exposició de teories i d’altres que tracten conjuntament models i fets i hi estableixen connexions. La presència dels fets del món és imprescindible per donar sentit a la teoria i per implicar-hi l’estudiant.3. La finalitat dels textos. L’autor pot entendre que el text ha de tenir diferents funcions: preparar un examen, fer comprendre una teoria o fenomen, facilitar un debat, fer un discurs magistral, etc. 3 4.\nCriteris per seleccionar i valorar els textos didàctics. Instrument per analitzar-los. ASPECTES A CONSIDERAR ACCIONS 1. Valorar els models d’interpretació que proposa. 2. Comprovar si hi ha dissonàncies amb les bases teòriques desAnàlisi epistemològica de les quals es pretén interpretar els fets que es volen estudiar. 3. Comprovar la presència o absència dels fets del món per donar sentit a les teories i fer-les més fàcilment interpretables per l’estudiant. 4. Comprovar si facilita l’establiment de connexions i interrelacions entre les estructures d’acolliment i el nou coneixement après.Processos cognitius que 5. Comprovar si permet d’establir relacions per assimilar lapermet desenvolupar informació nova: elaborar dades, inferir, buscar solucions, contrastar amb l’experiència personal... 6. Comprovar si permet d’incidir cognitivament sobre el món (discutint, parlant, elaborant, argumentant, comparant, anticipant...) 7. Valorar si facilita el procés comunicatiu, que ha de portar a laCapacitat dialògica construcció de significats individualment i col·lectivament. 8. comprovar si afavoreix el diàleg amb l’autor. 9. Comprovar l’adequació del text al model pedagògic del professor/a i als objectius de la seqüència on s’insereix.Adequació a la funció 10. Valorar si s’adequa al currículum del grup, i en quina mesuraassignada en el conjunt de la permet d’establir connexions amb els continguts adquirits aseqüència l’àrea. 11. Valorar si aporta informació, i si és suficient per resoldre les tasques que es plantegin.En referència a la 12. Comprovar si, després d’una lectura, se’n pot deduir la ideamacroestructura principal i les intencions de l’autor. 13. Valorar si la presència d’organitzadors és suficient per facilitar l’accés del tema al lector. 14. Comprovar el registre de llengua, adequat als destinataris.En referència a la 15. Comprovar si el text facilita la connexió entre les diferentsmicroestructura idees. 16. Valorar com es desenvolupa la informació i com s’articula la part coneguda amb la nova. 17. Comprovar la correcció del lèxic de l’àrea, de manera que els lectors puguin adquirir el que correspon al tema que es treballa.En referència a la 18. Valorar la facilitat per reconèixer l’estructura global del text isuperestructura les relacions entre les diferents idees que s’hi exposen.Llegir textos per aprendreAl punt anterior (ús i funció dels textos), hem d’afegir que tinguin un tractament adequat. Ni lacomprensió ni la producció de textos no es poden prendre en consideració si no és integradesa cada àrea i en funció d’un objectiu.Estratègies de comprensió lectora: activitats intencionades que es posen en joc peraconseguir una meta. Orientacions:a. El procés lector: com llegim.Llegir és un joc de tres: el lector, l’escriptor i el text. El lector s’ha d’enfrontar al text amb unpropòsit que guia la lectura: trobar-hi informació, estudiar, aprendre un procés... Cada lector 4 5.\nté el seu propi bagatge, coneixements, actituds i esquemes conceptuals, model de llengua queparla o coneix. La interpretació de la lectura depèn de les capacitats de cadascú i del text.b. Ensenyar a comprendre els textos didàctics. Referència als llibres de text: un text ha de permetre fer-ne un ús personal, adequat al grup i a cada individu.No s’ha de traslladar la responsabilitat de l’aprenentatge de la llengua a les àrees deconeixement no lingüístiques. La qüestió s’ha de mirar a l’inrevés: si volem que els nois i noiesaprenguin, cal que cada professor –sigui quina sigui la seva àrea- tingui coneixements que lipermetin orientar el treball lingüístic. Millorar la producció i comprensió de textos és la millormanera de progressar en els aprenentatges específics. L’ajut que pot donar el professorat esmanifesta de diferents maneres: a través del diàleg i de la interacció, per mitjà d’orientacions,suggeriments, pautes, guies o models, amb l’objectiu que l’alumne s’apropiï dels instruments iavanci en el seu domini de manera progressivament autònoma.c. Llegir a l’aula: una activitat d’ensenyament-aprenentatge. Funcions bàsiques: Obrir interrogants, nous camps Posar en qüestió les pròpies idees, revisar o reorganitzar els coneixements. Compartir coneixements Construir un material per completar elaboracions ja iniciades Representar un referent sobre el qual discutir Aportar informació Prendre consciència de determinats fet Desenvolupar la sensibilitat estètica, estimular l’expressió creativaPer acomplir aquestes funcions, cal pensar en una gestió d’aula que permeti alternar lessessions de tot el grup, amb el petit grup i individual. En el cas de treball col·lectiu o de petitgrup, es valorarà la capacitat de contrastació, de resolució de problemes, de debat,d’elaboració de síntesis i de recapitulacions. En el treball individual es podrà comprovar lacapacitat d’enfrontar-se a un text i d’aplicar-hi els coneixements, tant els lingüístics com els del’àrea.Contextualitzar els textos: no hauríem d’oblidar de fer explícits: Els motius de la tria del text La funció del text en la seqüència que es treballa La intenció de la lectura que es proposa L’origen del text Els continguts amb els quals pretén connectarPrimera aproximació conjunta al textDificultats possibles:Del lector, perquè... Del text, per ... No té els esquemes adients. la complexitat lèxica, sintàctica... Té els esquemes però l’escriptor no li facilita els manca d’organitzadors, etc. indicis que necessita. Hi troba una interpretació personal però diferent de la que s’havia proposat l’escriptor.Accions proposades: Explicitar les intencions abans de posar-se a llegir 5 6.\nAprendre conjuntament una habilitat: fer una escombrada visual al conjunt per descobrir- hi tot tipus d’indicis. Primera aproximació al contingut de la lectura; disposició de comprendre el text. Facilitar la comprensió de les idees exposades / dels mots bàsics o expressions que el context no explicita i que són importants per entendre el text.Lectura individual, lectura col·lectivaLa manera més habitual és llegir sol i en silenci. Oralitzar, llegir en públic, és menys freqüent.A l’aula, cal alternar l’oralització en grup amb la lectura individual segons l’objectiu i laintenció. Comunicació i projecció social de Desenvolupar les habilitats de la lectura + aprenentatge cada lector. d’estratègies lectores a partir de la interacció. LLEGIR A L’AULA EN GRUP INDIVIDUALMENT Permet d’aprendre a oralitzar; entonació Cadascú pot seguir el seu ritme i utilitzar significativa. els seus coneixements per interpretar el Facilita les activitats d’aprenentatge de la text. comprensió. Lectura comptant només amb un mateix, Facilita la comunicació i la discussió amb el permet posar en funcionament estratègies grup. apreses en altres contextos. La responsabilitat de comprensió es A partir dels errors d’interpretació, el comparteix. professor es fa una idea de les ajudes que Permet comprovar el procés de lectura de necessita. cada alumnes i situar-se respecte del nivell del grup. Facilita la intervenció de l’adult. Parlar, comentar, discutir, contrastar: són eines potents facilitadores de la comprensió. 6 7.\nActivitats de comprensió: verificació, resum, comprensió de paraules.a) Estratègies de verificació: PREGUNTES. Poden ser… LITERALS INFERENCIALS o Es poden respondre amb els o El lector hi ha de realitzar continguts explícits del text. inferències, que implica fer-hi o El lector reprodueix; el seu operacions mentals: relacionar, paper és passiu. combinar, deduir, interpretar, opinar, emetre hipòtesis, transformar, generalitzar...b) El resum:Si un lector és capaç de resumir un text (fer-se’n una interpretació), és senyal inequívoc quel’ha entès.Resumir un text didàctic és un PROCÉS INTENCIONAT. Pressuposa reconèixer el valor relatiu deles diferents parts del text, i prendre decisions sobre què s’hi ha d’incloure / excloure, enfunció de les intencions i propòsits.Resumir= captar les idees principals d’un text, construir la macroestructura. Un text es compond’una sèrie de frases cada una de les quals expressa idees, que s’integren en l’estructurageneral del text. L’habilitat d’un lector es demostra per la capacitat de cohesionar-les en unesquema comú. Per construir els textos comptem amb: Senyals dels autors: títols i subtítols, frases temàtiques, connectors, paraules clau, redundància. Ensenyar a identificar-les facilita l’accés a les idees principals. Processos cognitius basats en l’experiència dels lectors sobre diferents tipus de text i sobre la lectura. Estratègies que pot desenvolupar: suprimir, generalitzar i construir. 7 8.\nFormulació d’objectius Coneixement del contingut Capacitat per prendre SELECCIONAR decisions i diferenciar entre el que és important i el que implica no ho és. Capacitat per seleccionar la idea principal i trobar el tema. Consciència del que l’autor considera important. Identificació de lesRESUMIR regularitats i diferències per eliminar les darreres.(comprendre un text o GENERALITZAR Utilització d’hiperònims queproduir resums englobin els significat deescrits) conceptes diferents. implica Selecció i condensació tot evitant la còpia i supressió. Identificació o construcció de CONSTRUIR frases tòpiques. Inducció de la idea principal no explícita. Cohesió de les idees que s’hi expressen en un esquema comú. implica Elaboració d’una representació del text. c) La comprensió de paraules Cada una de les matèries del currículum té el seu lèxic específic. La paraula és una etiqueta que designa les coses i les seves característiques, les accions i les relacions que s’hi estableixen. La paraula delimita una realitat i la conceptualitza, a la vegada que ens permet recordar, aïllar, diferenciar una realitat. Els alumnes han d’anar coneixent el llenguatge específic d’aquelles matèries que es treballen a l’aula, i adquirir capacitat per entendre els termes nous que trobaran fora i dins dels materials escolars. Algunes habilitats per aconseguir-ho: Maneig del diccionari Ús dels coneixements lingüístics Capacitat de deducció a partir del context Comprensió dels sentits metafòrics, etc. 8 9.\nD. Cassany *article “Els mots i el text” (1991)+ fa una proposta per orientar el lector en lacomprensió del lèxica en les activitats de lectura: el lector ha de diferenciar entre els motsconeguts / els desconeguts; els que són poc importants per a la comprensió del text /els queho són més; (dintre d’aquest darrer grup) considerar que el significat d’alguns mots es pordeduir pel context. Segons aquesta proposta, només caldria buscar al diccionari els motsimportants, de significat no deduïble: TEXT Paraules desconegudes Paraules conegudes Paraules poc importants Paraules importantsParaules amb Paraules nosignificat deduïble deduïbles Paraules que cal buscar al diccionariEscriure, una activitat de comunicació socialS’escriu per recordar, per retenir continguts d’interès de la lliçó, per guardar a la memòria unprocés que s’ha realitzat experimentalment, per copiar i retenir, per exposar conclusions, perpreparar una conferència, per fer un mural, per plantejar problemes, per fer preguntes, perexpressar o rebatre opinions, per fer informes, per fer treballs, per expressar el procés que sesegueix en la resolució de problemes..., per citar només algunes de les funcions per les qualfem ús de la llengua escrita.Ensenyar i aprendre a escriure textos didàcticsGiroux1 entén l’escriptura com una manera d’estructurar la consciència i creu que no es potconsiderar el fet d’escriure com un a habilitat tècnica, instrumental, sinó que caldriaconsiderar-la com un procés dialèctic en què escriure comporta una sèrie de relacions entrel’escriptor i la matèria, l’escriptor i el lector, i entre la matèria que es tracta i el lector. Diu queaprendre a escriure és aprendre a pensar. Creu que escriure hauria de pressuposar un procésque permeti als estudiants d’assumir el mateix rol que els autors de llibres i manuals que ellsmateixos utilitzen.Cal que cada professor tingui coneixements que li permetin d’orientar el treball de l’alumnat,amb el convenciment que la millora de la producció escrita incidirà directament i de manerapositiva en els aprenentatges.1 GIROUX, M. A., Los profesores como intelectuales. Hacia una pedagogía crítica del aprendizaje. Paidós,MEC, Barcelona, 1990. 9 10.\nÉs difícil saber quins són els continguts que més es poden ajustar a les necessitats delprofessorat d’àrees no lingüístiques. Proposem els aspectes següents:Procés de producció de textosS’entén que elaborar un text pressuposa un procés que implica tres accions: planificar,textualitzar i revisar. L’ordre d’aquestes accions pot ser consecutiu, però es pot modificar enqualsevol moment. Per exemple, durant la textualització, se solen realitzar operacions pròpiesde la planificació. La revisió intervé en tot el procés, ja que s’ha de revisar la planificació, el texten el mateix moment que s’escriu, i es revisa tant el conjunt del procés com el resultat. Determinar la situació de comunicació: objectius, destinatari. Representar-se el text com a producte final. Generar i seleccionar idees que s’adiguin a l’objectiu. Representar-se la tasca com un doble aprenentatge: el propi de Planificar l’àrea en què es treballa, i el lingüístic, en què un no es pot destriar de l’altre. Utilitzar material, pautes, per orientar l’acció posterior. Utilitzar tècniques per organitzar les idees (esquemes, mapes...). És una bona manera d’organitzar la superestructura del text. Capacitat per donar forma lingüística als aspectes planificats. Per aconseguir-ho s’ha de tenir capacitat per: Organitzar la superestructura del text ap partir dels esquemes previs que s’han fet, introduint-hi marcadors com a títols, Textualitzar subtítols, negretes..., per ajudar el lector. Fer atenció al contingut, de manera que expressi el que l’autor s’havia proposat. Fer atenció al text, de manera que tingui cohesió i coherència. Fer atenció a les frases: l’ordre dels mots. Fer atenció a la gramàtica, a l’ortografia.... Examinar el producte obtingut: Comparar l’escrit amb la planificació que se n’havia fet. Revisar Parar atenció a contingut i forma. Fer atenció al procés que s’ha seguit. Ajustar, reescriure, refer, tot el que es cregui convenient.Si el professor fa un encàrrec, ha de tenir la seguretat que l’alumne el por realitzar, o béperquè té els coneixements que li ho han de permetre, o bé perquè se li faciliten elsinstruments adequats. En alguns materials didàctics, s’hi acostumen a trobar desajustamentsentre els models de text que es presenten i les demandes als estudiants: s’ofereixen, perexemple, descripcions i es demanen, en canvi, justificacions o argumentacions.Gestió del text escrit a l’aulaÉs interessant fer atenció als diferents nivells d’elaboració del pensament i del discurs a partirdels intercanvis entre alumnes de la classe. Però aquest pensament oral elaborat encara s’hade modificar per tenir característiques de l’escrit.. El professorat ha de saber utilitzarestratègies per esbrinar les idees dels estudiants, i encaminar les accions fent ús de lescapacitats de cadascú. Una tasca difícil –com ho és escriure la majoria de textos- es fa més fàcili se n’aprèn més si es comparteix en petit grup i si, encara que sigui de tant en tant, hi intervéel professor i hi fa una remarca encertada, una proposta de canvi, en valora una estructura,una paraula, l’encert d’un títol... 10 11.\nHi ha una sèrie d’activitats per fer des de qualsevol àrea de coneixement que es podenconsiderar alhora com contextos d’aprenentatge de la llengua escrita. Alguns són aquests:1. Les activitats de comprensió de textos conjunta, en què s’ensenya els alumnes a comprendre i interpretar a partir de l’àrea: organització interna del text, marques externes, lèxic específic de l’àrea... Reconèixer-hi les estratègies que ha seguit l’autor per aconseguir ser comunicatiu, fer un text interessant, senzill de comprensió, en cas que tingui aquestes característiques. De la mateixa manera que s’ha aprendre a reconèixer-hi els aspectes negatius que impedeixen o dificulten la comprensió o bé que fan que el text tingui poca capacitat de motivació.2. Les orientacions que es donen als estudiant verbalment o en forma de pauta des de qualsevol àrea de coneixement.3. La contrastació de les produccions elaborades individualment amb les del petit o gran grup, que fa reflexionar a cadascú sobre la bondat dels seus escrits.4. Les anàlisis conjuntes del grup, conduïdes pel professor, per millorar els textos produïts per ells mateixos, amb l’objectiu de centrar l’atenció en algun aspecte que es cregui rellevant, com per exemple: Aprendre a contextualitzar el textos, de manera que es facin comprensibles per a persones no presents en l’acte comunicatiu. Millorar la superestructura, perquè aprenguin a fer evident les relacions que s’estableixen entre les idees: causalitat, temporalitat..., a partir d’utilitzar connectors o altres recursos. Diferenciar entre els criteris de realització i els de resultat: un text pot ser una descripció, però es pot considerar que no és reeixida perquè no és pertinent, no és completa... Aprendre a cohesionar un text. Trobar maneres de resoldre les repeticions. Saber utilitzar els connectors adequats per explicitar les relacions entre frases. Reconèixer quan un text és incoherent i quins canvis s’hi ha de fer per millorar-lo. Saber resoldre les incongruències o contradiccions. Revisar si s’ha aconseguit l’objectiu del text. Aprendre a utilitzar el lèxic adequat a l’àrea. Comprendre de quina manera les opcions lèxiques es relacionen amb l’àrea i amb el grau de formalitat del text. Revisar l’ortografia, però sobretot perquè es comprengui el valor social de fer-ne bon ús.La regulació i autoregulació dels textosBases d’orientacióEn la mesura que, en les activitats d’aula, es treballi cada habilitat, s’han d’anar construint lesases d’orientació pròpies, elaborades i compartides pel grup classe que les ha d’utilitzar. Laque presentem, s’ha estructurat en quatre blocs, fusionant en una única proposta els criterislingüístics i els de l’àrea: Què vol dir?, que implica negociar el significat. Què s’ha de fer?, o operacions que comporta cada una de les habilitats. Resultat que se n’ha d’obtenir, que fa referència al que hem anomenat criteris de resultat. Com s’ha de construir el text, que fa referència a l’organització del discurs. 11 12.\nAquesta base ha de fer també la funció de comunicació d’objectius. L’alumne ha de saber que el resultat dels seus textos es valorarà amb aquestes mateixespautes. Descriure Explicar Justificar Argumentar Fer comprensible un fenomen, un Convèncer algú, canviar-li la manera de Enumerar qualitats, propietats, Fer comprensible un fenomen, un resultat o un comportament a algú a pensar, a partir de d’utilitzar raons o Què vol dir característiques d’un objecte o resultat o un comportament a algú. partir d’utilitzar els propis arguments que siguin acceptables i forts fenomen, procés. coneixements. respecte al receptor. Produir raons o arguments. Observar. Produir raons o arguments. Produir raons o arguments a partir dels Examinar si seran forts i acceptables per coneixements que es construeixen en al receptor.Què s’ha de fer Identificar el que és essencial, Establir-hi relacions especialment de un domini específic (el perquè del comparar, definir, ordenar. causa (perquè). Els arguments es poden basar en els perquè). coneixements apresos o en idees personals. Un text que permeti fer-se una idea de l’objecte, fenomen o procés que es Un text que proporcioni coneixements Un text que aconsegueixi variar els Un text que, a partir dels continguts coneixements i les idees del destinatari. descriu. al destinatari. apresos, modifiqui l’estat de Hi ha un nombre suficient de Les raons o arguments s’han de referir coneixements. Els coneixements que Utilització d’explicacions i raonaments propietats o característiques. a l’objecte. s’hi expressen no han de tenir cap amb valor des del punt de vista delResultat que se error i, per tant, han de poder resistir destinatari. Hi ha suficients coneixements Hi ha suficients raons tenint en compten’ha d’obtenir les objeccions. Hi ha d’haver suficients raons i han de ser representats. els coneixements que s’han de tenir. Han d’explicar el perquè del perquè. acceptables a partir dels coneixements Els coneixements que s’hi expressen Hi ha relacions de causa (perquè). que es tenen. són acceptables. El lèxic ha de ser adequat a l’àrea i El lèxic ha de ser adequat a l’àrea i El lèxic ha de ser adequat a l’àrea i l’objectiu assignat. El lèxic ha de ser adequat a l’àrea i a l’objectiu assignat. l’objectiu assignat. l’objectiu assignat. Hi ha un títol. Hi ha un títol. Hi ha un títol. Hi ha un títol. S’ha d’entendre fàcilment quina és S’exposa a l’inici la tesi que es vol S’exposa la tesi que es vol defensar a l’estructura del text: problema/solució, defensar. l’inici. En primer lloc s’hi fa una presentació i causa/efecte... Com s’ha Organització de les raons o els Organització de les raons o els arguments més endavant es desenvolupa. construït el Frases amb relacions causals, arguments a partir d’un esquema. a partir d’un esquema. text Les frases han de ser curtes, adversatives, que s’expressen amb acostumen a ser coordinades amb/o Frases amb relacions adversatives, Frases amb relacions adversatives, connectors de l’estil de: perquè, ja que, juxtaposades separades amb punt. causals..., que s’expressen amb causals..., que s’expressen amb però, sinó. connectors de l’estil de : perquè, sinó, connectors de l’estil de : perquè, sinó, Valorar si s’ha de fer algun esquema. però, encara que, per tant... però, encara que, per tant... 12 13.\nPel que fa als instruments d’avaluació, en proposem tres grups, en consideració a la personaque la duu a terme:Activitats de coavaluació:És una activitat en què l’estudiant avalua la seva producció conjuntament amb el professor apartir d’una pauta d’anàlisi que s’ha de negociar prèviament. En la coavaluació es produeix unasituació òptima perquè el professorat pugui comprovar com l’estudiant transfereix elsconeixements treballats a l’aula.Activitats d’avaluació mútua:Es considera que una avaluació és mútua quan es realitza entre dos iguals, entre dos alumnes,també a partir dels criteris que s’han negociat prèviament. És probable que un estudiant puguivalorar, entre altres, els aspectes següents: El grau de comprensió del text, de l’objecte que es descriu, de l’explicació que dóna, de la manera de justificar una tesi, del nivell de convenciment dels arguments. La coherència del text, en el sentit que se’n pugui extreure una idea ben articulada que faci referència a l’objecte de la descripció, explicació, justificació o argumentació. L’articulació del contingut del text d’acord a la tipologia: passar del general al concret en una descripció, anunciar la tesi al començament en una argumentació... Si el volum de coneixements que hi ha en un text correspon als que s’han adquirit a l’àrea. Si hi ha errors epistemològics en les raons i justificacions. La presentació del text, l’ortografia, la utilitat dels materials, gràfics o il·lustracions que s’hi inclouen.Activitats d’autoavaluació:És l’avaluació que fa un mateix de les seves produccions a partir d’uns criteris negociatsprèviament. Generalment l’estudiant no pot distanciar-se tant del text com perquè sigui capaçde decidir si compleix alguns dels requisits, malgrat que disposi d’instruments avaluadors. Elque sí ha de saber és exposar les seves decisions: per què ha construït el text d’una o altramanera, per què ha utilitzat uns raonaments i no uns altres... Justificar, en definitiva, cada unade les opcions que ha pres en funció de l’adequació a l’objectiu del text.Segons el que s’ha anat exposant, cal entendre que la millora de la producció de textos ha devenir per la conjunció de diferents elements: La convicció del professorat que no es pot destriar l’aprenentatge lingüístic del de l’àrea. El convenciment que el fet d’escriure un text és una part d’un procés que comença amb les activitats de planificació, i acaba amb les de revisió. La idea que cada alumne ha de construir de mica en mica, i de manera personal, els continguts que intervenen en la producció de textos. La negociació de significats per tal que l’alumne sàpiga en tot moment a què fa referència la demanda del professor. Les activitats en què s’acorden objectius sobre l’elaboració de textos, es consensuen instruments, s’analitzen i es valoren textos models, se’n revisen dels mateixos estudiants, es construeixen instruments de regulació, etc. Les activitats de regulació i autoregulació que permeten d’aplicar de manera gradual els continguts referits als textos. 13 14.\n5. Estratègies d’aplicació a l’aula (Teresa Mauri, Neus Sanmartí)La construcció de coneixements a l’aula és un fet social i contextual que pren forma en lesdiferents estructures d’activitat (debats, explicacions, treballs en grup, posades en comú,exàmens, etc.) en què professors i alumnes es troben implicats seguint determinades normesd’actuació i comunicació. El seu discurs facilita aquesta construcció i els alumnes adquireixenels coneixements conjuntament amb les formes de comunicar-los. L’activitat conjunta deprofessors i alumnes a l’aula facilita i justifica l’ús de diferents formes de discurs adients per ala consecució d’objectius educatius.La construcció de coneixement a l’aula: les estructures de participació, les formes decomunicació i les habilitats cognitivolingüístiquesDeterminades organitzacions de l’activitat conjunta professor-alumnes poden afavorirl’aprenentatge de les diferents formes de discurs i comunicació que són a la base deldesenvolupament de capacitats (explicatives, argumentatives, descriptives, justificatives, etc.).Per exemple, al llarg d’una SD, hi pot predominar una forma d’estructura de participació (espot donar la situació en què el professor explica i els alumnes escolten atentament) i unaforma de discurs oral i escrit (el text explicatiu); en conseqüència, es prioritza eldesenvolupament d’unes capacitats lingüístiques i de pensament per sobre d’altres. L’alumnatde l’àrea de CN que participa únicament en activitats d’aquest tipus pot arribar a representar-se el coneixement científic com quelcom establert, que serveix per donar raó de les causesdels fenòmens des d’una determinada visió del món. Però pot tenir també dificultats peremprar aquestes teories científiques a l’hora d’argumentar les seves idees, per exemple, sobrela preservació de la natura, si abans no ha participat en una activitat que li demani fer úsd’aquest tipus de discurs. Estructures de participació Tipus d’habilitats Tipus de textos (descriure, narrar, (descriptiu, narratiu, explicar, argumentar, explicatiu, justificar) argumentatiu) Formes de comunicació professor /alumnesPer tant, el professor ha d’establir unes formes que facin necessari un tipus de discurscaracterístic de la construcció de coneixement objecte de l’aprenentatge. Per tal de poderseleccionar i planificar l’aprenentatge de les que són més adients, és important que elprofessorat executi les accions següents:1. Analitzar la idea de coneixement i de ciència que és a la base de la seva acció didàctica.2. Establir el paper dels alumnes en l’elaboració dels coneixements científics.3. Identificar les formes discursives característiques de cada àrea i relacionar-les amb el desenvolupament de les capacitats i les actituds, característiques de l’àmbit del saber. Porta aparellada la tria del tipus de tasques i activitats que es proposen als alumnes. 14 15.\n4. Planificar formes de participació a l’aula que afavoreixin l’ús de les formes de discurs que l’alumne ha de dominar.5. L’aprenentatge del discurs científic en els diferents àmbits implica que els alumnes siguin capaços de dur a terme les accions següents: Conceptualitzar les característiques d’aquests textos a cada àrea i tenir capacitat per decidir quan i com fer-ne ús. Elaborar i fer ús d’aquests textos o gèneres en les situacions que ho requereixin. Mostrar actituds positives per emprar-los amb la finalitat de comunicar i comprendre idees, sentiments i experiències.Una de les habilitats el professorat és gestionar la interacció al llarg del procés didàctic perquèprogressi des d’una pautació externa del professor fins a un procés cada vegada mésautoregulat. Quan parlem de professorat ens referim no únicament a una persona física sinótambé a l’equip de docents que com`parteix un mateix projecte o idea del procés d’E-A.L’ensenyança d’aquestes habilitats no pot correspondre únicament al propòsit d’un únicdocent, sinó al de tot un equip de professorat ja que es tracta d’una tasca complexa que s’hade desenvolupar d’una manera continuada i coordinada. L’efectivitat de la intervenció vindràdeterminada pel grau de coordinació que mantingui l’equip i la coherència del projecte.Disseny de les condicions d’aprenentatge i desenvolupament de les activitats Concretar les intencions educatives de l’àrea en relació a les habilitats que es volen aconseguir. Seqüenciar els tipus de text i activitats: quan es presentaran a l’alumne, en quin temps del curs, en quin ordre i grau de complexitat. Decidir les formes que prendrà la interactivitat entre professor i alumnes i les tasques i activitats d’E-A apropiades. Decidir els criteris d’avaluació de les produccions dels alumnes.Decisions: Criteris Tipus Estructura de Formes de Tipus de textos d’avaluació de d’activitat participació comunicació les produccions Descriure Descriptiu Treball individual a Informes descriptiu Criteris del Narrar Narratiu la taula Informes per donar procés Explicar Explicatiu Treball en grup raó d’un fet o Criteris del Argumentar Argumentatiu Debat situació resultat Justificar Simulació Informes per Completes Jocs de rol exposar i defensar Pertinents Experiències en les pròpies idees Exactes grup al laboratori Cartes al director Creatives Atenció a les Projectes explicacions del Manifestos professor Articles Participació en Projectes de recerca estructures I-R-A... Guions dinàmics Contes...Negociació del significat de l’activitat a l’aula i gestió de la interacció al llarg del procés d’E-ALa construcció del coneixement a l’aula implica que el professorat i l’alumnat n’elaborin unarepresentació inicial compartida per implicar-s’hi conjuntament i de manera personal. Fruit del 15 16.\ntreball a la classe i a partir de la regulació conjunta de la interacció, aquesta representaciós’anirà aprofundint al llarg del procés.Aquest procés es concreta en el desenvolupament, en la pràctica de l’aula, dels aspectessegüents: Comunicar els objectius del procés d’E-A, fent esment als que es refereixen a la comprensió i l’ús dels textos de l’àrea, emprant un llenguatge planer i adient als coneixements previs de l’alumnat. L’ús d’exemples de textos produïts per altres alumnes de la seva edat en situacions semblants i de textos de llibres o materials curriculars pot ajudar-los a comprendre els objectius específics que es volen aconseguir en aquest camp. Desenvolupar situacions a l’inici de la SD que ajudin els nois a representar-se el grau de domini de les habilitats cognitivolingüístiques. La representació inicial compartida dels objectius entre professor i alumnes ha de comportar l’autoconeixement i l’avaluació inicial dels coneixements previs per emprendre la tasca que se’ls encomana. Desenvolupar activitats i tasques de producció de textos. És aconsellable posar els alumnes en situació d’elaborar i intercanviar textos i comentar-los; també cal que trobin a la classe el clima necessari per animar-se a demanar ajut per resoldre els aspectes que no es dominen i per reorientar la pròpia elaboració. Aquesta activitat comportarà que professors i alumnes puguin aprofundir en la representació inicial dels objectius i que progressin en el seu domini i control. Desenvolupar de forma sistemàtica al llarg de la SD moments per actualitzar les representacions inicials dels objectius, tot contrastant-les amb les que van elaborar inicialment. Les síntesis i els resums són, entre altres, alguns dels recursos que es poden emprar en aquest procés. Valorar, al final del procés d’E-A, el grau d’aprofundiment en la representació compartida, professors i alumnes, dels objectius i, en particular, els que es refereixen a les habilitats cognitivolingüístiques, i valorar en quin grau s’han assolit.Representació inicial dels objectius i desenvolupament de les habilitatsL’apropiació dels objectius d’aprenentatge és fruit d’un esforç de construcció personal. Algunsajuts que el professorat pot prestar: Animar a relacionar els diferents textos amb tasques d’aprenentatge: per exemple, una explicació pot ser necessària per donar a conèixer el fenomen que s’ha produït en el laboratori; per anticipar el que passarà si s’efectua una barreja determinada i per preveure la transformació d’una figura geomètrica que manipularem emprant un programa d’ordinador. Afavorir que puguin contrastar i valorar els textos que han elaborat en diferents àrees amb la finalitat d’extreure’n les característiques en diferents contextos i situacions d’aprenentatge. Ensenyar-los a usar mapes conceptuals o diagrames de flux tant a l’inici com al final del procés, i sempre que es cregui necessari, per valorar la idea que tenen dels textos a produir i per revisar l’orientació de l’activitat d’aprenentatge envers la consecució dels objectius. Emprar criteris d’avaluació dels textos i aplicar-los per valorar la pròpia producció. Demanar a l’alumne que es comprometi en la millora de les seves produccions, d’acord amb els criteris de valoració establerts, mitjançant l’ús d’instruments com, per exemple, els contractes didàctics. 16 17.\nPropiciar l’ús del diari de classe perquè l’alumne pugui valorar com i què va aprenent. Afavorir la discussió en grup dels objectius, i la seva concreció per part del grup classe.De la producció de textos a l’elaboració conjunta del coneixementLa construcció social compartida del coneixement a l’aula ha de permetre participar en laconversa col·lectiva per a la negociació de significats mitjançant l’elaboració de produccionspròpies. El clima de l’aula i l’actitud s de professors i companys pot contribuir a propiciar laparticipació d’alumnes concrets mitjançant l’elaboració de produccions pròpies. En aquestsentit és aconsellable convèncer-los que: El professor està interessat a copsar la seva manera de veure el món, d’interpretar i d’analitzar els diversos objectes d’estudi. Les elaboracions i produccions personals poden contribuir a enriquir la comprensió compartida i a fer avançar les elaboracions del grup. El fet de mostrar el grau d’elaboració personal, amb dubtes i problemes no resolts, pot permetre que altres companys participin en el procés oferint informacions complementàries, dades de contrast, versions diferents, possibles solucions a problemes, enfocaments alternatius, etc. És necessari arribar a acords compartits sobre què s’elabora i com intervenir en la construcció i el progrés en el treball.Negociació de significats i avaluacióLa participació en estructures d’interacció seguint les pautes de comunicació “pregunta-resposta-avaluació”; les posades en comú dels resultats del treball en gran grup a la classe; lesexplicacions del professorat que inclouen valoracions de determinades opinions i produccions;els comentaris dels exàmens i de les avaluacions inicials, etc., són situacions que contribueixena acostar, aprofundir i ampliar les representacions inicials dels objectius i la negociació designificats.Ensenyar a aprendre a autoavaluar i autoregular els aprenentatgesCal canviar les pràctiques habituals per fer la correcció dels errorsCal prendre consciència que només pot corregir un error aquell que l’ha comès, i només ho potfer si entén per què l’ha comès. Per tant, no és exacte dir que el professorat “corregeix” untreball o un examen. En tot cas, “detecta” els errors, però la correcció l’ha de fer el mateixalumne.Es pot aprendre a autoavaluar-se?Els experts en algun tema es caracteritzen pel fet de saber autoavaluar-se i decidir quinsaspectes de les seves produccions són més reeixits i quins altres cal millorar. Però aquestacapacitat cal aprendre-la.Si es demana als estudiants que s’autoavaluïn, es comprova que la majoria té moltesdificultats, ja que quan resolen alguna tasca pensen que ja la fan bé. Si només és el professorqui avalua, els alumnes no aprenen a desenvolupar aquesta capacitat i depenen sempre del’opinió de l’adult, que no acostumen a ser discutides. Per tant, cal promoure altres estratègisavaluatives que afavoreixin aquest aprenentatge: Avaluació entre iguals: una persona aprèn a reconèixer els seus errors quan compara les seves produccions amb les d’altres. 17 18.\nAra bé, tota avaluació es fa per mitjà del llenguatge. Per exemple, quan una persona identificaels errors, els descriu. Quan identifica les seves causes, explica per què els ha comès. Quan diucom creu que els pot superar, descriu accions a fer. Quan discuteix amb els altres sobre labondat d’una resposta, ha d’argumentar. Si els alumnes no han desenvolupat les habilitats dedescriure, explicar o argumentar, és difícil que puguin avaluar els altres i autoavaluar-se ellsmateixos. Per tant, per aprendre a superar obstacles i a corregir els errors comesos enl’aprenentatge dels continguts de les diferents àrees curriculars, cal aprendre a avaluaraquests continguts i els relacionats amb les habilitats cognitivolingüístiques.Com apropiar-se del criteris d’avaluació en relació amb les activitats cognitivolingüístiques?Per poder avaluar els companys i autoavaluar-se és important identificar els criterisd’avaluació. N’hi ha de dos tipus: Criteris de realització o procedimentals, que indiquen les actuacions pròpies a cada categoria de treballs escolars i que són els invariants de les tasques. Es refereixen als aspectes en els quals s’ha d’incidir a l’hora d’explicar una idea, o als passos que s’han de seguir en posar en pràctica una habilitat. L’alumne els reconeixerà si ha interioritzat les operacions que cal fer per dur a terme una determinada activitat i, per tant, si ha construït una bona “base d’orientació” de la seva acció. Això implica que aquesta base d’orientació cal que sigui en ella mateixa objecte d’autoavaluació. Criteris de resultat o d’èxit, que es refereixen a les qualitats que ha de tenir una tasca en relació amb cadascun dels criteris de realització. Es refereixen, per exemple, a la completesa, grau de pertinència, exactitud,, originalitat, volum de coneixements aplicats, etc. Per exemple, un alumne pot escriure formalment un text ben estructurat però, al mateix temps, ser poc creatiu o incloure raonament poc pertinents.En general, el professorat té criteris per avaluar els treball, sovint més implícits que explícits.Però per a la majoria de l’alumnat aquests criteris són poc evidents, i en conseqüència no sóncapaços d’autoavaluar-se i de millorar els seus aprenentatges. Cal, per tant, que elsprofessorat promogui activitats a l’aula per tant que els estudiants s’apropiïn d’aquests criterisi els apliquin a l’avaluació de les seves produccions i de les dels seus companys.La cooperació com a requisit per a la regulació mútua dels errors És necessari revisar l’estatus de l’error: ha de passar a ser un element positiu en el procés d’aprenentatge. Reconèixer que, per fer una aportació al grup, abans cal haver treballat individualment. Prendre consciència que no hi ha cap persona que tingui un coneixement complet i excel·lent d’alguna cosa (sempre es pot aprendre més), de la mateixa manera que no hi ha cap persona que no aprengui res en la realització d’una activitat escolar (sempre s’aprèn alguna cosa). Per institucionalitzar formes de treball cooperatives en el funcionament de l’aula, cal temps, com també la formació d’equips d’ensenyants que posin en pràctica entre ells aquests valors. 18 Recommended


Inici18: Com estudiem els bacteris marins?\nPer tal d’estudiar els bacteris marins, generalment, ens centrem en tres preguntes: quants bacteris hi ha? Són tots iguals o hi ha diferents grups? Estan actius? Per tal d’estudiar la seva abundància, els bacteris es tenyeixen i s’observen sota el microscopi. Però també es poden emprar aparells més sofisticats tal com el citòmetre de flux que et permet comptar mostres de forma molt ràpida. Identificar els distints grups de bacteris no és fàcil ja que a simple vista són tots molt semblants. Així que el que fem és aïllar-les i estudiar-les per separat, per tal de conèixer les seves característiques metabòliques. Actualment, també hi ha tècniques que ens permeten d’obtenir seqüències genètiques de tots els bacteris en una mostra. Comparant aquestes seqüències es poden determinar quants grups distints hi havia a la mostra original.\nFinalment, per a saber si estan actives, es mesura si estan creixent: o fent-se més grans o veient si s’estan dividint. També es mesura si estan respirant, és a dir, si estan emprant molècules dissoltes en l’aigua per tal d’obtenir energia. Això ho fem mitjançant incubacions en les quals mesurem el consum d’oxigen en l’aigua. Això és molt important perquè els bacteris puguin dur a terme la major part de la respiració en l’aigua de mar. Precisament, en aquesta campanya ens centrarem a determinar quants bacteris hi ha sobre el sediment i quant estan creixent i respirant a prop del sòl marí.\nFotografia, presa a través d’un microscopi, d’una mostra amb bacteris tractats per a poder mesurar la intensitat de la fluorescència emesa.\nL’Elisabet i la Laura estan preparant el material per a estimar l’abundància bacteriana en l’aigua de mar.\nL’Elisabet i la Laura estan filtrant aigua de mar.\nDetall de l’equip per a mesurar la respiració bacteriana dins un laboratori a 0ºC!\nEtiquetes: Antàrtida, Canvi climàtic a l'Antàrtida?, Mar, Metodologia de treball, Món microscòpic, Món subaquàtic, Zones polars


Torredembarra: Projecció del documental Dirt! | Ecologistes en Acció\nEstás en: Inicio » Participació » Agenda » Torredembarra: Projecció del documental\nTorredembarra: Projecció del documental Dirt!\n22 d’abril de 2017, per Tarragona | Visitas: 241\nDissabte 22 d’abril, Dia de la Terra.\nCal Bofill. Centre d’Iniciatives ambientals Torredembarra\nProjecció del documental "Dirt! The Movie" és un documental que explica la història del gloriós i poc apreciat material sota els nostres peus. Inspirat per l’aclamat llibre de William Bryant Logan, Dirt: The Ecstatic Skin of the Earth, Dirt! La pel·lícula ens dóna una visió humorística i substancial dins de la història i estat actual de la matèria viva orgànica de la que venim i a la qual tornarem.\nEcologistes en Acció ha posat en marxa una Campanya Confederal en defensa del sòl. Aquesta campanya forma part d’una Iniciativa Ciutadana Europea (ICE) ’People4Soil’, recolzada per més de 350 institucions i organitzacions europees, entre elles Ecologistes en Acció. A l’Estat espanyol la campanya, batejada com ’Sense sòls, no hi ha vida’, té el suport de 40 entitats i està oberta a nous membres. L’objectiu principal és aconseguir un milió de signatures a tota la UE (unes 40.500 firmes a l’Estat espanyol) per aturar l’ocupació, contaminació i degradació del sòl i que s’elabori una directiva comunitària sobre aquest tema. Firma: www.ecologistasenaccion.org/people4soil\nEl sòl és un bé comú fonamental, ja que garanteix la seguretat alimentària, la conservació de la biodiversitat i la regulació del clima. A Europa, encara no hi ha una llei que protegeixi els nostres sòls, i sense un sòl sa i viu, no hi ha futur. Un sòl sa i viu ens protegeix de desastres ambientals, del canvi climàtic i d’aliments de baixa qualitat .\nMés informació de la campaña\nAquesta acció forma part del Programa d’educació ambiental de la Regidoria de Sostenibilitat de Torredembarra\nVisitants connectats: 678 Idiomes del lloc


Sarah Perry | LibraryThing en català\nAquesta pàgina pertany a l'autor de The Essex Serpent.\nPer altres autors anomenats Sarah Perry, vegeu la pàgina de desambiguació.\n3,428 (4,997) 274 6,369 (3.61) 6 0\nObres de Sarah Perry\nThe Essex Serpent 2,425 exemplars, 152 ressenyes\nMelmoth 726 exemplars, 64 ressenyes\nAfter Me Comes the Flood 261 exemplars, 24 ressenyes\nEssex Girls: For Profane and Opinionated Women Everywhere 10 exemplars, 1 ressenya\nA Quaint and Curious Volume: Tales and Poems of the Gothic (Introducció) 6 exemplars\nTambé de Sarah Perry\nMelmoth the Wanderer (Introducció, algunes edicions) 1,462 exemplars, 30 ressenyes\nWXC89 (6), Highlander2006 (6), parasolofdoom (6), ir3adu (6), paupersgrave (6), JosephCamilleri (6), thefirstdark (6), SamuelTaylor (5), e-zReader (5), AmaliaGavea (5), Boand (5), cjeskriett (5), lizaandpaul (5), kirjen (5), SophieGrace (4) — més\nheatheroo83 (1), Musscle (1), HanDor (1), JanAyres (1), LisaCody (1), Bookish_Sarah (1), nienhuch (1), Gumbywan (1)\nMembres: Boand, Joe73, membre privat, RidgewayGirl, Karenjo, membre privat\n2017 (37) 2018 (30) Anglaterra (97) ARC (23) britànic (41) Ciència (32) clàssics (27) Essex (55) Fantasia (33) Ficció (559) Ficció britànica (21) Ficció històrica (241) Folio Society (32) gothic (235) gothic fiction (34) gothic novel (21) Històrica (44) horror (117) Irish (29) Irish literature (25) Kindle (53) Literatura (53) literatura anglesa (51) Literatura britànica (43) Llegit (59) Llibre electrònic (43) Londres (25) misteri (47) no llegit (30) novel·la (138) pendent de llegir (590) Prague (25) read in 2017 (31) read in 2018 (43) Regne Unit (30) Religió (36) segle XIX (116) segle XXI (24) superstition (23) Victorian (51)\nEl llibre de Sarah Perry Melmoth estava disponible a LibraryThing Early Reviewers.\nEl llibre de Sarah Perry The Essex Serpent estava disponible a LibraryThing Early Reviewers.\nSarah Perry (2) (només com a autor primari)\nSarah Perry (desambiguació)\n"Sarah Perry" comprèn com a mínim 5 autors diferents, dividits per les seves obres. Pots editar la divisió.\nSarah Perry comprèn 2 noms. Pots examinar i separar noms.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 171,797,459 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Propietaris de gossos denuncien que se'ls ha fet fora del pis pel fet de tenir l'animal - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAlmenys dos afectats i també el portaveu de Taxa 0, Jaume Vilamajó han enviat cartes al Raonador del Ciutadà per denunciar la problemàtica i demanar solucions efectives\n13/02/2021 (09:04 CET)\nEl portaveu de Taxa 0, Jaume Vilamajó ha enviat una carta per correu electrònic dirigida al raonador del ciutadà, Marc Vila, per denunciar les dificultats per accedir a un lloguer en cas que es tingui una mascota. En l’escrit, Vilamajó assegura que algunes comunitats de veïns modifiquen els estatuts per fer fora als propietaris de cans i alerta dels abandonaments que es podrien produir per aquesta problemàtica. Almenys dos ciutadans afectats també han dirigit peticions d’ajuda al Raonador.\nEl portaveu ha declarat a l’Altaveu que, en cas que un gos faci soroll, el procediment adequat és avisar al cos de l’ordre per efectuar una denúncia. “També hi ha moltes persones que fan soroll als seus domicilis i que destrossen l’immoble, però no se’ls discrimina d’aquesta manera. Cal que s’entengui que un gos no és només un animal, sinó un membre més de la família”, ha argumentat.\nEn la mateixa línia, l’animalista ha subratllat que al col·lectiu li preocupa molt la possibilitat que “es pugui fer fora del domicili als llogaters” només pel fet de tenir una mascota si prèviament no s’havia prohibit la tinença a l’habitatge o a la comunitat. “Aquestes modificacions les acostumen a fer propietaris que no tenen admiració pels animals i volem imposar les seves lleis sense tenir en compte la resta de veïns”, recull l’escrit.\n“No podem admetre la posició que els nostres polítics estan tenint en contra del ciutadà, volem demanar que revisin tant les lleis dels lloguers com les del maltractament animal per gaudir de les nostres mascotes sense sentir-nos discriminats. Volem conviure en harmonia amb la resta de la societat”, conclou Vilamajó en la petició.


Desenvolupament humà i comunitari: de maig 2012\nEl passat dimarts es van lliurar els premis que concedeix l'associació El Matí.Moltes felicitats als premiats: Anna Punsoda i Josep Maria Espinàs.\nL'alliberament nacional és una cosa de tots. I de tots els que pensem que la nació la fan les persones.\nAquí teniu el videoreportatge.\nPublicat per JOAN LLUÍS PÉREZ-FRANCESCH a 20:19 Cap comentari:\nEl Real Decret-Llei 14/2012: una animalada inconstitucional\nINFORMATIU MIGDIA ( TV1 ) 00:02:10\nJA S'HAN COMENÇAT A APLICAR ALGUNES DE LES NOVES MESURES D'AJUST A L'ENSENYAMENT. A PRIMÀRIA I SECUNDÀRIA HI HAURÀ MÉS ALUMNES PER AULA I ELS PROFESSORS FARAN UNA HORA MÉS DE CLASSE A LA SETMANA. LES MATRÍCULES UNIVERSITÀRIES S'ENCARIRAN FINS A UN 65%. DECLARACIONS DE JOSEP CARBONELL, DIRECTOR DE L'INSTITUT PAU VILA; CLARA VILASECA, PROFESSORA DE SECUNDÀRIA A UN INSTITUT DE SABADELL; ESTUDIANTS DE LA UAB; I JOAN LLUÍS PÉREZ FRANCESCH, PROFESSOR DE DRET CONSTITUCIONAL I INVESTIGADOR DE LA UAB.\nPublicat per JOAN LLUÍS PÉREZ-FRANCESCH a 11:27 Cap comentari:\nUna reflexió sobre l’ “espai públic universitari”.\nEns trobem en un moment històric en el qual l'educació i els valors de la ciutadania es presenten com a virtuts públiques que serveixen per renovar la cultura política a la nostra societat. Amb aquesta intenció és important analitzar els actuals escenaris en els quals es desenvolupa la vida de l'estudiant, en el nostre cas, l'espai públic universitari, és a dir, el “campus”.\nLa Universitat Pública és una institució fonamental per al desenvolupament de la vida social en la cerca del benestar comú. La universitat pública adquireix sentit dins d'un projecte social que apunta a la construcció d'una societat més justa, democràtica i equitativa. Com a espai de saber està oberta al pensament, plural i divers, sense restriccions per a l'art, la filosofia, la ciència, la tecnologia, l'ètica o les activitats culturals i de recreació. No obstant això, de vegades les instal•lacions universitàries i les àrees comunes universitàries han estat protagonistes de manifestacions, que lluny de ser productives per a la imatge de l'universitari han danyat l'espai i la seva imatge, perquè no han estat dedicades al bé comú. Exemple d'això ho tenim a les diverses pintades i grafits realitzats per grups minoritaris, que desenvolupen activitats “protovandàliques”, les quals desvirtuen la imatge de l'universitari i contradiuen el propi objectiu de llur reivindicació, ja que l'objecte d'aquestes manifestacions segons diuen ells mateixos és la defensa de la Universitat Pública i anar en contra de les retallades en l'educació.\nConsidero totalment incoherent que qui defensa l'educació pública actuï de forma incívica i danyi les instal•lacions de la institució -la universitat- que suposadament defensa. Si tot el que és danyat materialment a la universitat ha de ser reposat, es genera una nova despesa econòmica que bé podria ser utilitzada per a altres menesters a favor de l'universitari (com un llibre nou a la biblioteca, llibre que estem perdent perquè aquests diners han de destinar-se a la neteja, pintura o reparació dels danys ocasionats). És igual d'incoherent que qui es manifesta a favor de l'educació pública i en contra de les retallades, sigui qui impedeixi l'ús de les aules universitàries per a fer classes.\nEntenc necessari rectificar en l'ús de l'espai públic universitari. És prioritari prendre consciència d’allò que és realment una Universitat: una institució d’estudi i de formació integral de les persones. No un lloc per a fer festes, ocupacions il•legals d’espais, o per provocar sense límit als responsables de la gestió universitària. Darrerament hem observat com s’ha portat a terme, tot i no ésser autoritzat, el joc de rol “zombies & humans”, per tot el campus de la UAB. Lluny de qüestionar el joc com una activitat recreativa, la reflexió la vull dirigir en el sentit que si bé és cert que la Universitat, és un centre educatiu en el qual s’han de fomentar les activitats culturals, això s’ha de fer de forma regulada i responsable. Crec que és hora de ser adults i saber que hi ha lloc per tothom. L’espai públic universitari no es pot monopolitzar pel primer que tingui una idea a fer. O és que així es faria en qualsevol municipi? Per què en un campus universitari la civilització no hi pot entrar amb la mateixa força que a la resta del nostre país?\nPaula Esther Ruiz Alfaro\nPublicat a "Comerç i Ciutat", abril 2012.


El programa "Mira'm bé" dedica el capítol a les maratons televisives, uns programes que tenen com a objectiu conscienciar els espectadors i recollir diners per a una causa solidària.\nLes maratons per recaptar diners a la televisió són programes que es fan des de fa molts anys arreu del món. S'anomenen "teletons", que és una paraula inventada ajuntant "televisió" i "maratons".\nAls Estats Units es van popularitzar durant la dècada del 1950 i, des de llavors, a tot el món aconsegueixen recollir quantitats milionàries. A Catalunya, "La Marató de TV3" va començar l'any 1992 i gairebé cada any ha superat la xifra de l'anterior.\nSe solen organitzar maratons quan hi ha catàstrofes humanes, projectes de solidaritat amb el Tercer Món o, en el cas de Televisió de Catalunya, per finançar projectes científics destinats a curar malalties.\nEl presentador del programa, Vador Lladó, parla amb Marc Mateu, periodista i director del programa "La Marató de TV3", que li explica que es tracta d'un programa televisiu complex, ja que és en directe, és molt llarg, hi intervé molta gent i s'hi toquen molts gèneres televisius. La seva funció és sensibilitzar la gent sobre malalties que són incurables i recaptar diners per investigar-les.\n"La Marató de TV3" és la marató que més recapta a tot l'estat espanyol i una de les que més recapta a Europa.\nLa Fundació La Marató de TV3 té un patronat en què hi ha un comitè d'experts de la sanitat pública que determina quines són les malalties o malaltia a les quals es dedica "La Marató de TV3" cada any. El requisit indispensable és que siguin malalties incurables i que afectin un gruix important de la població.\nAquest organisme ret comptes, amb total transparència, de com s'han repartit els diners recaptats entre els diferents projectes d'investigació.\nÀrea Educació artística: visual i plàstica, Educació per la ciutadania, Tutoria, Llengua catalana i literatura\nEls tallers, una eina per a la pràctica reflexiva (CEIP La Muntanya)


Març | 2012 | LLUCMAJOVE\nArxius mensuals: Març de 2012\nPublicat el 7 Març 2012 per cosesdenajoana\nEl 8 de març és actualment el Dia Internacional de la Dona Treballadora, i està reconegut per l’Organització de les Nacions Unides (ONU). Aquest dia commemora la lluita de la dona per la seva participació juntament amb l’home al camp del treball i la societat, en general.\nLa instauració d’aquesta data com a Dia Internacional de la Dona és fruit d’un llarg procés. Sovint s’atribueix la celebració de la data a l’incendi ocorregut el 1908 en una fàbrica tèxtil de Nova York. En aquest haurien mort un centenar de treballadores que s’havien declarat en vaga i tancat dins la fàbrica.\nLa realitat, però, és més complexa. Els fets de Nova York serien tres i no un únic incendi: la vaga de treballadores del tèxtil de 1857, l’incendi de la fàbrica Cotton i el de la Triangle Shirtwaist Company el dia 25 de març de 1911. En aquest últim van morir 142 obreres (la majoria immigrants joves) que l’any anterior havien protagonitzat una vaga per demanar millores laborals de la fàbrica.\nEl Dia Internacional de la Dona queda fixat en la data del 8 de març a partir de la sortida al carrer (en protesta per la manca d’aliments) de les dones russes el 8 de març de 1917.\nPublicat dins de AVUI PARLAM DE/D'...\t| Etiquetat com a Dona\t| Deixa un comentari\nCursos 2018 Inserta (Fundació Once)\nXVI Fira Internacional del Disc a Mallorca\nCategories Selecciona la categoria ACCÉS ALS CICLES FORMATIUS DE GRAU MITJÀ ACCÉS ALS CICLES FORMATIUS DE GRAU SUPERIOR ACREDITACIONS PROFESSIONALS AGENDA ALBERGS JUVENILS Alguns consells… ALTRES VIES ASSESSORA’T AL CIJ AVUI PARLAM DE/D’… BATXILLERAT BEQUES BORSES DE TREBALL Borses de treball online campaments CARNET D’ALBERGUISTA CARNET ISIC CARNET JOVE CARNETS PER A JOVES CATÀLEG DE CICLES FORMATIUS CATÀLEG DE TITULACIONS CENTRE DE FORMACIÓ ILLES BALEARS Cerc feina. Què he de fer? Cercar ofertes online CICLES FORMATIUS CONVOCATÒRIES CURSETS DES DE BATXILLERAT DES DE CF GRAU SUPERIOR DOCUMENTACIÓ PERSONAL DOCUMENTS I PASSES BÀSIQUES Documents per a la recerca de feina EDUCACIÓ ESO EUROPA FORMACIÓ OCUPACIONAL FP DUAL FP ON-LINE HÀBITS SALUDABLES JOVES EMPRENEDORS LA FORMACIÓ PROFESSIONAL LLEURE MÉS GRANS DE 25 ANYS MONTA-T’HO TU! OBTENCIÓ DEL TÍTOL PREMIS-CONCURSOS PREPARACIÓ DE LA PROVA D’ACCES AL CEPA ARENAL PRIMERES PASSES QUÈ ÉS UNA ASSOCIACIÓ JUVENIL? QUI I COM POT FORMAR-SE UNA A. J.? QUI SOM? RECERCA D’OFERTES RECERCA DE FEINA REFUGIS DE MUNTANYA RUTA DE LA PEDRA EN SEC GR 221 Sin categoría SISTEMA NACIONAL DE GARANTIA JUVENIL SOIB SOL de Llucmajor TITULACIONS: MONITOR I DIRECTOR UIB UNED UNIVERSITAT UNIVERSITAT UOC Xarxes socials Xarxes socials professionals\nACCÉS ALS CICLES FORMATIUS DE GRAU MITJÀ ACREDITACIONS PROFESSIONALS AGENDA ALBERGS JUVENILS AVUI PARLAM DE/D'... BATXILLERAT BEQUES CARNET JOVE CARNETS PER A JOVES Cerc feina. Què he de fer? CICLES FORMATIUS CONVOCATÒRIES CURSETS DOCUMENTACIÓ PERSONAL Documents per a la recerca de feina EDUCACIÓ EUROPA FORMACIÓ OCUPACIONAL FP ON-LINE HÀBITS SALUDABLES LA FORMACIÓ PROFESSIONAL LLEURE PREMIS-CONCURSOS QUI SOM? RECERCA DE FEINA Sin categoría SOIB UIB UNIVERSITAT


Autocares Bernabé - Alquiler de Microbuses en Torrelles de Foix\nALQUILER DE MICROBÚS EN TORRELLES DE FOIX\nAlquiler de microbús en Torrelles de Foix, los mejores microbuses al mejor precio\nDesde Autocares Bernabé ponemos a su disposición nuestro servicio de alquiler de microbuses con conductor en Torrelles de Foix con diversas capacidades y totalmente equipados con las mejores tecnologías en seguridad y confort.\nAlquiler de microbús para transporte discrecional en Torrelles de Foix.\nAlquiler de microbús para transporte escolar en Torrelles de Foix.\nAlquiler de microbús para transporte de personal de fábricas en Torrelles de Foix.\nAlquiler de microbús para bodas en Torrelles de Foix.\nAlquiler de microbús para cenas en Torrelles de Foix.\nAlquiler de microbús para cualquier tipo de evento en Torrelles de Foix.\nAlquiler de microbús para el territorio nacional en Torrelles de Foix.


Certificació dels coneixements en llengües estrangeres. Generalitat de Catalunya\nCertificació dels coneixements ...\nCertificació dels coneixements en llengües estrangeres\nS’han seleccionat un total de 39 centres per participar al programa amb l’objectiu de millorar la competència en llengües estrangeres de l’alumnat\nEl Departament d'Ensenyament ha creat el nou Programa experimental de suport a la certificació dels coneixements en llengües estrangeres, un projecte que té per objectiu millorar la competència en llengües estrangeres de l’alumnat dels ensenyaments de secundària, batxillerat, FP i ensenyaments de règim especial.\nEl programa preveu que els alumnes puguin certificar el seu coneixement en anglès, francès, alemany i italià mitjançant la reserva de places a les proves de certificació a les Escoles Oficials d’Idiomes (EOI). Per a cadascuna d’aquestes llengües, els nivells de certificació són els nivells B1 i B2. El projecte també facilitarà la creació d’una xarxa de col·laboració entre els centres d’un mateix territori i les seves EOI de referència.\nEl Departament d’Ensenyament ha seleccionat 39 centres per participar al programa durant els propers tres cursos escolars.\nEls alumnes de secundària i ensenyaments postobligatoris podran certificar el coneixement de llengües estrangeres a través dels centres


“Mai pagaré prou pel que he fet”\nAndrés Heredia, que atropellà amb resultat de mort Guillem Calvo, demanà perdó als familiars\nV. Malagón | 19 gener 2010\n"Mai no pagaré prou pel que he fet. Ho vaig fer sense maldat, no volia voler matar ningú. Sé que no tenc perdó i som conscient del que vaig fer, perquè som pare de dos fills". Amb aquestes paraules, Andrés Heredia, l'home que conduïa el vehicle robat que matà el jove Guillem Calvo al carrer Aragó de Palma l'abril del 2009, tancà el judici per l'atropellament que provocà quan intentava fugir de la Policia en un cotxe robat. L'acusat principal demanà perdó a la família del finat, present a la sala, en el torn de darrera paraula. El debat en el judici se centrà en l'abast de la conducta d'Andrés Heredia. La Fiscalia i l'acusació particular qualifiquen els fets de delicte de conducció temerària. Per part seva, el lletrat de l'acusació particular, Antoni Tugores, incidí en l'alarma social que causà el cas, que féu reunir més de 26.000 firmes per demanar un enduriment de les penes per aquest tipus de delictes.\nPer altra banda, l'advocat de la defensa, Pedro Cerdà, sosté l'absolució d'Heredia. Manté que s'ha d'aplicar un eximent per toxifrènia. De manera alternativa, demana que es qualifiquin els fets d'homicidi imprudent i es tinguin en compte els atenuants de toxifrènia i de confessió, ja que Heredia s'entregà l'endemà dels fets. La Fiscalia i l'acusació particular els rebutgen. El cas quedà ahir vist per a sentència. La fiscal demana quatre anys de presó per un delicte de conducció temerària, cinc mesos per conduir sense carnet i una multa pel robatori del vehicle. Tugores exigeix un any més de presó, cinc i mig en total. Ahir, es plasmà l'acord entre el Ministeri Públic i la defensa del copilot, que serà condemnat a una pena de feines en benefici de la Comunitat per furt d'ús de vehicle.\nPer Leo, fa mes de 11 anys\nEfectivament idiota, no ho pagaràs mai.\nSegons a quin país visqués, ja ho pagaria, ja.Vivint aquí té tota la raó: no pagarà el que ha fet. I alerta amb les repeticions.\nPer TaliÃ³, fa mes de 11 anys\nAra li sap greu? A buenas horas, mangas verdes.\nFer el ploricó surt rendible, pel que veig.\nPer Merda de pais, fa mes de 11 anys\nEn aquest puto pais surt molt barato matar a qualcú, i més encara si vas gat o drogat. Vivim a un pais a on les lleis fan pena. Merda de pais!!!!\nPer Farruco, fa mes de 11 anys\nFa por pensar quanta gent surt en cotxe i sense carnet de conduir, de cada vegada n'hi ha més. Lo pitjor és que són aquests els que fan més imprudències. Però com tothom fa el que vol i aquí no passa mai res...\nPer MÃ rius, fa mes de 11 anys\nI per matar no se li pot demanar ni un any de presó? Si vas en cotxe, surt molt barat matar una persona.


Un bombardament mata el ‘pallasso d’Alep’, que alleujava la situació dels nens de la ciutat | blog de Montserrat Ponsa\nAnas al-Basha era director del centre del grup civil Espai d’Esperança, informa vilaweb.cat.\nAquest ciutadà sirià que treballava de pallasso per alleujar la situació dels nens de la zona de la ciutat siriana d’Alep controlada pels rebels es va morir dimarts, en un bombardament. Anas al-Basha, de 24 anys, era el director del centre del grup civil Espai d’Esperança, i era conegut com ‘el pallasso d’Alep’ per nombrosos mitjans.\nThis entry was posted on 2 diciembre 2016 at 10:31 pm and is filed under Sin categoría.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Què passa al CAP 1r de Maig?\nActualitzada 06/09/2018 a les 11:58\nEls usuaris de Facebook o Instagram potser ja coneixeu el cas del meu fill: l’Aleix, de 28 anys, diagnosticat en 2 visites amb gastroenteritis, i que va acabar al Servei d’Urgències de l’Hospital Arnau de Vilanova amb un còlic nefrític i infecció estesa al ronyó i perifèria.\nPer als que no coneixeu el cas, us en faig 5 cèntims. Va acudir d’urgència al seu CAP (1r de Maig) amb forts dolors abdominals i nàusees (lògiques amb tant dolor), sense vòmit, sense descomposició. Diagnòstic de la doctora d’Urgències: gasos i gastroenteritis. Després de patir diversos atacs de dolor, al cap de 5 dies, torna a Urgències del CAP. Aquesta vegada, és la infermera (sí, ho heu llegit bé. La infermera) la que li diagnostica el mateix. L’Aleix demana veure la seva doctora o, almenys, que li programin visita ordinària amb ella. “No hi és. Està de vacances i no se sap quan tornarà”, li diuen.\nEl resultat final: 2 pedres al ronyó (que li van veure amb una simple radiografia a Urgències de l’HUAV) i infecció perifèrica, a causa de tots els dies que feia que tenia obstrucció renal.\nA part de denunciar-ho a les xarxes, l’Aleix fa el que toca: anar a queixar-se al responsable del CAP 1r de Maig. “Denuncia-ho”, és la resposta que rep per part del director del centre.\nEl meu fill ho denunciarà. És la seva obligació i el seu dret. Però vostè té la obligació de canviar els protocols d’actuació del seu CAP, per tal que coses com aquesta no tornin a passar. A què espera? A tenir un cabàs ple de denúncies? O potser vol esperar que algun pacient mori fruit d’una altra negligència? On és la seva responsabilitat com a cap de servei? I el seu jurament hipocràtic? I la seva consciencia? Sento ràbia... i pena.\nRàbia, com a mare, perquè una bona part del patiment del meu fill es podia haver estalviat. Pena perquè aquestes actituds embruten tot un col·lectiu sanitari (l’ésser humà tendeix a generalitzar). Pena per tots aquells professionals que es dediquen a la medicina que són honestos, vocacionals i dignes que no mereixen ser al mateix sac que els irresponsables que, emparant-se amb el mantell de les retallades, incompleixen impunement les seves obligacions.\nEm consta que aquesta no és pas la primera negligència d’aquest CAP. Tant de bo no n’hi hagi cap més... ni pitjor.


Kunming Shengfei Hotel Changshui Airport Branch Kunming Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nKunming Shengfei Hotel Changshui Airport BranchSanjiaxin Cun, Dabanqiao Town, Guandu District, Guandu, Kunming, Xina, 650211 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris3,2Basada en2comentarisKunming Shengfei Hotel Changshui Airport BranchVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 8 fotosPuntuació de la ubicació 3,0Veure al mapa3,0UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatcortines opaquesbalcó/terrassatransport hotel/aeroport\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualKunming Shengfei Hotel Changshui Airport BranchKunming Rui Xing HotelKunming Shangyi Shidai HotelJinjiang Inn Kunming Changshui Airport BranchValoració dels clientsPuntuació dels comentaris 3,2 (2 comentaris)Notable 7,0 (1 comentari)Puntuació dels comentaris 4,2 (5 comentaris)Excel·lent 8,1 (36 comentaris)BarriGuanduGuanduGuanduGuanduWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesMés informacióMés informacióMés informació\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop8 kmAeroport Internacional Changshui de Kunming (KMG)267 kmAeroport Dali (DLU)estacions de tren i autobús16 kmEstació de Tren Kunminghospitals i clíniques16 kmHospital del Poble nº3 Kunmingfarmàcies200 mYixintang Pharmacybotiga de conveniència7 kmEasy JoyRetirada d'efectiu8 kmATM\nSobre l'allotjamentDescripcióKunming Shengfei Hotel Changshui Airport Branch, ubicat a Guandu, Kunming, és una destinació popular per a viatgers. A només 22 km del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Kunming Shengfei Hotel Changshui Airport Branch, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'hotel compta amb 38 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, calefacció. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Kunming Shengfei Hotel Changshui Airport Branch és una selecció idònia per a la vostra estada a Kunming.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxestransport hotel/aeroport Coses a fer, maneres de relaxar-sevisites turístiques Àpats, begudes i refrigeriRestaurants Serveis i comoditatscaixa fortamagatzem d'equipatgezona de fumadorsAccésentrada/sortida [exprés]recepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsaccés a internet (sense fils)connexió sense fils a internet (cortesia)mini baraire condicionatcortines opaquesplat de dutxaaparell de televisiódutxa i banyera separadespremsa diàriaassecador de cabellempolles d'aigua de cortesiasala d'estarbalcó/terrassaescriptoritelèfoncafetera/teteraestació d'Ipodtelevisió de pantalla planacalefaccióllits extrallargs (> 2 metres)TV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsXinès (Mandarí) Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 2 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 3 a 12 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 13 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 02:00 PMHorari de sortida fins a: 12:00 PMRecepció oberta fins a les : 12:00 AMDesplaçamentDistància des del centre de la ciutat: 22 kmDurada del trajecte fins a l'aeroport (minuts): 10L'allotjamentNombre de restaurants: 1Nombre d'habitacions: 38Voltatge de l'habitació: 220AparcamentTarifa d'aparcament diària: 0 CNYMostrar més\nIt was not a pleasant stay. First of all taxis from the airport would not take us to the hotel. There was no way for us to find the phone number or the hanzi online. Fortunately the help desk at the airport helped us out and a shuttle was already at the airport so we got a ride. Since we reserved the hotel room online, we did not communicate with the hotel about the shuttle. It was not in a good location and our room was on the second floor. Thankfully someone helped us carry our bags upstairs since there was no elevator. There were no pictures of the bathroom...probably because it was a squatty. The bed was very uncomfortable and above the door there was a window where the hall night light shone thru all night long. It did not make for a pleasant night sleep. It was also very loud and we could hear all the guests coming in and out thru the night. It said it was a 3 star hotel, but we are not sure where the ratings come from. Comentat el 17 de juny 2014


Items where Author is "Amiel, Catherine" - Repository of the Academy's Library\nItems where Author is "Amiel, Catherine"\nWintgens, Véronique and Lorthioir, Cédric and Miskolczy, Zsombor and Amiel, Catherine and Biczók, László (2018) Substituent Effects on the Inclusion of 1-Alkyl-6-alkoxy-quinolinium in 4-Sulfonatocalix[n]arenes. ACS OMEGA, 3 (8). pp. 8631-8637. ISSN 2470-1343\nThis list was generated on Sun Oct 17 12:14:49 2021 CEST.


Cervera condemna les trobades nocturnes de jovent que han tingut lloc els darrers dies | Lleida.com\nL'alcalde de Cervera, Joan Santacana, ha condemnat les trobades nocturnes convocades per les xarxes socials que haurien acabat amb joves beguts i també haurien provocat baralles i aldarulls. Aquestes trobades han tingut lloc els darrers dies, tot i la cancel·lació dels actes previs i la mateixa festa de l'Aquelarre que s'havia de celebrar el cap de setmana. Segons Santacana, "s'ha vist massa ganes de passar-ho bé arriscant la salut", ja que per mirar de frenar contagis de covid-19, la Paeria va decidir suspendre totes les activitats amb més de 10 persones. Així mateix, ha lamentat les molèsties als veïns i la brutícia que s'ha generat en aquestes trobades.\nLa Policia Nacional comença a expedir el nou DNI Europeu 4.0\nEls naixements disminueixen el 2020 a Catalunya


LESTAT EL VAMPIRO. ANNE RICE. 9788498729634 Librería Ochoa


L’art de la ressenya – Caracters\nL’art de la ressenya\nPàgina inicial/L’art de la ressenya\nAutoria: Gustau Muñoz\nTítol: La vida dels llibres\nEls lletraferits tenim certa debilitat per allargar la lectura ja sigui en forma de tertúlia, conversa o d’un nou text. Gustau Muñoz (València, 1951), figura referent del camp literari valencià, ha recollit les reflexions que han acompanyat les seves lectures en aquest volum. A La vida dels llibres hi trobem, en ordre gairebé sempre cronològic, les ressenyes i articles que Muñoz ha escrit per diversos mitjans com eldiario.es, Caràcters o País Valencià. Segle XXI entre 2017 i 2018.\nSi bé Muñoz és economista de formació, la seva aproximació a la lectura ens revela una perspectiva més aviat comparatista: s’interroga pels projectes que hi ha rere diferents segells editorials dels Països Catalans, per la funció de les revistes literàries o per les aportacions a la cultura que han dut a terme escriptors i intel·lectuals. Així, en els diferents textos trobem anàlisis i breus reflexions sobre la importància de les traduccions, les configuracions del camp literari al llarg dels anys o unes primeres incursions en el que podria esdevenir una història de l’edició al País Valencià, amb una consideració especial pels vincles que s’obren amb les editorials catalanes i balears.\nSeguint amb aquesta aproximació específica d’un perfil comparatista, Muñoz focalitza la seva atenció al lloc des d’on escriu. A partir de la consciència de les problemàtiques i les qüestions específiques del context valencià i, per tant, des d’una cura per allò local i propi, estén la mirada cap a preguntes més generals que també travessen i determinen el seu entorn més proper. La seva és una intervenció en el context cultural desenvolupada des de la consciència de voler posar les bases d’una conversa més àmplia, que va més enllà de les fronteres d’una regió, per bé que les preguntes que formula hagin nascut en un context particular.\nPerò tornem al gènere d’aquest llibre: la ressenya és una reflexió puntual sobre l’impacte d’una o diverses obres en el moment de la seva publicació, però en aquest volum es vol reprendre també allò que hi ha de més general en cadascun d’aquests textos, les seves constants. Si el punt de partida és gairebé sempre el de la novetat editorial -el fet concret que desencadena la reflexió- a mesura que llegim els textos de Muñoz observem com van reapareixent el que podríem considerar les seves obsessions literàries: la preocupació pel panorama editorial, pel teixit de pensament que representen revistes literàries com L’Espill, Afers o Caràcters, o la pregunta pels camins a seguir per la literatura del País Valencià.\nPotser per aquest motiu trobem a faltar les dates de publicació dels textos en els mitjans on han aparegut originalment -tenim el precedent, per exemple, de volums com Alfabets, recull de la crítica literària de Claudio Magris al Corriere della Sera. Tenir una referència del moment en què van gestar-se aquestes reflexions permetria al lector comprendre millor amb quines veus i amb quins debats està dialogant cada text. D’altra banda, se’ns ofereix un exhaustiu índex onomàstic al final del llibre que facilita la recerca i permet detectar temes i noms recurrents en les anàlisis de l’autor.\nAra bé, si ens centrem en la construcció de la ressenya veurem que el motiu conductor continua sent la mirada comparatista: Muñoz no es limita a presentar i fer una lectura d’una obra, sinó que sempre la insereix en una sèrie, la posa al costat d’altres textos contemporanis, la fa créixer a través de relacions temàtiques, és a dir, constantment compara per comprendre. Parlar de l’obra d’un autor implica tenir present la seva trajectòria prèvia i la relació amb els seus referents; i descriure el projecte d’una editorial vol dir saber explicar què aporta amb cada col·lecció en relació amb l’entramat editorial d’aquella llengua, però també en comparació amb altres contextos. En el fons, es tracta de fer evident que la intervenció rellevant en un camp cultural ressona i resingnifica allò que l’envolta.\nLa vida dels llibres és una bona mostra de com les ressenyes, si bé breus i arrelades a l’actualitat literària massa sovint marcada pels ritmes del mercat, poden esdevenir un primer pas del pensament literari i de la tasca crítica. Quan l’escriptura de la ressenya té l’ambició de jutjar l’obra, la seva aportació a un context determinat, la seva relació amb la tradició, i proposar un recorregut de lectura, posa la base per a desenvolupar un teixit de reflexió crítica sobre el fet literari. Les columnes setmanals de Muñoz recollides en aquest llibre són un testimoni no només de la vida cultural valenciana, sinó també un exemple de com la ressenya té recorregut més enllà del moment puntual de la seva publicació.\npublicationsch2021-03-30T15:10:32+00:0029 d'octubre de 2020|Categories: Assaig, Ressenyes|Tags: Iris Llop|


Avui et suggerim que el diàleg sigui amb Maria, la mare de Jesús. Ella guarda en el seu «cor» una experiència única de proximitat amb Jesús. Avemaria


Jusqu'à cet incident de course, la course avait été animée pendant 171 kilomètres par trois coureurs, deux français Jéremy Roye et Perrig Quemeneur, accompagnés par le Néerlandais Lieuwe Westra rejoint à quelques kilomètres de l'arrivée.\nLe départ avait été donné peu avant 13h00 sous un\nbeau soleil à la sortie du passage du Gois, la route submersible qui\nrelie Noirmoutier au continent.\nPhilippe Gilbert (BEL/OLO) les 191,5 km en 4h41:31.\nCadel Evans (AUS/BMC) à 0:03.\nThor Hushovd (NOR/GRM) 0:06.\nJosé Joaquin Rojas (ESP/MOV) 0:06.\nJürgen Van den Broeck (BEL/OLO) 0:06.\nGeraint Thomas (GBR/SKY) 0:06.\nAndreas Klöden (GER/RSH) 0:06.\nRein Taaramae (EST/COF) 0:06.\nChris Horner (USA/RSH) 0:06.\nTony Martin (GER/HTC) 0:06.


Paidos - Collserola: Serveis Extraescolars Technolab P4 i P5\nHome / Extraescolars / Technolab P4 i P5\nEl Technolab és un laboratori tecnològic amb activitats que fomenten la creativitat i la curiositat per aprendre. A través de projectes transversals, els alumnes realitzen construccions dels seus prototips a partir de diferents materials; Lego Duplo, Lego WeDo 2.0, Lego, Engino entre d'altres. És una iniciació al pensament digital a través de la codificació de diferents robots.\nTot el nostre mètode apropa la tecnologia creativa als més petits a través de dinàmiques motivadores, dissenyades i pensades exclusivament per aquesta edat. "Crear per crèixer"\nDurada de l'activitat: octubre fins a juny\nQuota mensual: 40.25€ (octubre a juny)


L’esmena a la llei de l’esport que podria canviar el Barça per sempre\nEls directius dels clubs que no siguin SAE ja no hauran d'avalar el 15% de les despeses\nLa negociació dels pressupostos de l’Estat espanyol ha tingut el focus posat en la llei de l’audiovisual, sobretot a Catalunya, però una esmena a la llei de l’esport podria canviar de forma substancial els tres clubs de futbol històrics de la Lliga: el Futbol Club Barcelona, el Reial Madrid i l’Athletic Club de Bilbao. A través d’una petició d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) i el Partit Nacionalista Basc (PNB), el govern espanyol ha accedit a eliminar una exigència que existia des de la dècada del 1990 i que deia que els directius dels clubs que no fossin Societat Anònima Esportiva (SAE) havien d’avalar el 15% de les despeses. Això significa que qui vulgui ser president del Barça ja no haurà de presentar una quantitat econòmica elevadíssima com a crèdit.\nAquesta informació arriba en un moment en el qual el tema de l’aval ha estat d’actualitat força recent. Quan el nou president del Futbol Club Barcelona, Joan Laporta, va guanyar les eleccions el passat mes de maig, va haver de treballar a contrarellotge i fins a última hora per reunir la quantitat necessària per poder prendre possessió del càrrec. Finalment, a través de l’ajuda financera de José Elías, president d’Audax Renovables, i Jaume Roures, fundador i director general del Grup Mediapro, entre altres, va aconseguir el seu objectiu. Ara això ja no serà necessari i, segons informa el diari Ara, Laporta hauria mogut els seus fils en el món de la política per demanar aquesta modificació a la llei de l’esport a ERC, ja que a l’horitzó hi havia una temuda renovació de l’aval. De fet, Florentino Pérez, president del Reial Madrid, i Aitor Elizegi, de l’Athletic Club, també haurien pressionat, sobretot aquest últim al PNB.\nAra bé, i sempre segons el diari Ara, la directiva actual del Barça està començant a estudiar un canvi als estatuts del club per no facilitar de forma tan manifesta que qualsevol persona es pugui presentar a les eleccions blaugranes. Si bé l’aval del 15% era una exageració, l’entitat culer pensa en un percentatge inferior o una quantitat fixa assumible per posar un filtre o una barrera en aquest sentit.\nAval Futbol Joan Laporta


Esquerra es presenta a Berga com "l'alternativa per millorar el que hem vist fins ara" i prioritza el barri vell - Aquí Berguedà\nEsquerra es presenta a Berga com “l’alternativa per millorar el que hem vist fins ara” i prioritza el barri vell\nMarc Canturri· 15/05/2019\nActe central de campanya electoral d’Esquerra Republicana de Berga. L’alcaldable, Ramon Camps, ha presentat en públic per primera vegada les línies fonamentals del seu programa. Dilluns ja ho va fer davant els mitjans de comunicació però la d’avui ha estat la seva primera intervenció directa davant la ciutadania. Camps ha estat acompanyat per l’alcaldessa de Montclar, Raquel Sala, el regidor i alcaldable per Vilada, Quim Espelt, i el candidat a les eleccions europees Jordi Bacardit.\nCamps ha tancat l’acte amb una exposició d’arguments que ha esgarrapat l’ovació de la setantena de persones que s’han reunit a la plaça Viladomat, sota la primera carpa del Vall. El candidat republicà ha assegurat que “la CUP ha fet coses però no ha estat suficient” i considera que Esquerra “és l’alternativa per millorar el que hem vist fins ara”. Per exemple, Camps ha recalcat que “reduir el deute era una obligació bancària i s’hauria fet igualment” i creu que a la CUP li ha faltat marcar-se “més objectius a llarg termini”.\nL’alcaldable ha destacat el paper del govern de Berga en aquest últim mandat per fer possible el traspàs de la gestió de l’hospital a la Generalitat. Amb tot, Ramon Camps també ha tret pit del paper d’ERC: “Fa temps que sabíem que la ciutadania volia això però teníem un problema: que la Generalitat no tenia la predisposició que aquesta vegada sí que ha tingut la conselleria de Salut, a mans d’Esquerra Republicana”.\nTal com ja va informar a principis de setmana l’Aquí Berguedà, el programa d’Esquerra es divideix en quatre grans eixos que avui Camps ha tornat a explicar: l’atenció a les persones, la sostenibilitat, la cultura i la transparència i participació ciutadana. En aquest darrer aspecte, l’alcaldable republicà ha reiterat que una de les primeres accions serà obrir un procés participatiu per fer un Pla Estratègic per al barri vell. “És una prioritat i, després, en vindran d’altres. Ens servirà per obrir la llauna per després seguir desplegant projectes”.\nPel que fa als altres ponents, Quim Espelt ha reivindicat la tasca que s’ha aconseguit en els darrers anys tocant portes com la de la Diputació de Barcelona. L’alcaldessa de Montclar, Raquel Sala -que revalidarà el càrrec perquè encapçala l’única llista presentada-, ha exalçat la condició de Berga de punt d’unió comarcal: “Tota la gent dels petits pobles venim a parar a Berga en algun moment de la setmana”. Per tot plegat, Sala ha demanat al futur alcalde de Berga que “pensi en Berga però també en els municipis que l’envolten”, i ha conclòs que Ramon Camps segur que ho farà. Finalment, Jordi Barcardit, candidat a les europees ha demanat “el vot per Esquerra Republicana a Berga i a tot arreu per agrair a Oriol Junqueras el sacrifici que està fent per tot el país”.\nCampanya electoralEleccionseleccions 2019eleccions a BergaEsquerra BergaRamon Camps\nCrema la fàbrica Fibresa d’Avià\nEl PSC vol traslladar la biblioteca de Berga a Sant Francesc i posar sostre a la pista de Santa Eulàlia


#Novaveu - Fitxa d'obra: Un enemic del poble - Amfiteatre\nUn enemic del poble - Amfiteatre\nProblemes del s. XIX amb vigència actual\nUn enemic del poble narra la història del doctor Thomas Stockmann, director mèdic d’un balneari en una petita ciutat. El centre vertebra, directament o indirectament, tota l’activitat econòmica de la població, i els seus habitants depenen del seu bon funcionament per mantenir l’estat de benestar creixent en el qual viuen des que es va obrir. El doctor, com a científic rigorós, descobreix fent unes anàlisis que les aigües que han fet tan famós el seu balneari estan contaminades. No dubta ni un moment de la seva obligació de fer públic el descobriment per engegar mesures que solucionin el problema. Això fa que es desencadeni una lluita terrible. L’assetgen el poder polític, les organitzacions comercials, els mitjans de comunicació i la majoria d’habitants de la vila temorosos de perdre la seva font principal de riquesa. El doctor, en lloc d’atemorir-se, reivindica el seu dret com a ciutadà lliure a denunciar- ho en nom del bé comú, el mateix bé comú que enarboren des de l’altra banda per mantenir la prosperitat en la qual viuen.\nFunció el 05/05/2022 a les 21:00 hores.\nFunció el 12/05/2022 a les 21:00 hores.\nFunció el 19/05/2022 a les 21:00 hores.\nCrítica: Un enemic del poble - Amfiteatre\nper Elena Alcalde\nUn enemic del poble ens planteja un conflicte tan antic com vigent avui en dia: la lluita entre ciència i poder econòmic, l'eterna qüestió sobre què és el bé comú i a qui beneficia, i, més important encara, si el fet que una decisió sigui presa per la majoria significa que aquesta és bona.\nEl text de Henrik Ibsen publicat a finals del s. XIX ens explica la història del doctor Thomas Stockmann, director mèdic del balneari d'una petita ciutat noruega, que després de descobrir que les aigües del poble no són tan beneficioses com creien, està decidit a fer el possible per destapar aquesta realitat i evitar més riscs per la salut dels habitants. Sorprenentment (o no), els poders no li ho posen tan fàcil com ell creia.\nLa proposta d'Amfiteatre, que es pot veure al Teatre Gaudí fins aquest diumenge 22, és una versió adaptada per Tom Colomer i, en alguns casos, modernitzada del clàssic. Un dels grans encerts de la proposta és l'escenografia, dissenyada per Pau Colomer amb el suport de la resta de l'equip, un espai central rectangular ple d'aigua per on els actors es mouen descalços i que, a mesura que l'obra avança, ajuda a fer que el públic se submergeixi en la sensació de tenir l'aigua al coll que viu el protagonista. Així mateix, la incorporació de música a les pauses de muntatge, compostes també per Pau Colomer, el free style a càrrec d'Albert Castaño, i la incorporació del públic en molts moments de la funció, tocant temes tan actuals com les fake news, aporten un aire fresc a la proposta que dialoga amb l'actualitat i posa de manifest com, tot i que hem avançat com a societat, encara arrosseguem moltes de les preguntes i conflictes de finals del s. XIX.\nMantenir un text d'aquesta intensitat a un alt nivell és complicat i si bé l'aposta d'Amfiteatre té grans moments, també és cert que hi ha alguns punts d'irregularitat on la trama no acaba d'avançar i es donen excessives voltes sobre el mateix conflicte. Un enemic del poble acaba aquest diumenge, però esperem que tingui més oportunitats a Barcelona per mostrar aquesta història que ens fa de mirall sobre la corrupció, manipulació i interessos que dominen la nostra societat, i ens ajuda a reflexionar sobre quin és el nostre paper com a ciutadans.\nAmfiteatre és una jove companyia de Sabadell dirigida per Tom Colomer i representada pels següents intèrprets en aquesta ocasió: Jan Casablancas en el paper del Dr Thomas Stockmann, Bernat Borràs com a l'alcalde Peter Stockmann, Marta Rodrigo com a Katrina Stockmann, Pau Colomer com a Hovstad, i Albert Castaño com a Billing i Aslaksen.


CACiS EDUCA: d’abril 2018\nEscola Tecnos de Terrasa a CACiS\nels alumnes de segon de primària han vingut a CACiS per treballar de forma directa i al costat d'artistes d'arreu del món .\nPrograma / Jornada a CACiS El Forn de la calç / Land Art •activitat col·lectiva\ncolors de la natura •activitat individual\nTallers “Colors de la natura”\n1. Colors de la natura\n3. Visita al centre\nColors de la natura /Pigments i colors\nCACiS obre un diàleg amb els espais i els materials que tenim a l’abast, cercant una millor relació amb l’entorn i incorporant-la en qualsevol etapa de l’aprenentatge o àmbit de l’escola. Recuperar l’origen de molts materials naturals ens donen recursos per millorar l’impacte del nostre consum sobre l’entorn, per enriquir les experiències, els llenguatges, el joc, i en definitiva, l’aprenentatge per viure de manera responsable.\nEls principals objectius són :\nObservació de l’entorn.\nUtilitzar els elements naturals de forma sostenible en la pràctica de la creació.\nAprendre a veure i valorar les obres pròpies i les de l'entorn.\nUnificar els continguts teòrics en les activitats pràctiques.\nNo contribuir a la degradació mediambiental que inclou obres «verdes» realitzades amb materials biodegradables o reciclats.\nCrear consciència de la importància de reciclar materials.\nEntendre la relació entre l'home i la terra, el medi ambient i el món .\nQue els treballs arriben a interactuar amb el medi ambient de forma més directa .\nEntendre el lloc en el qual es va a treballar, compenetrant-se amb ell.\nEl taller de Land Art per cicle infantil ofereix un altre mirada als colors, formes i materials naturals per agrupar-los segons la seva tipologia (troncs, pedres...). Triar i ordenar per formes i colors per poder manipular lliurement.\nPublicat per CACIS EL FORN DE LA CALÇ a 7:15 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: escola Tecnos, tallers de primària, Tallers de primavera\nEls nens i nenes de P5 van fer una teller ple de pigments minerals, ens vam embrutar bastant !!!! però va ser molt divertit. Vam intevenir els arbres i un cami en mig del bosc....\nPublicat per CACIS EL FORN DE LA CALÇ a 7:04 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Escola Salesians d'Horta, tallers d'educació infantil