LA DGCEC I ELS SECTORS CULTURALS by Gremi d'Editors de Catalunya - issuu\nLa DGCEC i els sectors culturals Direcció General de Creació i Empreses Culturals Institut Català de les Empreses Culturals\nFulletó 2015.indd 1\nDepartament de Cultura - Direcció General de Creació i Empreses Culturals\nImatges de portada Pelat, de Joan Català. © Martí Fradera Exposició sobre CaboSanRoque a l’Arts Santa Mònica Rastres de sàndal, de Maria Ripoll. © Pontas Films Teatre Lliure. © Ros Ribas, Teatre Lliure Blues and Bullets, de A Crowd of Monsters\nEls continguts d’aquesta publicació estan subjectes a una llicència de reconeixement no comercial 3.0 de Creative Commons. Se’n permet la còpia, la distribució i la comunicació pública sense ús comercial, sempre que se’n citi la font. La llicència completa es pot consultar a http://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/legalcode. Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) Passatge de la Banca, 1-3 08002 Barcelona Telèfon: 933 162 770 icec.cultura@gencat.cat www.gencat.cat/cultura/icec\nOctubre del 2015 Dipòsit legal B.21798-2015 2\nFulletó 2015.indd 2\nÍndex • Presentació\t• Àrea de Creació\tArts Santa Mònica\tInstitució de les Lletres Catalanes\tDisseny\tArquitectura\t• Àrea d’Equipaments i Xarxes de Difusió\tPla d’Equipaments Culturals de Catalunya (PECCat)\tSistema Públic d’Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM)\tSuports a les programacions municipals\tProjecte d’Indicadors Culturals per a l’Entorn Municipal (PICEM)\t• Filmoteca de Catalunya\t• Àrea d’Empreses\tDesenvolupament Empresarial\tAudiovisual\tArts escèniques\tMúsica\tLlibre\tArts visuals\tDigital\t• Àrea de Mercats\tEuropa Creativa-MEDIA Catalunya • Àrea de Públics\t• + Info\t• Dades macroeconòmiques\t• Consums culturals\t• Recomanacions ECIA\t• Pirateria\t• Plataformes digitals legals\t• Seus i adreces\n4 8 12 13 14 15 18 20 21 22 25 26 30 32 34 38 40 42 44 46 48 53 54 62 64 66 67 68 69 71\nFulletó 2015.indd 3\nPresentació Els darrers anys han estat enormement complexos en termes culturals. Crisi econòmica, transformació tecnològica, canvi demogràfic, disminució extrema del consum cultural, minva en els pressupostos del Govern català i polítiques culturals del Govern estatal absolutament desafortunades han composat un entorn enormement complex per a la cultura catalana i molt més per a les polítiques del Departament. Tanmateix, hem abordat la crisi amb la convicció que només la podíem vèncer si, mesura a mesura, detall a detall, política a política, en pal·liàvem els efectes i, alhora, apostàvem per la transformació de les polítiques públiques culturals de Catalunya. El document que teniu a les mans quantifica, amb l’objectivitat i el desapassionament característics de les dades, la tasca desenvolupada des de la Direcció General de Creació i Empreses Culturals. Aquests paràmetres, doncs, mostren com s’ha materialitzat la nostra aposta per la modificació substancial de les maneres de fer. Constatem que els mecanismes de suport a la cultura són molt més sòlids del que eren, que la creativitat és al centre del relat cultural, que hem millorat la percepció col·lectiva sobre el paper dels emprenedors i de les empreses culturals, que hem ordenat la governabilitat i el rol de la majoria dels equipaments nacionals i, entre altres constatacions, que hem ordenat la xarxa de mercats definitivament enfocats a la contractació i la professionalització de cada sector. Tampoc no podem oblidar que hem aconseguit presències significatives en algun àmbit internacional. Ha tingut lloc un canvi de fons en la manera de cooperar amb el sector cultural des de l’Administració. Progressivament comprovarem que les transformacions introduïdes són una bona base per aconseguir materialitzar el salt qualitatiu que desitgem. Fer un país culte és la millor garantia de futur, és la més rotunda manifestació a favor d’un país creatiu, innovador, pròsper, cohesionat, singular i universal. Ferran Mascarell i Canalda Conseller de Cultura\nFulletó 2015.indd 4\nDes dels seus inicis, la Direcció General de Creació i Empreses Culturals (DGCEC) ha orientat tota la seva activitat a complir dos objectius: crear ocupació de qualitat i fomentar la participació de la ciutadania en l’àmbit de la cultura a partir del treball transversal de les àrees de Creació, Equipaments i Xarxes de Difusió Cultural, Empreses, Mercats i Públics. El suport decidit als agents articuladors i als centres de creació ha permès posar les bases de la participació pública en aquells espais essencials, però menys visibles, destinats a permetre que els artistes disposin de temps i de recursos per experimentar. Sense sectors professionals sòlids resulta impossible crear projectes de qualitat de manera continuada en el temps. És per aquest motiu que s’han sumat als plans integrals vigents (Circ, Dansa i Teatre Familiar) els nous projectes del Pla Integral de les Arts Visuals i del Pla Integral de la Música. Des del punt de vista dels equipaments i les xarxes de difusió cultural públiques tenim, de nou, un país connectat. Els equipaments nacionals han començat a treballar conjuntament per tal de definir les seves estratègies per arribar als ciutadans. Així mateix, el treball, també conjunt, entre la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Barcelona en suport de la programació municipal professional d’arts escèniques i música ha demostrat que quan les institucions treballen conjuntament, els resultats són molt positius. En un any s’ha aconseguit canviar la tendència negativa de programació d’espectacles i transformar-la en creixement: més espectacles programats significa més oportunitats per participar en la vida cultural.\nL’organització dels sis mercats estratègics de Catalunya, distribuïts entre primavera i tardor, ha permès que els professionals tinguin un espai estable on presentar els seus projectes: Mostra d’Igualada, Sismògraf d’Olot, Trapezi de Reus, FiraTàrrega, Mercat de Música Viva de Vic i Fira Mediterrània de Manresa permeten que, distribuïts arreu del país, se celebrin esdeveniments culturals de caràcter nacional que es combinen amb les estratègies sectorials d’internacionalització. La combinació exitosa de creació i de públic, l’enllaç entre els dos extrems del procés creatiu, només pot esdevenir una realitat que es doni de manera natural després d’un treball intens, a llarg termini, que entengui les especificitats de totes les disciplines creatives i els aporti els recursos necessaris per dur-les a terme amb qualitat i rigor. Jordi Sellas i Ferrés Director general de Creació i Empreses Culturals\nLes empreses culturals de Catalunya conformen un ampli teixit de petites i mitjanes entitats que, sumades als professionals independents, representen l’autèntic motor creatiu del país. Artistes, productors, editors, distribuïdors i exhibidors de múltiples disciplines que treballen per fer possible l’enllaç entre el procés creatiu i el seu públic. La immensa varietat de projectes i d’objectius requereix diferents instruments de suport i de cooperació entre l’àmbit públic i el privat. En aquest sentit, l’Institut Català de les Empreses Culturals ha esdevingut un referent europeu (a través de la European Creative Industries Alliance) en l’establiment de noves eines de finançament, com les aportacions reintegrables, els préstecs participatius digitals o les línies de préstec cultural, com també en la creació de noves fonts de finançament, com l’impost per dotar els fons destinats al sector audiovisual aprovat pel Parlament de Catalunya.\nFulletó 2015.indd 5\nLes Indústries Culturals i Creatives a Catalunya Font: IDESCAT (Enquesta Anual de Serveis i Enquesta de Població Activa) Nota: s’ha aplicat la nova metodologia adoptada pel Gabinet Tècnic del Departament de Cultura conjuntament amb IDESCAT.\nEMPRESES EN L’ÀMBIT CULTURAL I CREATIU (2013)\nTREBALLADORS EN L’ÀMBIT CULTURAL I CREATIU (3r TRIM. 2015)\nINGRESSOS D’EXPLOTACIÓ DE L’ÀMBIT CULTURAL I CREATIU (2013)\nVALOR AFEGIT BRUT (CF) (2013) 1,9% DEL VAB DE CATALUNYA\n+ Ocupació + Públic\n+ Retorn social + Excel.lència + Retorn econòmic «Identitats», exposició al Centre d’Art Tecla Sala de l’Hospitalet de Llobregat.\nObjectius OBJECTIUS DEPARTAMENTALS\nConsolidar la creació i\n• Impulsar la producció cultural catalana i afavorir els creadors i el desenvolupament de les\nl‘emprenedoria cultural com\na motors de la recuperació\n• Millorar l‘accés al finançament i la competitivitat de les empreses culturals.\neconòmica i la creació\n• Promoure una cultura empresarial orientada a nous models de negoci, a mercats emergents i a\ndonar suport a nous àmbits de negoci de base cultural (gastronomia, arquitectura, etc.). • Exportar la creació i producció cultural pròpies arreu del món.\nProjectar a l‘exterior la\n• Difondre la llengua catalana —així com l‘obra acadèmica, intel·lectual i científica que es produeix\ncultura catalana i treballar\nen aquesta llengua— a l’exterior.\nper al seu reconeixement\n• Promoure les relacions i incrementar els projectes conjunts amb institucions i organismes\ninternacionals culturals. • Assolir el reconeixement i la plena oficialitat del català a les institucions europees.\nAccentuar el valor d‘identitat nacional i de dinamització econòmica del patrimoni cultural i del món associatiu. Vertebrar el Sistema Cultural Nacional mitjançant els equipaments de referència i augmentar el consum cultural.\n• Rendibilitzar el patrimoni convertint-lo en un element competitiu i estratègic de creació de riquesa. • Difondre el patrimoni cultural, garantint-ne l‘accessibilitat a la ciutadania. • Assegurar la sostenibilitat econòmica i territorial dels equipaments culturals. • Garantir una oferta cultural pública de qualitat. • Desenvolupar estratègies per a la captació de nous públics.\nFulletó 2015.indd 6\nPressupost de la DGCEC 2015 15.193.801€ CREACIÓ*\nEQUIPAMENTS ESCÈNICO-MUSICALS I CINEMATOGRÀFICS\n3,7% 14,9% 38,2%\n101.646.437€ TOTAL 2015\n*L’any 2015, a l’Àrea de Creació s’hi inclou una partida de 7.500.000 € destinada a la concessió de préstecs a llarg termini fora del sector públic.\nDirecció General de Creació i Empreses Culturals\nSubdirecció General de Promoció Cultural\nEquipaments i xarxes\nFulletó 2015.indd 7\nLa coreògrafa i ballarina Sol Picó va repassar els seus èxits al Mercat de les Flors en l’espectacle One-Hit Wonders.\nFulletó 2015.indd 8\nCreaci贸 Fullet贸 2015.indd 9\nCreació 15,2 M€\nPRESSUPOST (Inclou l’aportació de garantia de l’Institut Català de Finances per un import de 7,5 M€)\nL’Àrea de Creació té per objectiu impulsar l’ampliació de la base creativa de Catalunya en tots els àmbits de l’expressió artística i del pensament, així com incrementar el suport als creadors com a requisit per a un millor desenvolupament cultural, millorar l’accés d’aquests als mitjans necessaris per desplegar tot el seu potencial, augmentar els recursos destinats als espais de creació i producció, i conèixer de primera mà tants projectes embrionaris com sigui possible de tots els sectors de les indústries creatives.\nActuacions 2015 • Xarxa de Centres d’Arts Visuals de Catalunya: coordinació i desenvolupament d’un pla d’acció. • Constitució de la Taula d’Impuls del Pla Integral de les Arts Visuals i redacció del text consensuat amb el sector. • Implementació del Pla d’Acció de l’Arquitectura. • Elaboració de l’estudi Reflexió estratègica del sector de serveis de disseny.\nXarxa de Centres d’Arts Visuals de Catalunya\n• Desenvolupament del projecte europeu SPECIFI (Smart Platform Enabling the Creative Industries for the Future Internet) amb accions específiques. • Consolidació de l’Arts Santa Mònica, Centre de la Creativitat. • Aportació a la Institució de les Lletres Catalanes.\nLínies de subvencions i beques • Activitats dels centres de creació i producció d’arts escèniques, música i arts visuals de caràcter professional en espais de titularitat pública. • Projectes artístics que articulin els sectors professionals en els àmbits de les arts escèniques, la música i les arts visuals. • Subvencions per a projectes de caràcter professional en l’àmbit de les arts visuals. • Subvencions a activitats de dansa de caràcter professional. • Subvencions a activitats de teatre de caràcter professional. • Subvencions a activitats de circ de caràcter professional. • Beques per a la recerca i la creació en els àmbits artístics, del pensament i dels nous sectors creatius i d’interdisciplinarietat. • Beques per a la formació i el perfeccionament en els àmbits artístics, del pensament i dels nous sectors creatius.\nAmb la Xarxa de Centres d’Arts Visuals de Catalunya, el Govern de la Generalitat vol garantir una presència bàsica de les arts visuals contemporànies al país. Es fa amb l’Administració local i els agents artístics i està integrada per vuit centres que reben una dotació global de 785.000 €. Des del 2014 s’impulsa un pla d’acció per a la Xarxa, amb la primera edició del Premi de Videocreació, amb el LOOP Festival, i la col·laboració amb el MACBA. Bòlit. Centre d’Art Contemporani, Girona ACVic. Centre d’Arts Contemporànies M|A|C. Mataró Art Contemporani Fabra i Coats, Centre d'Art Contemporani de Barcelona Centre d’Art Tecla Sala, l’Hospitalet de Llobregat Centre d’Art La Panera, Lleida El Teler de Llum. Centre d’Art de Tarragona Lo Pati. Centre d'Art Terres de l'Ebre, Amposta\nFulletó 2015.indd 10\nAjuts a creadors, teixit associatiu professional i centres de creació Es dóna suport als creadors, posant al seu abast les condicions necessàries per desplegar tot el seu potencial creatiu i professional: formació, recerca, creació, producció i internacionalització. S’afavoreix un retorn social de desplegament de les activitats en els teixits socials del seu entorn més immediat.\nLínies de subvencions i beques\n204.000 BEQUES: RECERCA I CREACIÓ\nLa Vela. L’Estruch, Sabadell.\nCREADORS ARTS VISUALS\nPla Integral de les Arts Visuals (vegeu la pàg. 45)\nAteneu Popular 9 Barris L’Estruch. Fàbrica de Creació de les Arts en Viu Hangar. Centre de recerca i producció d’arts visuals La Escocesa, Centre de Creació Roca Umbert, Fàbrica de les Arts La Central del Circ Centre de les Arts del Circ Rogelio Rivel La Caldera. Centre de creació de dansa i arts escèniques Espai Marfà Sala Beckett. Obrador Internacional de Dramatúrgia Nau Ivanow\nProjecte europeu SPECIFI ©Carles Rodríguez\nL’any 2015 ha quedat constituïda la Taula d’Impuls del Pla Integral de les Arts Visuals, promoguda per l’Àrea de Creació i la unitat de Coordinació de Programes Transversals, de la Direcció General de Creació i Empreses Culturals (DGCEC), juntament amb l’Àrea de les Arts Visuals de l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC). L’objectiu de la taula és impulsar diverses accions i fer-ne el seguiment, amb la finalitat d’articular un tractament integral i específic de les arts visuals contemporànies a Catalunya. La comissió de coordinació i seguiment del pla està formada per la DGCEC i per representants del sector\nMarcel·lí Antúnez en el projecte interactiu Ultraorbism a l’Arts Santa Mònica, en el marc del projecte SPECIFI. Aquest projecte suposa l’extensió de l’Anella Cultural a Europa. A Catalunya, hi participen la Fundació i2cat, el Departament de Cultura i l’Ajuntament de Barcelona. 11\nFulletó 2015.indd 11\nArts Santa Mònica, Centre de la Creativitat Concebut com un programa interdisciplinari, esdevé un laboratori d’idees, punt de confluència de la creativitat i generador de continguts sobre el pensament contemporani. • Eix aparador • Eix reflexió • Eix connexió • Eix formació i assessorament L’any 2015 s’hi han acollit i programat 23 exposicions i 310 activitats.\nExposicions destacades • “1 Dia 1 Foto. 31 fotògrafs, 365 dies, Catalunya 2014”. • Cicle d’exposicions Trets enmig del concert. • “POP Cèntric, 50 anys de pop català” i cicle de concerts i activitats. • “CaboSanRoque. La cobla patafísica 2015-2001” i cicle de concerts i activitats. • “Unseen”, exposició fotogràfica de Jessica Lange. • “RCR Arquitectes: Papers” i activitats relacionades. • “X-Ville”, de Jordi Colomer, exposició coorganitzada per Arts Santa Mònica, Xarxa de Centres d’Arts Visuals de Catalunya i LOOP 2015. • “Serrat: 50 anys de cançons” i cicle de concerts i activitats. • “Translocacions”, exposició i programa de microintervencions urbanes. • “En palabras de Jaime Gil de Biedma”. • “Figures del desdoblament. Titelles, ombres, màquines i fils”, exposició i activitats.\nActivitats destacades • Residència creativa a l’Arts Santa Mònica: Mazoni, Jordi Colomer, projecte de l’exposició “Translocacions”, projectes de l’exposició “Figures del desdoblament. Titelles, ombres, màquines i fils”. • Cicle Dilluns de poesia a l’Arts Santa Mònica. • Cicle Hamaca de videoart i cinema alternatiu. • Arts Libris 2015. V Fira Internacional de l’Edició Contemporània. • Cicle de música contemporània a l’Arts Santa Mònica. • Festival Ingràvid a l’Arts Santa Mònica. • DOCfield 2015. Festival Fotografia Documental Barcelona. • LOOP 2015. Festival de videoart de Barcelona. • Festival MIRA. • VI Jornades Filosòfiques. • Festival d’Òpera de Butxaca. • Eufònic Urbà. Mostra d’arts visuals i sonores de les Terres de l’Ebre.\nDurant l’estiu del 2015 s’ha pogut veure a l’Arts Santa Mònica un recorregut pels 50 anys de trajectòria d’aquesta icona de la música popular. 12\nFulletó 2015.indd 12\nInstitució de les Lletres Catalanes La Institució de les Lletres Catalanes té per objectiu la promoció, la difusió i l’estudi de la literatura catalana, dels autors i les obres catalanes patrimonials i actuals, així com l’impuls del foment de la lectura. Desenvolupa les seves activitats mitjançant un conjunt de programes propis i dóna suport a iniciatives literàries arreu del domini lingüístic.\nProgrames • Lletres a les aules. • Lletres en viu. • El meu clàssic. • Què llegeixes? • Veus Paral·leles (Vilafranca del Penedès, Tarragona, Castelló, València, Palma, Búger, Badalona i Barcelona). • Seminari de traducció poètica a Farrera. • Festival Nacional de Poesia a Sant Cugat. • Dia Mundial de la Poesia. • Calaix de lletres (Lletres al camp, Lletres al cementiri, Lletres a les presons, Lletres al Parlament, Lletres i Salut, Lletres a Santa Mònica, Lletres al TNC, Lletres i dones, Lletres als FGC, entre d’altres).\nQui és qui És una base de dades de la literatura catalana que consta de 2.262 fitxes d’autors. Durant l’any 2014 s’hi han incorporat 168 autors catalans i 1.368 llibres nous. http://www.lletrescatalanes.cat/ca/programes/qui-es\nCol.laboracions • Litterarum. • Setmana del Llibre en Català.\nExposicions • “El ‘Domini Màgic’ de Joan Vinyoli”. • “Pitarra: 1864-1866”.\nHomenatges a Montserrat Abelló, Joan Vergés, Josep M. Boix, Joan Vinyoli i Màrius Sampere.\nAjuts • Creació literària. • Traducció. • Investigació. • Promoció i difusió de la literatura catalana. • Edició d’obres d’especial interès cultural.\n©Institució de les Lletres Catalanes\nPoetes i amics participants a l’homenatge a Màrius Sampere. 13\nFulletó 2015.indd 13\nDisseny El Departament de Cultura ha ampliat el ventall de sectors culturals de les empreses creatives que incorporen la innovació i la creativitat com a factors essencials en la cadena de producció de valor. En aquest entorn, cal conèixer la dimensió i els reptes dels sectors que integren la creativitat, així com dissenyar estratègies per impulsar-los. Amb la voluntat d’estendre la tasca encetada en l’àmbit del videojoc i l’arquitectura a altres indústries creatives, el Departament de Cultura i el Barcelona Centre del Disseny (BCD) van elaborar l’estudi Reflexió estratègica del sector de serveis de disseny, per treballar amb l’objectiu d’obtenir un retrat real d’aquest sector, en una lògica publicoprivada, com s’havia fet anteriorment en el sector de l’arquitectura.\nEl mes de juliol del 2015 es van presentar les conclusions d’aquesta reflexió estratègica, consensuant amb representants de les diferents associacions de disseny quines eren les principals oportunitats i amenaces i els punts forts i febles del sector. Està previst seguir treballant per un pla d’acció en el sector del disseny a partir del mes de setembre del 2015.\nActuacions 2015 • Estudi Reflexió estratègica del sector de serveis de disseny. • Pla d’acció en el sector del disseny.\nFortaleses de les empreses de disseny catalanes Font: BCD • Bona qualitat del talent local. • Atracció de talent internacional per treballar a les empreses catalanes. • Teixit emprenedor creatiu de qualitat. • Actitud emprenedora i social per generar nous models de negoci. • Capacitat d’aliar-se amb altres agents dins el sector. • Concentració geogràfica. • Cultura creativa. Activitat creativa. • Reconeixement del disseny de Barcelona com a excel·lent a escala nacional.\n©M. Arjalaguer Gelateria Rocambolesc (Girona), dels germans Roca, dissenyada per Sandra Tarruella. Imatge cedida per Barcelona Centre de Disseny. 14\nFulletó 2015.indd 14\nREFLEXIÓ ESTRATÈGICA DEL SECTOR DE SERVEIS DE DISSENY. RESULTATS PRINCIPALS. CATALUNYA. 2014 Font: BCD\nDades macroeconòmiques de les empreses de disseny\nDistribució geogràfica de les empreses de disseny 4%\n950 M€ (0,5% del PIB de Catalunya)\n15.775 ocupats (0,5% del total de Catalunya)\nBARCELONA ÀREA METROPOLITANA\nEspecialitats que realitzen les empreses de disseny El 50,97% de les empreses ofereixen més d’un servei.\nActivitats que realitzen les empreses de disseny\n57% COMUNICACIÓ VISUAL 32% DISSENY DʼESPAIS / INTERIORISME 28% DISSENY INDUSTRIAL / DE PRODUCTE 21% AUDIOVISUAL / MULTIMÈDIA 18% CONSULTORIA 4% TÈXTIL / MODA\nExportacions El 45% de les empreses de disseny exporten els seus serveis. L’especialitat que més exporta, de mitjana, és el disseny industrial (el 50% de les empreses de disseny industrial exporten els seus productes). Principals països d’exportació de les empreses de disseny catalanes\n36% FRANÇA 33% ALEMANYA 27% ITÀLIA 27% ESTATS UNITS 21% XINA 16% REGNE UNIT 13% ANGLATERRA 12% SUÏSSA 11% MÈXIC 9% HOLANDA 8% RÚSSIA 7% PORTUGAL 7% BRASIL 6% SUÈCIA 6% PAÏSOS BAIXOS 6% JAPÓ 6% AUSTRÀLIA 4% BÈLGICA 15\nFulletó 2015.indd 15\nArquitectura L’arquitectura és clau per a la cultura del país i, per potenciar aquest sector, s’està implementant el Pla d’Acció de l’Arquitectura. En aquesta línia, s’ha creat la web Catalan-Architects a la plataforma World-Architects, que integra també les càpsules audiovisuals que s’han enregistrat. D’altra banda, s’han organitzat intercanvis entre arquitectes catalans i suïssos, amb exposicions i tallers a l’Arts Santa Mònica, al Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC), i a Ginebra i Zuric. També s’està ultimant l’edició d’un fullet sobre el sector sanitari, i s’han acollit projectes com mARQet i els premis biennals de l’Agrupació de Joves Arquitectes de Catalunya.\nActuacions 2015 Posicionament i visibilitat internacional • Web Catalan-Architects per promocionar internacionalment l’arquitectura catalana. Urbanisme, espai públic i paisatgisme • Intercanvi entre arquitectes catalans i suïssos (Ginebra i Zuric) en el marc del Cities Connection Project. Patrimoni • Presentació de l’Informe estratègic del sector del patrimoni a Catalunya: mapa i diagnòstic. • Projecte d’exposició sobre urbanisme a Mèxic. Salut • Fullet en diferents idiomes sobre el sector sanitari català. • Mapa d’agents de la cadena de valor del sector de la construcció sanitària. Altres projectes • Catàleg de premis de l’Agrupació de Joves Arquitectes de Catalunya.\nDades del sector de l’arquitectura a Catalunya. 2014 Font: elaboració pròpia a partir de dades de SABI (Canvi metodològic respecte de l’any anterior) Inclou empreses actives que presten serveis tècnics d’arquitectura. INGRESSOS D’EXPLOTACIÓ 2014 (en milions d’euros)\nA Catalunya, a més, hi ha uns 50 estudis destacats d’arquitectes (autònoms o altres formes jurídiques) que contribueixen a impulsar el prestigi i el posicionament internacional del sector, però dels quals no es disposa de dades actualitzades.\nImatge cedida per Barcelona Centre de Disseny\nL’hotel Mandarin Oriental (Barcelona), un projecte de remodelació dels arquitectes Carles Ferrater i Juan Trias de Bes, amb interiorisme de Patricia Urquiola.\nFulletó 2015.indd 16\nAportació al sector del patrimoni\nWorld-Architects és una plataforma internacional d’arquitectura que presenta una selecció d’estudis d’arquitectura de diferents continents. La plataforma integra diversos serveis, com l’edició d’una revista electrònica amb més de 170.000 destinataris, i també publica butlletins d’informació als estats amb més representació d’estudis d’arquitectura. Les plataformes són de caràcter estatal, amb l’excepció dels arquitectes de Nova York, Califòrnia i, amb aquest projecte, Catalunya. Catalan-Architects inclou càpsules audiovisuals amb reportatges i entrevistes d’estudis d’arquitectura catalans i un relat amb la història de l’arquitectura catalana contemporània, actuacions totes elles incloses en el Pla d’Acció de l’Arquitectura.\nL’Agència Catalana del Patrimoni Cultural va elaborar l’Informe estratègic del sector del patrimoni a Catalunya: mapa i diagnòstic. El document defineix la cadena de valor relacionada amb la gestió del patrimoni, fa un mapatge dels principals agents i empreses vinculats directament amb la gestió del patrimoni, i una estimació de la dimensió econòmica dels principals sectors (directes i indirectes) relacionats amb el patrimoni. També serveix de base per crear futures aliances publicoprivades en el sector i definir estratègies per dinamitzar el patrimoni a Catalunya. Aquest treball ajudarà a concretar accions del sector d’estudis d’arquitectura especialitzades en el sector del patrimoni.\nIntercanvi d’arquitectes amb Suïssa\nFullet sobre arquitectura sanitària a Catalunya\nAmb el precedent de l’exposició d’arquitectes de Ginebra a l’Arts Santa Mònica, al febrer va presentar-se al pavelló Sicli de Ginebra l’exposició d’arquitectes catalans i se’n va editar un catàleg. En el marc d’aquest projecte, impulsat pel Cities Connection Project, es van celebrar reunions amb els responsables de cultura de Ginebra per impulsar intercanvis en altres sectors culturals. També es van visitar projectes emblemàtics d’arquitectura de Ginebra i es van programar conferències i activitats conjuntes entre estudis d’arquitectura de Ginebra i de Catalunya. Al mes d’octubre es va fer un nou intercanvi amb la ciutat de Zuric, amb una exposició al Col·legi d’Arquitectes de Catalunya. Per a la primavera de 2016 s’ha programat una exposició i un taller a Zuric.\nAquesta publicació presenta l’estructura i les característiques principals del model sanitari català, així com l’excel·lència dels estudis d’arquitectura especialitzats en el sector, alguns dels quals tenen una elevada implementació internacional. El fullet, editat en diferents idiomes, inclou un inventari d’agents i d’empreses de la cadena de valor del sector de la salut i constitueix un recurs per contribuir a la internacionalització dels estudis d’arquitectura de Catalunya.\nVestíbul de l’Hospital del Mar, rehabilitat per Brullet-Pineda Arquitectes. 17\nFulletó 2015.indd 17\nEscala del Mercat de les Flors.\nFullet贸 2015.indd 18\nEquipaments i xarxes Fullet贸 2015.indd 19\nEquipaments i Xarxes de Difusió 33,48 M€\nPRESSUPOST (Inclou l’aportació als equipaments escenicomusicals per un import de 26,1 M€)\nL’Àrea d’Equipaments i Xarxes de Difusió coordina els equipaments escenicomusicals i d’arts visuals per optimitzar-ne el funcionament i apropar les arts en viu als ciutadans de Catalunya. Es promou el treball en xarxa dels programadors i dels agents implicats. Durant l’any 2015, es consolida el desplegament del Sistema Públic d’Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM) i, de cara al 2016, es planteja la seva millora a través d’un nou model de vertebració territorial. També es consolida el suport a les programacions estables professionals dels municipis catalans. El Departament de Cultura i la Diputació de Barcelona renoven l’acord per mancomunar el seu suport als equipaments escenicomusicals.\nActuacions 2015 • Actualització del cens del Pla d’equipaments culturals de Catalunya (PECCat). • Consolidació de l’SPEEM i dels seus grups de treball. • Projecte de revisió de la normativa reguladora de l’SPEEM.\n• Millora dels suports a les programacions escèniques i musicals professionals i estables dels municipis catalans i mancomunitat d’aquests suports amb la Diputació de Barcelona. • Formació i assessorament als programadors d’arts escèniques i musicals. • Aprovació del Distintiu de garantia de qualitat ambiental. • Elaboració del Pla d’accessibilitat i implementació de l’aplicació ArtAccés. • Seguiment dels indicadors de l’activitat escènica i musical. • Projecte de revisió de la normativa de la Xarxa de Centres i Espais d’Arts Visuals. • Consolidació del programa d’itineràncies d’arts visuals.\nLínies d’ajuts als municipis • Convenis anuals per a l’activitat i el funcionament d’equipaments multifuncionals. • Línia de suport Programa.cat per a la contractació dels equipaments municipals. • Subvencions a la producció municipal i l’exhibició en festivals, circuits i xarxes de difusió d’espectacles d’arts escèniques i música sense finalitat lucrativa. • Programacions estables d’activitats culturals de caràcter professional en l’àmbit de les arts visuals.\nPLA D’EQUIPAMENTS CULTURALS DE CATALUNYA (PECCat) Equipaments censats Catalunya. 2015 TIPOLOGIA\nMapa dels espais escènics i musicals de Catalunya 1\nEspais escènics i musicals\nEspais d’arts visuals\nCentres culturals (inclou ateneus) Altres TOTAL\n7 24 17\n19 44 27\n44 6 34 59 3 8\nFulletó 2015.indd 20\nSISTEMA PÚBLIC D’EQUIPAMENTS ESCÈNICS I MUSICALS (SPEEM) El Sistema Públic d’Equipaments Escènics i Musicals és una xarxa integrada per teatres i auditoris públics de tot el territori creada amb l’objectiu de consolidar l’activitat escènica i musical a Catalunya\nClassificació de les entitats integrades a l’SPEEM per tipologia\nDistribució percentual de les entitats integrades a l’SPEEM\nNOM DE LA TIPOLOGIA\nEquipament escènic i musical de caràcter singular\nCentre de producció territorial\nEquipament escènic i musical local multifuncional\nEquipament escènic i musical\nAltres espais escènics i musicals\nEquipaments escenicomusicals de caràcter singular (E5) Els equipaments escènics i musicals d’àmbit nacional acullen projectes artístics, amb un alt nivell d’especialització i excel·lència artística. Constitueixen les capçaleres del Sistema Públic d’Equipaments Escènics i Musicals de Catalunya.\nAportacions del Departament de Cultura als equipaments escenicomusicals nacionals. 2015: 26,11 M€ Font: Departament de Cultura\nFulletó 2015.indd 21\nSUPORT A LES PROGRAMACIONS MUNICIPALS El 2015 es consolida el suport a les programacions estables professionals d’arts escèniques i musicals i d’arts visuals dels municipis catalans. Mancomunitat cultural en arts escèniques i música: La Generalitat de Catalunya i la Diputació de Barcelona renoven l’acord per mancomunar el suport en les dues línies d’ajuts (Programa.cat i convenis) d’acord amb les tipologies d’equipaments que estableix el Sistema Públic d’Equipaments Escènics i Musicals.\nConvenis anuals amb els municipis integrats a l’SPEEM com a equipaments locals multifuncionals (E3) i centres de producció territorial (E4) S’estableixen 18 convenis amb municipis adreçats a fomentar la programació escènica i musical professional municipal, el treball de dinamització comunitària, i la comunicació i la creació de públics. DADES BÀSIQUES 2015\nPrograma.cat El programa d’ajuts Programa.cat permet impulsar la contractació d’espectacles i concerts. Els programadors catalans poden contractar a preus subvencionats les propostes d’un catàleg d’activitats a través d’una aplicació en línia, accessible mitjançant el portal www.programa.cat.\nDADES BÀSIQUES 2015*\nAportació l’any 2015\nActivitats previstes de programació estable professional mitjançant convenis\n* Dades provisionals (pendents d’actualització amb la contractació del 4t trimestre)\nConvenis amb 18 municipis\nBARCELONA PROVÍNCIA 969.000€ TOTAL\nFuncions contractades 2015* Distribució per gèneres\n· BADALONA · GRANOLLERS · LʼHOSPITALET DE LLOBREGAT · MANRESA · MATARÓ · SABADELL · SANT CUGAT DEL VALLÈS · SANTA COLOMA DE GRAMANET · TERRASSA · VIC · VILADECANS\nMUNICIPIS DE LA RESTA DE CATALUNYA 481.000€ TOTAL\nACTIVITAT NO FAMILIAR\nTOTAL DE FUNCIONS\n· FIGUERES · GIRONA · LLEIDA · OLOT · REUS · TARRAGONA · TORTOSA\nFulletó 2015.indd 22\nSuport a festivals, circuits i producció municipal Arts escèniques i musicals als municipis Ajuts 2015\n27% / 425.055€\nCAET. Terrassa El Canal. Girona-Salt Teatres Amics\nProgramacions estables d’activitats culturals de caràcter professional en l’àmbit de les arts visuals Actualment, a Catalunya hi ha 47 equipaments públics que tenen una programació estable d’arts visuals, la majoria amb el suport del Departament de Cultura. La major part d’aquests equipaments municipals reben suport per la línia de programacions estables per a activitats professionals relacionades amb les arts visuals, dotada amb 230.000 €.\nCentres i espais d’arts visuals\n29% / 484.097€\nCIRCUIT I XARXES DE DIFUSIÓ\nCicle ContraBaix Òpera a Catalunya La Xarxa Moviment Rialles Projecte Alcover Joventuts Musicals\n44% / 738.845€\nFESTIVALS MUNICIPALS DʼARTS ESCÈNIQUES\nFira de Màgia. Torroella de Montgrí Temporada Alta. Girona-Salt Esbaiolaʼt. Esterri dʼÀneu Festus. Torelló Ple de Riure. El Masnou Festival Cos. Reus\nAlt Camp: Museu de Valls. Capella de Sant Roc. Valls; Alt Empordà: Mu-\nLa Mercè. Girona / Museu d’Art de Girona. Girona / Les Bernardes. Salt;\ndel Penedès; Anoia: Museu Molí Paperer. Capellades / Museu de la Pell.\n/ Can Palauet. Mataró; Montsià: Lo Pati. Centre d’Art-Terres de l’Ebre.\nseu de l’Empordà. Figueres; Alt Penedès: Sala dels Trinitaris. Vilafranca\nMaresme: Can Manyé. Alella / MAC. Mataró Art Contemporani. Mataró\nIgualada; Bages: Centre Cultural El Casino. Manresa; Baix Ebre: Sala\nAmposta; Osona: Centre d’Art el Marçò Vell. Centelles / Ac Vic Centre\nd’Exposicions Antoni Garcia de l’Antic Escorxador de Tortosa. Tortosa; Baix Llobregat: Espai Moritz. Cornellà de Llobregat / Muxart. Espai d’Art\ni Creació Contemporanis. Martorell / Sala Josep Bages. Centre d’Art Torre Muntadas. El Prat de Llobregat / Can Castells. Centre d’Art. Sant Boi de Llobregat / Can Negre. Sant Joan Despí / Can Ginestà. Sant Just Desvern; Barcelonès: Centre d’Art Tecla Sala. L’Hospitalet de Llobregat / Centre\nd’Arts Contemporànies. Vic; Pla de l’Estany: El Tint. Sala Municipal\nd’Exposicions. Banyoles; Ripollès: Espai d’Art l’Abadia. Sant Joan de les Abadesses; Segrià: Centre d’Art La Panera. Lleida / Museu d’Art Jaume Morera. Lleida / Institut d’Estudis Ilerdencs. Lleida; Tarragonès: El Teler de Llum. Centre d’Art Tarragona. Tarragona; Vallès Occidental: Museu\nd’Art de Cerdanyola. Cerdanyola del Vallès / Centre Cultural de Ripollet.\nCultural El Carme. Badalona / Fabra i Coats. Centre d’Art Contemporani\nRipollet / El Celler de Rubí. Rubí / Sala Muncunill. Terrassa / Museu d’Art\nde Barcelona. Barcelona / MACBA. Barcelona / Centre d’Art Contempo-\nde Sabadell. Sabadell / Centre d’Art Maristany. Sant Cugat del Vallès;\nrani Can Sisteré. Santa Coloma de Gramenet; Garraf: Centre d’Art Con-\nVallès Oriental: Museu Arxiu Tomàs Balbey. Cardedeu / Espai d’Art Roca\nOlot; Gironès: Bòlit. Centre d’Art Contemporani. Girona / Centre Cultural\nMollet del Vallès / La Rectoria. Sant Celoni\ntemporani La Sala. Vilanova i la Geltrú; Garrotxa: Museu de la Garrotxa.\nUmbert. Granollers / Museu de Granollers. Granollers / Museu Abelló.\nFulletó 2015.indd 23\nPrograma d’exposicions itinerants 2015-2016 El Programa d’exposicions itinerants d’arts visuals pretén intensificar la difusió de les pràctiques artístiques contemporànies d’interès i de qualitat. El programa ofereix exposicions ja produïdes d’artistes catalans en actiu (de manera individual o col·lectiva), siguin emergents o de trajectòria reconeguda. Així, es dóna visibilitat a produccions tant de centres d’art i museus públics, com d’organitzacions privades (associacions, fundacions, col·leccions i galeries). Programa 2014-2015 • “Fairy Tales”. • “Constel·lacions familiars”. • “Jo em rebel·lo, nosaltres existim”. Durant l’any 2015 han continuat itinerant també les propostes seleccionades en la convocatòria 2013-2014: • “Tom Carr. Ecos de Carles Buïgas”. • “Estratègia de la precarietat”, de Francesc Abad. • “Joan Brossa. Escolteu aquest silenci”.\nObra de Ruido Photo. Exposició «Jo em rebel·lo, nosaltres existim» a El Celler de Rubí. 24\nFulletó 2015.indd 24\nPROJECTE D’INDICADORS CULTURALS PER A L’ENTORN MUNICIPAL (PICEM) Es tracta d’un sistema d’indicadors clau sobre l’activitat cultural que duen a terme els municipis de Catalunya a fi d’obtenir-ne dades actualitzades i conèixer-ne l’evolució.\nMunicipis inscrits al PICEM. Distribució per províncies. Catalunya. 2014 (excepte Barcelona ciutat)\nActivitat professional als municipis inscrits al PICEM. Distribució per gènere Catalunya. 2014 (excepte Barcelona ciutat) Dades provisionals BARCELONA\nTOTAL FUNCIONS Espectadors\nFulletó 2015.indd 25\nDepartament de Cultura - Direcci贸 General de Creaci贸 i Empreses Culturals\nLa Filmoteca de Catalunya ha homenatjat Orson Welles amb motiu del centenari del seu naixement. 26\nFullet贸 2015.indd 26\nFulletó 2015.indd 27\nFilmoteca de Catalunya 5,4 M€\nLa Filmoteca de Catalunya té una doble funció, que duu a terme a les seves dues seus: recuperar, preservar, catalogar i restaurar el patrimoni fílmic, a la seu de Terrassa, i difondre la cultura cinematogràfica, especialment la de producció catalana, a la seu del Raval, a Barcelona. A més, organitza accions conjuntes amb altres institucions i festivals, i activitats pedagògiques.\nActuacions 2015 Seu del Raval (Barcelona) • Programació de cinema. • Exposicions. • Biblioteca especialitzada. • Accés a les col·leccions. • Serveis educatius.\nCentre de Conservació i Restauració (Terrassa)\n• Catalogació, conservació i restauració del patrimoni fílmic\nEspectadors 2012-2014 a la seu de la Filmoteca de Catalunya a Barcelona 2012 Sessions Espectadors\nCicles destacats (fins agost 2015)\nServeis educatius 2013-2015 FILMOTECA PER A LES ESCOLES\nAULA DE CINEMA Sessions Espectadors\nAquest 2015 cal destacar la commemoració internacional del centenari d’Orson Welles, en el marc del qual la Filmoteca ha programat un seguit d’activitats que inclouen una retrospectiva molt completa de la seva obra cinematogràfica, un espectacle teatral, una emissió radiofònica, la presentació de diversos llibres i, molt especialment, la celebració d’un seminari internacional, en què han participat Chris Welles, filla gran del cineasta, i Keith Baxter, protagonista de Chimes at Midnight, per donar testimoni de la figura d’Orson Welles. Biògrafs i acadèmics de primer nivell, com els francesos François Thomas i Jean-Pierre Berthomé, els nord-americans Joseph McBride i Richard France, o l’alemany Stefan Drössler, director del Filmmuseum de Munic, que conserva les obres inacabades de Welles, han aportat les seves reflexions i documents. CICLE\nEls millors films de l’any\nOrson Welles, centenari\nAki Kaurismäki i Peter von Bagh\nL’infinit i més enllà\nAlain Resnais no era únicament sever\nAbbas Kiarostami, una mirada renovadora\nItàlia en el mirall de la comèdia\nTres cineastes transcendentals: Jarmusch, Lynch i Schrader\nFulletó 2015.indd 28\nCentre de Conservació i Restauració de Terrassa • Digitalització de tota l’obra d’Helena Lumbreras, cineasta\ndels anys setanta, que ha estat presentada dins la Mostra Internacional de Films de Dones del 2015. • Restauració de 7 títols, entre ells el film De Gerona a Olot en ferrocarril (1911), de Cabot Films, o la restauració digital a 6K, fruit de la col·laboració amb la productora Mediapro i Filmoteca Española, de Barcelona en tranvía (1908), d’Hispano Films. • Recuperació del llegat fílmic de Josep Ferrater Mora (518 documents audiovisuals, fílmics i videogràfics), que es trobava a Filadèlfia (Estats Units), fruit de la col·laboració amb la Càtedra Ferrater Mora de Pensament Contemporani. • Dipòsit de la filmografia completa del director i productor Ventura Pons (25 títols), que inclou tots els negatius originals, tant en 35 mm com en 16 mm. • Participació en el programa Euroregió de la Unió Europea, junt amb la Cinémathèque de Toulouse, l’Institut Jean Vigo i l’Arxiu del So i la Imatge de Mallorca, en el projecte de portal web Memòria fílmica Pirineus-Mediterrània.\nExposicions programades el 2015 • “República, Guerra, Dictadura: Foto Fixa Sabaté”. Comissari: Miquel Àngel Pintanel. • “Rovira Beleta. Més enllà de Los Tarantos”. Comissària: Anna Fors.\nBiblioteca de cinema 2012\nDocuments en préstec\nRepositori digital, nombre de consultes\nFulletó 2015.indd 29\nLa passió per la xocolata uneix les protagonistes d’aquest èxit editorial. Editorial Planeta, SA. Cortesia de Grup Planeta. 30\nFulletó 2015.indd 30\nEmpresa Des dels seus inicis, l’any 2000, l’objectiu bàsic de l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) ha estat potenciar les empreses culturals. Aquesta gran àrea continua acollint el gruix de les actuacions de l’ICEC: d’una banda, amb una ferma aposta pel suport a la producció, l’edició, la difusió, el foment i l’exhibició de producció cultural catalana. D’una altra banda, duent a terme aquesta tasca, addicionalment i de manera especial en algunes línies, amb el focus posat en la competitivitat i l’autonomia financera de les empreses, basant-se en la transparència i la coresponsabilitat. Igualment, fomenta la cultura de la col·laboració i la innovació, per tal d’ajudar les empreses a posicionar-se vers el nou paradigma econòmic.\nFulletó 2015.indd 31\nDesenvolupament Empresarial 10,2 M€\nL’Àrea de Desenvolupament Empresarial, mitjançant els ajuts i les eines financeres, la consultoria, la formació i la informació, dota les empreses culturals d’instruments de capacitació empresarial, professionalització i col·laboració econòmica. Aquests instruments han anat creixent en demanda al mateix temps que s’han anat millorant al llarg dels anys. D’aquesta manera, algunes línies de subvenció a fons perdut s’han anat transformat en ajuts reintegrables, com és el cas dels plans editorials o del suport a l’edició discogràfica, amb línia pròpia des del 2012, o els grans festivals de música, que enguany també tenen línia pròpia. Així mateix, aquest 2015 s’ha seguit treballant en la sectorialització de les diferents línies reintegrables, com ara el sector dels videojocs i el sector multimèdia, que gaudeix d’una línia pròpia per mirar de fer front a les seves especificitats.\nActuacions 2015 Nou model de finançament de la cultura • Foment de les Aportacions Reintegrables com a eina d’èxit de finançament al sector cultural. Millora i sectorialització de les diferents modalitats. • Manteniment de línies de crèdit permanent (Institut Català de Finances, ICF) per a actiu fix i circulant, amb el fons de garantia del Departament de Cultura. • Manteniment i creixement de línies de préstec per a emprenedors creatius i culturals (préstecs participatius). • Col·laboració entre finançament públic i privat\nLínies d’ajut • Aportacions reintegrables. • Projectes culturals. Genèric. • Distribució i explotació d’espectacles a Catalunya. • Distribució de llargmetratges cinematogràfics. • Projectes i plans editorials. • Projectes de l’àmbit discogràfic i de producció musical. • Festivals i cicles musicals. • Videojocs i multimèdia. • Programa Consultoria cultura: • Modalitats diagnosi i preferent. • Modalitat específica. • Subvencions per a despeses financeres derivades de préstecs mitjançant conveni entre l’ICF i l’ICEC.\nResum de dades d’In:Formació del Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE). 2012-2014\nÀrees d’In:Formació del Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE). 2014 Font: ICEC\n2012 Sessions i activitats Ponents Assistents\nDigital Media / Digital Music 2.0\nProduccions Dept. de Cultura\nFulletó 2015.indd 32\nAportacions reintegrables. Imports concedits Distribució per modalitats. 2014\nPrograma Consultoria cultura. Imports concedits. Distribució per modalitats. 2014\nAJUTS A PROJECTES I PLANS EDITORIALS\nAJUTS A PROJECTES CULTURALS\nCONSULTORIA CULTURA ESPECÍFICA\nCONSULTORIA CULTURA DIAGNOSI I CONSULTORIA CULTURA PREFERENT\nAJUTS A LA DISTRIBUCIÓ I LʼEXPLOTACIÓ DʼESPECTACLES A CATALUNYA\nAJUTS A PLANS DE DISTRIBUCIÓ DE LLARGMETRATGES CINEMATOGRÀFICS\nConvenis de col.laboració amb l’ICF Préstecs participatius per a empreses culturals digitals Objecte: facilitar l’accés al crèdit de les empreses i els emprenedors culturals digitals per al conjunt del seu projecte empresarial. Dotació del fons: 3,8 milions d’euros. • L’any 2014: 18 projectes aprovats. • Total concedit: 1.390.000 €. Préstecs en col·laboració amb l’ICF Objecte: donar accés al finançament a les empreses culturals. Línia vinculada a un fons de garantia del Departament de Cultura de 10 milions d’euros. N’hi ha dues modalitats: • Préstecs per al finançament de l’actiu circulant de les empreses culturals. • Préstecs per al finançament de les inversions o de plans de millora de la competitivitat. • Des del 2013: 65 préstecs formalitzats.. • Total concedit: 9.469.605 € (40 operacions per import de 3.956.038 € en circulant i 25 operacions per import de 5.513.567 € en préstecs per inversió).\nJornada sobre Màrqueting de les Arts, organitzada per l’SDE i celebrada el 23 d’octubre del 2014 a l’Auditori de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna. 33\nFulletó 2015.indd 33\nAudiovisual 14,46 M€\nEl novembre del 2014 el Parlament de Catalunya va aprovar l’impost sobre la provisió de continguts per part de prestadors de serveis de comunicacions electròniques. L’impost es destina als fons per al foment de la indústria audiovisual i de la difusió de la cultura digital. S’han pogut incrementar les dotacions a les diferents línies d’ajut, recuperar-ne algunes i dissenyar-ne de noves.\n• Impuls de la formació professional especialitzada: Escola\nTotes aquestes actuacions pretenen establir les bases per a la recuperació del sector i completar les actuacions de l’ICEC en tots els estadis de la cadena de valor del producte audiovisual.\n• Millora de projectes audiovisuals en fase de\nActuacions 2015 Programes específics per àmbits creatius i culturals. Audiovisual • Impuls del Sitges, Festival Internacional de Cinema\nFantàstic de Catalunya, com a referent del sector. • Establiment dels fons a què es destina l’impost sobre la provisió de continguts per part de prestadors de serveis de comunicacions electròniques. • Impuls de l’oferta cultural arreu del territori mitjançant la Xarxa Concertada de Pantalles Digitals.\nSuperior de Cinema i Audiovisuals de Catalunya (ESCAC). • Dinamització empresarial: Clúster Audiovisual de Catalunya. • Impuls a la difusió de la cultura cinematogràfica: Acadèmia del Cinema Català. • Facilitats per a la producció: Parc Audiovisual de Catalunya, a Terrassa.\nLínies de subvencions desenvolupament. • Producció de llargmetratges cinematogràfics, llargmetratges i minisèries televisives de ficció, i sèries d‘animació per a televisió. • Producció de llargmetratges cinematogràfics i millora del seu rendiment industrial derivat de l‘explotació i la difusió. • Realització de documentals destinats a ser emesos per televisió. • Producció de curtmetratges. • Foment de la promoció de llargmetratges. • Foment de la difusió de cinema en versió catalana, original, doblada o subtitulada, i de producció o iniciativa de producció catalana, en sales d’exhibició. • Digitalització de sales. • Organització a Catalunya de festivals, mostres i cicles audiovisuals, així com la seva promoció i difusió. • Aportacions reintegrables. Distribució de llargmetratges cinematogràfics. • Aportacions reintegrables. Producció de llargmetratges cinematogràfics (nova línia 2015).\nCinemes i pantalles Catalunya. 2014 Font: ICEC\nL’endemà, el documental d’Isona Passola, ha rebut micromecenatge i ha fet més de 36.000 espectadors. 34\nFulletó 2015.indd 34\nProducció de llargmetratges cinematogràfics catalans. 2010 - 2014\nRecaptació mundial de llargmetratges de producció catalana. 2014\n96 PRODUCCIONS CATALANES\nCOPRODUCCIONS AMB ALTRES CA\nCOPRODUCCIONS AMB ALTRES PAÏSOS\nL’èxit internacional de la saga Rec continua amb el seu quart lliurament. Des de 2014\nl’estrena l’any 2007, la saga ha recaptat al món prop de 50 milions d’euros.\nDistribució del cinema exhibit a Catalunya segons la nacionalitat de la producció. 2014 Font: ICEC\nRESTA DE LʼESTAT\nRESTA DE LA UNIÓ EUROPEA\n* (INCLOU PRODUCCIONS I COPRODUCCIONS CATALANES)\nAmb més de 395.000 espectadors a Catalunya, El Niño ha estat la pel·lícula de producció catalana de més èxit a Catalunya i a Espanya el 2014. 35\nFulletó 2015.indd 35\nEspectadors i recaptació dels cinemes a Catalunya. 2010 - 2014 Font: ICEC 25.000.000\n141.350.368€ 136.874.883€ 131.842.538€\nEspectadors i recaptació dels cinemes a Catalunya d’obres de producció catalana. 2010 - 2014 Font: ICEC 12.000.000\n11.923.136 10.327.813 1.821.658\n909.532 RECAPTACIÓ ESPECTADORS\nFulletó 2015.indd 36\nCatalunya Film Commission Es tracta d’un servei de la Generalitat de Catalunya adreçat als professionals de l’audiovisual nacionals i internacionals i als municipis i gestors d’espais de Catalunya per facilitar els rodatges arreu del territori i promoure’l com a espai de rodatge.\nRodatges a Catalunya. 2014\nRodatges a Catalunya (excepte Barcelona). 2014 Distribució per tipologia de les produccions\nRodatges a Barcelona Rodatges a la resta del territori català* TOTAL * S‘han eliminat les repeticions de produccions que han passat per més d‘un municipi.\n3.057 736 3.793\n123 FOTOGRAFIA 207 ESPOT PUBLICITARI 114 CURTMETRATGE / EXERCICI ACADÈMIC 51 ENTRETENIMENT / SÈRIE DE TV 56 DOCUMENTAL / REPORTATGE 69 VIDEOCLIP 17 CORPORATIU / INSTITUCIONAL 44 LLARGMETRATGE ( FICCIÓ I DOCUMENTAL) / TV MOVIE / MINISÈRIE 55 ALTRES FILMACIONS\n©Lucia Faraig. 2015 Catalunya Film Commission (Institut Català de les Empreses Culturals)\nEl director Javier Ruiz Caldera dóna indicacions a Imanol Arias durant el rodatge a una masia de Castellterçol d’Anacleto, agente secreto, de Zeta Cinema.\nFulletó 2015.indd 37\nArts Escèniques 5,27 M€\nL’activitat de l’Àrea de les Arts Escèniques centra tots els seus esforços en el desenvolupament de la cultura del teatre, la dansa i el circ en l’àmbit professional privat amb un clar objectiu: fomentar el creixement i la consolidació d’aquest sector. Si bé per a Catalunya les arts escèniques són una carta de presentació magnífica, és important continuar treballant per mantenir el seu alt nivell qualitatiu. És en aquest sentit que s’ha fet un esforç per treballar en noves vies de finançament i incentivar la recerca de nous públics. La reformulació del sistema d’ajuts al sector escènic català i el replantejament dels convenis triennals amb sales, productores i companyies privades ha estat un dels eixos principals de treball de l’Àrea. Paral·lelament, s’han implementat nous sistemes de funcionament i de control financer dels tres plans integrals.\nActuacions 2015 Programes específics per àmbits creatius i culturals Arts Escèniques • Plans integrals de circ, dansa i arts escèniques i musicals\nper a tots els públics. • Conceptualització i implementació del següent: • Ajuts de caràcter pluriennal: producció teatral, circ i dansa. • Ajuts a l’exhibició als teatres privats de Catalunya. • Ajuts als joves creadors independents.\nLínies de subvencions • Suports triennals a empreses d’arts escèniques\n(producció de muntatge concret i desenvolupament de projectes teatrals). • Línies de suport específiques per a produccions de teatre, circ i dansa. • Suport a l’exhibició d’espectacles d’arts escèniques a les sales privades de Catalunya. • Millora d’infraestructura o adquisició d’equipament. • Consorci del Pla de Rehabilitació i Equipament de Teatres de Barcelona.\nDades dels teatres de Barcelona. 2012-2015 Font: ADETCA\n% DIF. 2013-2014 / 2014-2015\nRhum és l’espectacle que Joan Montanyès, «Monti», va deixar inacabat i que s’ha convertit en un homenatge al pallasso. S’ha pogut veure al Teatre Lliure i a altres teatres de Catalunya i de l’Estat. 38\nFulletó 2015.indd 38\nTeatres de Catalunya segons la titularitat. 2014 Font: Departament de Cultura. 2014. Dades provisionals\nEspectacles i representacions d’arts escèniques als teatres de Catalunya. 2010-2014 Font: Departament de Cultura. 2014. Dades provisionals\nEspectacles únics representats a Catalunya. Distribució per gènere. 2014 Font: Departament de Cultura. 2014. Dades provisionals\nALTRES ARTS ESCÈNIQUES\nÒPERA, OPERETA I SARSUELA\nCIRC, PALLASSOS I MALABARISME\nTITELLES, OMBRES I TEATRE DʼOBJECTES\n14.221 3.540 3.500\n3.000 2010 ESPECTACLES\nEspectadors als teatres de Catalunya. 2010-2014\nRecaptació als teatres de Catalunya. 2010-2014\nFont: Departament de Cultura. 2014. Dades provisionals\nFulletó 2015.indd 39\nMúsica 4,02 M€\nLes dades del sector mostren una certa recuperació en la venda de discos en format físic, després de molts anys de descens, i el manteniment del creixement del mercat digital. Els grans festivals tenen una bona salut, que és més complicada en el cas de les sales de concert. Per adequar-se a les necessitats dels grans festivals, amb pressupostos superiors als 500.000 €, els ajuts a fons perdut s’han reconvertit en ajuts reintegrables que es gestionen des de l’Àrea de Desenvolupament Empresarial. L’Àrea de Música dóna subvencions als festivals públics, és a dir, aquells que són de titularitat pública o bé que més del 50% del seu pressupost és públic, i als festivals i sales privades amb un pressupost inferior als 500.000 €. Una altra novetat d’enguany és la línia d’ajut adreçada a les anomenades orquestres prioritàries, on s’han atorgat ajuts amb acords biennals a cinc tipologies d’orquestra en funció de la seva especialitat.\nActuacions 2015 Programes específics per àmbits creatius i culturals. Música • Nou sistema de suport a les formacions musicals estables i a\nles orquestres. • Reforma de les eines de suport a la programació i als festivals. • Reforma de la relació amb equipaments vinculats al Sistema Públic d’Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM).\nLínies de subvencions • Activitats de les formacions musicals estables de Catalunya. • Activitats de les orquestres prioritàries de Catalunya. • Activitats de les empreses discogràfiques catalanes. • Festivals de naturalesa pública. • Programació realitzada de música en viu de caràcter professional. • Edició discogràfica i videogràfica de produccions musicals d’especial interès cultural o patrimonial. • Subvencions a activitats professionals de recerca, formació, producció, exhibició i difusió de l’àmbit de la música. • Aportacions reintegrables. Projectes de l’àmbit discogràfic o de producció musical. • Aportacions reintegrables. Festivals o cicles musicals.\nMúsica en viu a Catalunya*. 2012-2014 Font: SGAE\n*No es recompta el nombre de concerts realitzats en el marc de macrofestivals, però sí que s’hi inclouen les dades d’espectadors i recaptació.\nEntre les novetats de l’Institut Català de les Empreses Culturals d’enguany destaca el nou sistema de suport a les orquestres. A la imatge, l’Orquestra de Cadaqués.\nFulletó 2015.indd 40\nFacturació del mercat discogràfic. Distribució segons el suport. 2014\nExportacions de la indústria discogràfica estatal. 2014 (en milions d’euros)\nFont: IFPI, Recording Industry in Numbers 2015\nFont: Promusicae (productors socis de Promusicae). El 2014 s’introdueix un canvi metodològic que suposa una revisió a la baixa del total facturat per tots els anys.\nPOSICIÓ D’ESPANYA RÀNQUING MUNDIAL\n1,22 VENDES EN SUPORT FÍSIC (EXPORTACIONS)\n4,62 VENDES A OPERADORS DIGITALS ESTRANGERS\n1,07 INGRESSOS PER CONCERTS FETS A LʼESTRANGER\nTOTAL (0,8% VARIACIÓ)\nFacturació del mercat digital. Distribució per format. 2014\nPrimers països de destinació de les exportacions estatals. 2014 (la UE es considera una única destinació)\nDESCÀRREGUES DʼÀLBUM SENCER\nDESCÀRREGUES DE CANÇONS\nSTREAMING PER SUBSCRIPCIÓ\nSTREAMING AMB PUBLICITAT\n33,4% 18% 7%\n36% 23% 9%\n11% 1% MÓN\nFulletó 2015.indd 41\nLlibre 1,26 M€\nCom en altres sectors de la cultura, en el sector del llibre es detecta una certa millora en el consum. Per reforçar aquest canvi de tendència, a més de les accions pròpies del Pla Nacional de la Lectura 2012-2016, liderat per la Institució de les Lletres Catalanes, el 2015 s’ha impulsat el Pla Integral del Sector del Llibre. Aquest pla, dissenyat amb tots els agents del sector, té com a finalitat consolidar la indústria, ajudar a desenvolupar les noves vocacions d’editors i llibreters, incentivar la compra de llibres i incrementar l’índex de lectura de la població catalana, actualment d’un 65,3%.\nActuacions 2015 Programes específics per àmbits creatius i culturals Llibre • Impuls del Pla Integral del Sector del Llibre. • Creixement de les línies de suport a la producció a través\nd’aportacions reintegrables vinculades a una solidesa empresarial més important. • Esdeveniments estratègics internacionals (Fira del Llibre de Frankfurt, Fira del Llibre Infantil de Bolonya i Fira del Llibre de Guadalajara) i mapa de fires del llibre de Catalunya. • Suport a les llibreries, mitjançant el Pla Llibreriactiva (Escola de Llibreria, línia d’ajuts per a la modernització de les llibreries, suport a les activitats del Gremi de Llibreters de Catalunya). • Seguiment del Pla Nacional de la Lectura.\nD’altra banda, des del Departament de Cultura es vol aconseguir que Barcelona sigui declarada capital editorial per la UNESCO.\nQuant a les subvencions, la novetat d’enguany és la creació d’una línia específica per a editorials de música.\ninterès cultural. • Producció editorial en llengua catalana o occitana. • Producció i activitats d’editorials de música. • Aportacions reintegrables. Projectes i plans editorials.\n• Modernització de les llibreries. • Producció editorial en llengua catalana o occitana d’especial\nDades bàsiques de les editorials catalanes. 2010-2014 Font: Comercio Interior del Libro en España 2014. Federació de Gremis d’Editors d’Espanya\nFACTURACIÓ DEL MERCAT ESTATAL*\n*En milions d’euros La novel·la romàntica de Xavier Bosch va ser el llibre més venut per Sant Jordi el 2015. Imatge d’Editorial Planeta, SA. Cortesia de Grup Planeta.\nFulletó 2015.indd 42\nTítols editats i títols en catàleg de les editorials catalanes. 2010-2014 Font: Comercio Interior del Libro en España 2014. Federació de Gremis d’Editors d’Espanya\n% EN CATALÀ\nTÍTOLS EN CATÀLEG\nDistribució del mercat editorial estatal segons procedència de l’empresa. 2014 (en % de facturació) (Font: Comercio Interior del Libro en España 2014. Federació de Gremis d’Editors d’Espanya)\nCada any, l’Àrea del Llibre recull en un fullet la informació sobre el calendari de fires del llibre a Catalunya.\nFulletó 2015.indd 43\nArts Visuals 0,45 M€\nDins de l’Àrea d’Empreses, l’Àrea de les Arts Visuals se centra sobretot en el suport a les galeries i les fires d’art, però amb una mirada transversal que inclou tota la cadena de valor. Així, s’ha treballat amb l’Àrea de Creació per constituir la Taula d’Impuls del Pla Integral d’Arts Visuals, amb l’objectiu d’articular un tractament integral i específic de les arts visuals contemporànies a Catalunya. Es vol generar un projecte compartit per tot el sector que doni resposta a les seves necessitats actuals i de futur. D’altra banda, amb l’Àrea de Mercats s’ha treballat en una reconversió de l’ajut per a l’assistència a fires, festivals i mercats en un ajut integral a la internacionalització específic per a galeries. La nova línia passa d’automàtica a competitiva i es gestiona des de l’Àrea de Mercats. Enguany també s’ha col·laborat en la posada en marxa a Barcelona del Gallery Weekend, que ja té lloc a altres ciutats europees.\nMercat de l’art a Espanya. Vendes de galeries d’art espanyoles per canals de distribució. Espanya. 2013 Font: Mercado del arte 2014. Fundación Arte y Mecenazgo\nActuacions 2015 Programes específics per àmbits creatius i culturals. Arts Visuals • Suport als esdeveniment estratègics existents d’estímul del\nmercat de l’art a Catalunya (LOOP Fair i LOOP Festival, fira Swab i Arts Libris). • Suport a projectes cohesionadors del sector (Premis GAC – Nit del Galerisme) i de desenvolupament professional (Talking Galleries). • Col·laboració amb el nou esdeveniment Barcelona Gallery Weekend. • Suport a la participació conjunta de les galeries catalanes a l’Art International Istanbul.\nLínies de subvencions • A les galeries d’art de Catalunya per a l’adquisició o millora d’equipament tecnològic. • A les galeries d’art de Catalunya per a projectes d’internacionalització.\nMercat de l’art mundial. Quotes de mercat per països. 2013 Font: Mercado del arte 2014. Fundación Arte y Mecenazgo\n60,6% REGNE UNIT 18,7% FRANÇA 4,8% ALEMANYA 2,3% ITÀLIA 2,2% ÀUSTRIA\nA FIRES DʼART DʼESPANYA\n2,1% ESPANYA 2% SUÈCIA 1,1% PAÏSOS BAIXOS 1% BÈLGICA\nA FIRES DʼART INTERNACIONAL\n5,3% RESTA DE LA UNIÓ EUROPEA\nFulletó 2015.indd 44\nFires d’art a Catalunya. 2014\nDades bàsiques de les galeries d’art a Catalunya. 2013\nFont: Departament de Cultura\nArtistes que hi han exposat\n74 espais / 14 galeries\n90 expositors / 12 galeries\nPLA INTEGRAL DE LES ARTS VISUALS L’any 2015 ha quedat constituïda la Taula d’Impuls del Pla Integral d’Arts Visuals, promoguda per l’Àrea de les Arts Visuals, juntament amb la Unitat de Coordinació de Programes Transversals i l’Àrea de Creació. L’objectiu de la taula és impulsar diverses accions i fer-ne el seguiment, amb la finalitat d’articular un tractament integral de tots els elements vinculats a les arts visuals contemporànies de Catalunya. El Pla Integral de les Arts Visuals neix amb la voluntat d’esdevenir un document de treball consensuat amb el sector i amb els seus protagonistes, i disposa d’un calendari d’implementació i una comissió de coordinació i seguiment. Com a resultat de l’informe de diagnosi Les arts visuals a Catalunya (2014), es proposa un nou marc per a les arts visuals:\nFulletó 2015.indd 45\nDigital 0,93 M€\nCom diu la UNESCO, avui dia és imprescindible “connectar el coneixement i l’experiència dels productors culturals amb les xarxes i les possibilitats que ofereix l’economia digital”. Per això, el 2013 el Departament de Cultura va presentar el Pla de Cultura Digital. Hem treballat amb tota la constel·lació d’esdeveniments que tenen lloc al nostre país, amb les empreses de videojocs i apps culturals, però també amb les empreses tradicionals que volen potenciar el seu vessant digital. També hem comptat amb el Blog de Cultura Digital i el Butlletí de Cultura Digital, per fer arribar als sectors culturals les darreres tendències en tecnologia, innovació i digitalització. El 2014 es van posar en marxa els préstecs participatius digitals. Una nova forma de finançament on es donen préstecs a joves empreses de cultura digital que han de presentar el seu projecte a una comissió d’inversors i especialistes. Com ha novetat del 2015, s’ha creat una línia d’aportacions reintegrables específica per a videojocs i multimèdia.\nActuacions 2015 Programes específics per àmbits creatius i culturals. Digital • Pla de Cultura Digital. • Digital 4C. • Col·laboració en el premi al millor videojoc per commemorar el 1714. • Catàleg d’empreses de videojocs a Catalunya 2014. • Posada en marxa, juntament amb Caixa Capital Risc i Incubio, del projecte GameBCN, una incubadora d’empreses de videojocs que funciona d’octubre a març. • Coorganització del Gamelab a la Filmoteca de Catalunya. • Col·laboració en el projecte Sónar +D.\nLínies de subvencions • Programa de préstecs participatius. • Aportacions reintegrables. Projectes de l’àmbit dels videojocs i els multimèdia.\nEmpreses de videojocs a Catalunya. 2014 Distribució del sector segons tipus d’empresa\nFacturació de videojocs Espanya. 2014 (en milions d’euros)\nFont: Elaboració pròpia. Dades estimades a partir de SABI\nEmpreses mitjanes i grans\nTotal per activitat\nSOFTWARE JOCS MÒBIL I ONLINE\nSOFTWARE SUPORT FÍSIC\nFulletó 2015.indd 46\nDIGITALITZACIÓ EN ELS SECTORS TRADICIONALS\nPantalles de cinema a Catalunya. 2015*\nDistribució de les descàrregues de música gravada a Espanya. 2012-2014\nFont: Cens de Sales de Cinema de l’AIMC\nFont: SGAE. Base: han descarregat arxius musicals d’internet en els últims tres mesos\n*Dades fins a l’abril 2015\nDades de les editorials catalanes a Espanya en format digital. 2012-2014 Font: Federació de Gremis d’Editors d’Espanya\nTítols digitalitzats del fons de catàleg\nTítols comercialitzats en format digital\nFacturació per venda en format digital (en milions d’euros)\nTítols editats en format digital\nL’equip de MonkingMe ha obtingut un préstec participatiu de l’Àrea Digital de l’ICEC per posar en marxa el seu projecte de web de descàrrega legal i gratuïta de música.\nFulletó 2015.indd 47\nEstand paraigua dels professionals catalans a la fira Babel Med Music 2015. 48\nFullet贸 2015.indd 48\nFullet贸 2015.indd 49\nMercats 3,81 M€\nL’Àrea de Mercats té com a objectiu augmentar la competitivitat de les empreses culturals en els mercats nacional i internacional, millorar les condicions d’accés als mercats i reforçar el tram central de la cadena de valor de la cultura (B2B). Durant el 2015 s’ha consolidat el procés d’harmonització i de coordinació dels mercats estratègics de les arts escèniques i musicals a Catalunya, que passen a dependre orgànicament de l’Àrea de Mercats. També el 2015 s’ha creat una nova línia d’ajut als projectes d’internacionalització de les empreses culturals catalanes, amb la voluntat d’oferir un suport més ampli a les diverses accions relacionades amb l’accés als mercats exteriors. Les oficines a París, Berlín, Londres i Brussel·les són fonamentals per promoure la cultura catalana a l’exterior i Europa Creativa Desk s’encarrega d’assessorar els professionals catalans sobre els subprogrames europeus Cultura i Media.\nActuacions 2015 Eines per promoure el B2B i la internacionalització • Assessorament i consultoria. • Accions específiques de formació per accedir als mercats (amb el Servei de Desenvolupament Empresarial, SDE). • Prospecció de mercats. • Mapatge europeu del teatre familiar. • Accions i eines de màrqueting, difusió i comunicació per als sectors culturals. • Activitats de sensibilització i jornades per promoure la internacionalització (Breakfast Club). • Assessorament sobre els ajuts d’Europa Creativa.\nLínies de subvencions • Projectes d’internacionalització d’empreses o entitats\nculturals (arts escèniques, música, llibre, videojocs). • Línia específica per a projectes d’internacionalització de galeries d’art. • Altres ajuts singulars per promoure activitats de mercat.\nMercats internacionals • Presència als principals mercats i fires internacionals 2015: • Llibre: Bolonya, Frankfurt i Guadalajara (Mèxic). • Audiovisual: Canes, Annecy, Berlín. • Música: Eurosonic, SXSW, Babel Med Music, jazzahead!, Classical:NEXT, Midem, WOMEX, Visa For Music. • Arts escèniques: Friburg, FETEN, Chalon, Au Bonheur des Mômes, Fira Internacional de Teatre i Dansa d’Osca, Greenwich+Docklands, Eindhoven. • Arts visuals: Art Istanbul. • Videojocs: Game Connection (París). • Internacionalització de l’audiovisual català mitjançant la marca Catalan Films & TV. • Presència en xarxes internacionals (European Talent Exchange Programme, ETEP), International Network for Contemporary Performing Arts, IETM).\nMercats nacionals • Gestió dels mercats estratègics de les arts escèniques i musicals a Catalunya: • FiraTàrrega. • Mercat de Música Viva de Vic. • Sismògraf (Olot, novetat del 2015). • La Mostra d’Igualada. • Trapezi (Reus). • Fira Mediterrània de Manresa\n• Suport a altres mercats i activitat professional en diversos esdeveniments: • Primavera Sound / PrimaveraPRO. • DocsBarcelona. • Cartoon 360. • Anima’T. • B’Ars (VFX Fair). • Espai de Carrer de Viladecans. • Festival Grec / International Performing Arts Meeting. • SÂLMON< Festival – FID. • MEDIMED.\nUnitat específica dedicada a promoure els ajuts europeus • Europa Creativa (programa de la Unió Europea): Cultura i Media.\nFulletó 2015.indd 50\nGESTIÓ DE MERCATS ESTRATÈGICS\nLa fira internacional de referència per als professionals i els amants de les arts de carrer. 8-11 de setembre de 2016\nPrincipal mercat a Catalunya dedicat als públics infantil i juvenil. 7-10 d’abril de 2016\nTrobada per als professionals del sector de la música. 15-18 de setembre de 2016\nCita professional de referència per a les arts del circ a Catalunya i a Espanya. 12-15 de maig de 2016\nDADES 2015 Concerts Professionals Espectadors\nDADES 2015 57\n70 58 100.000\nNou mercat el 2015 a partir del festival Sismògraf, que vol ser la referència de la dansa contemporània a Catalunya i la seva finestra al món. 31 de març-3 d’abril de 2016\nUna mirada actual a la cultura popular i a les músiques del món amb el focus a la Mediterrània. 6-9 d’octubre de 2016\nDADES 2015 Actuacions Professionals Espectadors\nDADES 2015 41 133 11.500\nActuacions Professionals Espectadors\n98 1.115 100.000\nFulletó 2015.indd 51\nPresència de l’ICEC en fires internacionals. 2014\nActuacions d’artistes catalans. 2014\nDurant l’any 2014, l’Àrea ha assistit a 61 fires en 11 indrets (Alemanya, Àustria, Bèlgica, Canadà, Catalunya, Estat espanyol, Estats Units, França, Marroc, Països Baixos i Regne Unit). En 25 d’aquestes fires, l’Àrea de Mercats s’ha responsabilitzat de la producció d’un estand promocional o bé de l’organització d’accions de treball en xarxa professional. FIRES AMB ESTAND O ACCIÓ DIRECTA\nVISITES DE PROSPECCIÓ\nActuacions d’artistes catalans en gires internacionals. Per països Alemanya\nActuacions d’artistes catalans en gires internacionals. Per gènere 132 537 DANSA\nAjuts per a l’assistència a fires, festivals i mercats internacionals. 2014 Font: ICEC\n©Melody Smith/Che Sudaka\nChe Sudaka és el grup català amb més actuacions internacionals el 2014.\nFulletó 2015.indd 52\nEuropa Creativa Desk – MEDIA Catalunya Objectius\n• Promoure la internacionalització. • Enfortir la capacitat financera cultural. • Impulsar la innovació. • Estimular la creació de nous públics. • Millorar la mobilitat i la circulació de creadors i de producte\nEquip d’informació i d’assessorament en projectes europeus Per part de l’ICEC, a les empreses i els professionals del sector.\nAccelerador de projectes europeus Acompanyament dels projectes per accedir a fons europeus. Jornades i EuropeCalls Sessions quinzenals d’assessorament sobre diferents programes i línies d’ajut de la Comissió Europea.\nPressupost Europa Creativa 2014-2020\nAjuts SUBPROGRAMA CULTURA\nFONS DE GARANTIA (A PARTIR DE 2016)\nAjuts als projectes de cooperació europeus Ajuts a les plataformes europees Ajuts a les xarxes europees Ajuts als projectes de traducció literària SUBPROGRAMA MEDIA\nSuport al desenvolupament de projectes individuals i a paquets de projectes Suport a la programació televisiva d’obres audiovisuals europees Suport a la distribució transnacional de pel·lícules europees. Distribució selectiva Suport als festivals de cinema Suport a l’accés a mercats\nSuport al desenvolupament d’audiències Suport a les plataformes de vídeo a la carta\nSuport a les xarxes d’exhibició Suport al desenvolupament de videojocs Suport als fons de coproducció\nFulletó 2015.indd 53\nActuació de La Pegatina al Mercat de Música Viva de Vic 2015. 54\nFulletó 2015.indd 54\nFulletó 2015.indd 55\nPúblics 0,8 M€\nLa fidelització i la creació de públics per a la cultura és un dels objectius prioritaris de les polítiques culturals actuals. D’una banda, es vol aprofundir en el coneixement de les audiències (enquestes, segmentació, ús de les xarxes socials i d’eines digitals, etc.) i, de l’altra, es potencien les actuacions que impliquen el públic (tallers d’espectadors, xerrades, activitats), amb incidència en els preus per contrarestar els efectes de la crisi i incentivar la demanda. Així, les darreres dades de consum a Catalunya mostren una certa recuperació, paral·lela a la incipient recuperació econòmica, que caldrà veure com evoluciona. L’Àrea de Públics vol contribuir a aquesta necessitat social i de sector amb Escena 25, una campanya adreçada als joves i que el 2015 celebra la seva tercera edició; amb el projecte del Carnet Cultural de Catalunya, que vol millorar l’accés a la cultura; i amb la nova línia de subvencions per a la creació de públics. A més, l’Àrea ha impulsat un estudi sobre la gestió de públics dels equipaments nacionals catalans i manté el blog Públics culturals. Connectant comunitats, com a eina de comunicació i coneixement sobre aquesta temàtica.\nActuacions 2015 Consolidació de les polítiques relatives amb els públics • Projecte de creació del Carnet Cultural de Catalunya vinculat a la Xarxa de Biblioteques. • Blog Públics Culturals. Connectant comunitats. • Integració dels equipaments nacionals en una política de públics unificada. • Dies internacionals (dansa, teatre, etc.). • Accions d’impuls a públics específics (Escena 25).\nLínia de subvenció • Creació de públics per a la cultura. Formació • Taller de Viquipèdia per a professionals del sector editorial. • Caixa d’eines digitals. Comunica’t amb el teu públic. • Màrqueting cultural II. Canvi de mentalitat, parlem amb el públic des de l’inici.\n• Taller de Viquipèdia per a professionals del sector editorial, 24\n• De cara al públic. Post-Escena 25, 30 de gener de 2014. • L’exhibició cinematogràfica en un món digital, 20 de juny de\nde març de 2015. • Caixa d’eines digitals. Comunica’t amb el teu públic, 9 de juliol de 2015. • Màrqueting cultural II. Canvi de mentalitat, parlem amb el públic des de l’inici, 29 d’octubre de 2015. (S’organitza amb la consultoria Asimétrica per segona vegada).\n2014. • Jornada de màrqueting cultural. Conèixer l’usuari i connectar amb la comunitat, 23 d’octubre de 2014. • El taller d’espectadors, 13 de novembre de 2014. • Viquipèdia i el coneixement obert: com es poden obrir continguts perquè s’aprofitin legalment a la xarxa, 11 de desembre de 2014. Vegeu informació addicional i continguts de les jornades a http://sde.cultura.gencat.cat/cultura.\nFulletó 2015.indd 56\nMiquel Valls explica els tallers d’espectadors que organitza Agost Produccions al Temporada Alta, a la fira Trapezi, al Mercat de les Flors i al Festival Grec, entre altres esdeveniments.\nProjecte: Carnet Cultural de Catalunya El Carnet Cultural de Catalunya serà l’eina de coneixement del públic, que partirà del carnet únic de biblioteques, amb 3,5 milions d’usuaris, i permetrà fer un estudi del perfil sociodemogràfic dels usuaris i saber quines són les seves preferències culturals, així com el canal per poder dialogar i poder oferir informació segmentada en funció de les preferències de l’usuari.\nBlog Públics Culturals. Connectant Comunitats Aquest blog vol ser una eina de comunicació entre els agents culturals i els públics que permeti interaccionar i convidar a la creació i la fidelització d’audiències amb l’objectiu d’esdevenir un punt de trobada i de diàleg entre comunitats per facilitar l’accés a la cultura.\nAccions: ESCENA 25 Escena 25 és una campanya de promoció de la música i les arts escèniques entre els joves catalans, fruit de la col·laboració entre el Departament de Cultura i els equipaments catalans, amb la complicitat de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals. El 2014, any de la segona edició d’Escena 25, es guanya en nombre de joves, d’espectacles i de reserves fetes. Així, s’hi van inscriure 35.703 joves, 103 sales hi van participar oferint una programació de 296 espectacles, i el total de reserves va ser de 12.848. El 2015 se’n prepara la 3a edició, de l’1 d’octubre al 30 de novembre.\nLínia de subvencions de creació de públics de la cultura Nova línia de suport al foment de projectes i activitats adreçats a la creació, la captació o l’increment de públics de la cultura a Catalunya, amb dues modalitats: la formació no professional en els llenguatges artístics, i el suport a l’organització de premis, concursos o gales d’inauguració de temporada.\nFulletó 2015.indd 57\nRÀNQUINGS DE CONSUMS CULTURALS A CATALUNYA TEATRE Obres exhibides a Barcelona. Espectadors i recaptació. 2014 Font: ADETCA\nESPECTADORS Mar i cel\nObres exhibides a Barcelona en sales de menys de 200 localitats. Espectadors i recaptació. 2014 Font: ADETCA\n55.187 El 2014 més de 100.000 persones van veure Mar i cel al Teatre Victòria, en el tercer muntatge de Dagoll Dagom d’aquest clàssic de Guimerà.\nObres exhibides a Barcelona de producció catalana. Espectadors i recaptació. 2014* Font: ADETCA\nSuper3 El Musical\n*Totes les obres són en català excepte La gran ilusión\nFulletó 2015.indd 58\nCINEMA ©Zeta Cinema, SL\nPel.lícules exhibides a Catalunya. Espectadors i recaptació. 2014 Font: ICEC\nEl amanecer del planteta de los simios\nPel.lícules de producció catalana exhibides a Catalunya. Espectadors i recaptació. 2014 Font: ICEC\nJavier Fesser ha portat a la gran pantalla els incombustibles agents creats per Ibáñez a Mortadelo y Filemón contra Jimmy el Cachondo.\nPel.lícules en català exhibides a Catalunya. Espectadors i recaptació. 2014 Font: ICEC\nCom entrenar el teu drac 2\nFulletó 2015.indd 59\nLLIBRE Llibres més venuts a Catalunya en català. 2014* Font: GFK\n*Totes les editorials són catalanes\nLlibres més venuts a Catalunya en castellà. 2014* Font: GFK\nPublicada el gener del 2014, la segona novel·la de Marta Rojals va ser un dels llibres més venuts de l’any a Catalunya.\nFulletó 2015.indd 60\nMÚSICA Discos d’artistes catalans més venuts a Catalunya. 2014 Font: Anuari de la música i l’espectacle als Països Catalans, 2015. Enderrock\nEl disc de La Marató 2014\nOh Happy Day 2\nSílvia Pérez Cruz i Raül Fernández Miró\nSílvia Pérez Cruz i Raül Fernández Miró, una col·laboració de fa anys que ha cristal·litzat en aquest exitós treball d’estudi.\nVideojocs més venuts a Catalunya. 2014 Font: GFK\nVENDES (EN €)\nFifa 15, en les seves versions per a PS3 i PS4, va ser el videojoc més venut a Catalunya el 2014.\nFulletó 2015.indd 61\nElena Gadel a l’exitós muntatge d’El Petit Príncep de La Perla 29. (Premi Butaca 2015). 62\nFulletó 2015.indd 62\n+ Info 63\nFullet贸 2015.indd 63\nDades macroeconòmiques Dades econòmiques de les empreses culturals. Catalunya. 2013. Per dominis culturals Font: Idescat i Departament de Cultura, a partir de dades de l’Enquesta industrial d’empreses i de l’Enquesta anual de serveis de l’INE\nVOLUM DE NEGOCI (en milions d’euros)\nVALOR AFEGIT BRUT* (en milions d’euros)\nLlibres i premsa\nAltres serveis relacionats amb cultura\nActivitats industrials relacionades amb cultura\nPatrimoni, arxius i biblioteques\nTotal % del VAB de les activitats culturals respecte de l’economia catalana\n*Magnituds estimades a preus bàsics\nTreballadors en l’àmbit cultural i creatiu. Catalunya. 2012-2015. Dades semestrals Font: Idescat i Departament de Cultura 200.000\n% DʼOCUPATS EN CULTURA RESPECTE DEL TOTAL DʼOCUPATS A CATALUNYA\nTREBALLADORS AL SECTOR CULTURAL\n1R SEM 2015 148.000\n2N SEM 2014 159.500\n1R SEM 2014 153.800\n2N SEM 2013 154.500\n1R SEM 2013 138.500\n2N SEM 2012 141.500\n1R SEM 2012 144.500\n3R TRIM 2015\nFulletó 2015.indd 64\nSaldo de la balança comercial de les indústries culturals. Catalunya i Espanya. 2011 - gener/setembre 2015 Font: ICEX (en milions d’euros)\nGener/ Setembre 2015\nGener/Setembre 2015 (%) CATALUNYA/ESPANYA\nExportacions i importacions de les indústries culturals. Catalunya 2011 - gener/setembre 2015 Font: ICEX (en milions d’euros) 500 400 300\nGener a setembre 2015\nSaldo comercial de les indústries culturals. Catalunya i Espanya 2011 - gener/setembre 2015 Font: ICEX (en milions d’euros)\nFulletó 2015.indd 65\nConsums culturals Consums culturals Catalunya. 2014\n(població més gran de 14 anys) Font: Enquesta de participació cultural 2014. Departament de Cultura\n78,3% AUDIOVISUAL 88,4% MÚSICA 38,7% CINEMA 23,6% VIDEOJOCS 59,9% LLIBRES 33,8% CONCERTS 35,8% EXPOSICIONS 34,7% ESPECTACLES ALMENYS UN COP EN EL DARRER TRIMESTRE ALMENYS UN COP EN EL DARRER ANY\nPrincipals motius que dificulten la participació cultural Catalunya. 2014 (població més gran de 14 anys)\nFont: Enquesta de participació cultural 2014. Departament de Cultura\n61,9% PREU 43,6% MANCA DE TEMPS 21,8% MANCA DʼINTERÈS 16% MANCA DʼOFERTA PRÒXIMA 13,9% MANCA DʼINFORMACIÓ 11,8% MANCA DʼOFERTA 10,9% RESPONSABILITATS FAMILIARS\nFulletó 2015.indd 66\nRecomanacions de la European Creative Industries Alliance (ECIA) La European Creative Industries Alliance (ECIA) ha recollit en un document les recomanacions i conclusions de la feina duta a terme en tres anys de projecte i que representa una nova agenda de polítiques per impulsar les indústries creatives. Aquestes recomanacions es van presentar durant la jornada “Crea! Innova! Creix!: nova agenda política per maximitzar les contribucions innovadores de les indústries creatives” que el Departament de Cultura, a través de l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) i en col·laboració amb l’IESE, va celebrar el 25 de març de 2015. L’ECIA és una iniciativa finançada per la Direcció General d’Empresa i Indústria de la Comissió Europea, amb l’objectiu de definir un catàleg de polítiques de suport a les pimes en l’àmbit de les indústries culturals i creatives. El projecte ha tingut un pressupost d’1,5 M€ i, a més del Departament de Cultura (mitjançant l’ICEC), està integrat per l’Amsterdam Innovation Motor, que ha liderat el projecte, la província de Milà, la ciutat de Berlín i les ciutats de Tampere i Nantes. L’ICEC ha tingut un paper actiu com a coordinador del grup de treball d’Accés al Finançament.\nL’agenda de polítiques que recull el document consta de les deu recomanacions següents: 1.\t2.\nIntroduir plans de xecs d’innovació creativa. Estimular la innovació intersectorial mitjançant reptes d’innovació publicoprivats. 3.\tPosar a prova i revisar els serveis empresarials i els plans de finançament existents. 4.\tDonar suport i desenvolupar capacitats en clústers regionals. 5.\tPermetre els esforços d’internacionalització en organitzacions de clústers i donar-hi suport. 6.\tPresentar plans de finançament nous i innovadors per donar suport a les pimes en la fase inicial. 7.\tEstimular la consciència dels inversors mitjançant ecosistemes regionals efectius. 8.\tDonar suport a noves iniciatives per definir com es pot aconseguir un millor valor de Propietat Intel·lectual per a pimes creatives. 9.\tIncentivar la promoció de les indústries creatives. 10.\tDeterminar i mesurar els efectes i el valor d’aquest sector en l’economia global.\nPodeu descarregar-vos el document de recomanacions Crea! Innova! Creix! a l’enllaç: http://bit.ly/1ECflIl.\nImatge de la jornada Crea! Innova! Creix!: nova agenda política per maximitzar les contribucions innovadores de les indústries creatives, celebrada el 25 de març de 2015.\nFulletó 2015.indd 67\nPirateria a Espanya Accés dels internautes als productes culturals. Distribució per sectors Espanya. 2014 Font: La Piratería en España, GFK i La Coalición, 2014\nPIRATEGEN FUTBOL **\nPIRATEGEN LLIBRES DʼOCI*\n* NO INCLOU ELS LLIBRES DʼENSENYAMENT NI ELS PROFESSIONALS. ** ES CALCULA PER NOMBRE DE LLARS\nDades de continguts piratejats Espanya. 2014 Font: La Piratería en España, GFK i La Coalición, 2014\nMILIONS DE CONTINGUTS PIRATEJATS\nVALOR EN MILIONS D’EUROS DELS CONTINGUTS PIRATEJATS\nVALOR INDÚSTRIA LEGAL\n* No inclou els llibres d’ensenyament ni els professionals. ** Es calcula per nombre de llars.\nValor de la indústria que inclou estimació del lucre cessant. Espanya. 2014 (en milions d’euros) Valor indústria legal\nValor lucre cessant\nLLIBRES DʼOCI FÍSIC*\nLLIBRES DʼOCI DIGITAL*\nFulletó 2015.indd 68\nPlataformes digitals legals Serveis de l’audiovisual\nServeis de música\nServeis de llibre\nServeis de videojocs\nFulletó 2015.indd 69\nFullet贸 2015.indd 70\nSeus i adreces Direcció General de Creació i Empreses Culturals (DGCEC) Passatge de la Banca, 1-3 08002 Barcelona T.: 93 316 27 00 dgcec@gencat.cat www.gencat.cat/cultura\nPlaça Salvador Seguí, 1-9 08001 Barcelona T.: 93 567 10 70 difusioartistica@gencat.cat http://cultura.gencat.cat/promociocultural\nLa Rambla, 7 08002 Barcelona T.: 93 567 11 10 icec.cultura@gencat.cat www.artssantamonica.cat\nCarrer de Mallorca, 272, 1a planta 08037 Barcelona T.: 93 316 27 45 ilc.cultura@gencat.cat www.lletrescatalanes.cat\nOficines de l’ICEC a Europa Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) Passatge de la Banca, 1-3 08002 Barcelona T.: 93 316 27 00 icec.cultura@gencat.cat www.gencat.cat/cultura/icec\nServei de Desenvolupament Empresarial (SDE) T.: 93 556 51 99 sde.icec@gencat.cat www.sde.cultura.gencat.cat\nFilmoteca de Catalunya Sales de projecció. Biblioteca del cinema Plaça Salvador Seguí, 1-9 08001 Barcelona T.: 93 567 10 70 filmoteca.cultura@gencat.cat www.filmoteca.cat\nCentre de Conservació i Restauració Ds. Parc Audiovisual, Edifici I, BA L1 Carretera BV-1274, Km. 1 08225 Terrassa arxiufilmoteca.cultura@gencat.cat\nEuropa Creativa Desk MEDIA Catalunya\nT.: 93 552 49 49 europacreativamedia@gencat.cat www.europacreativamedia.cat\nT.: 93 552 91 63 / 695 35 79 61 cfc@gencat.cat www.catalunyafilmcommission.com\nOficina a Berlín Charlottenstr. 18 D-10117 Berlin T.: +49 30 551 95 40 berlin.icec@t-online.de www.creativecatalonia.cat Oficina a Brussel·les 227, Rue de la Loi / Wetstraat B-1040 Bruxelles/ Brussel T.: +32 2 230 72 21 brussels.icec@gencat.be www.creativecatalonia.cat Oficina a Londres 107-111, Fleet Street UK-London EC4A 2AB T.: +44 207 936 95 08 london.icec@gencat.cat www.creativecatalonia.cat Oficina a París 50, rue Saint Ferdinand F-75017 Paris T.: +33 1 43 25 04 35 paris.icec@gencat.cat www.creativecatalonia.cat\nFulletó 2015.indd 71\nFullet贸 2015.indd 72\nLA DGCEC I ELS SECTORS CULTURALS


Shenzhen Ideal Inn Shenzhen Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1-2 Floor,Block A ,East Sunny Garden, No 2038 Shenyan Road, Districte de Yantan, Shenzhen, Xina, 518000 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Shenzhen Ideal Inn?\nBarri Districte de Yantan Districte de Yantan Luohu District Dapeng Districte de Yantan Districte de Yantan\nMés informació sobre Shenzhen Ideal Inn\nConstruit a l'any 2013, Shenzhen Ideal Inn és un extra de distinció per a Shenzhen i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. A només 24.9 km del centre de la ciutat, la localització estratègica de l'hotel garanteix que els seus clients puguin accedir fàcil i ràpidament als punts d'interès locals. També són a fàcil accés Portaavions de Minsk, Yantian District Peoples Hospital, Yantian District Maternal And Child Care Service Centre.\nEl Shenzhen Ideal Inn, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Shenzhen, faci de Shenzhen Ideal Inn la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (19)Viatger de Negocis (2)Parelles (6)Viatgers en solitari (10)Famílies amb infants petits (1)


CONCURS FOTOGRÀFIC HIVERN | Demoscópica\nCONCURS FOTOGRÀFIC HIVERN\nAquest concurs va adreçat a tots els subscriptors de la revista FV, requisit primordial per poder participar-hi. Cada participant haurà d’enviar una fotografia, el tema de la qual ha de ser l’hivern.\nEn cada obra ha d’aparèixer el títol de la foto, el nom i cognoms de l’autor i les dades de captura (model de càmera, objectiu, diafragma, velocitat d’obturació, sensibilitat…) i també les dades en cas que hagués sigut tractada digitalment.\nLes imatges s’hauran d’enviar en format JPEG. La data límit per presentar les fotografies és el 15 de febrer del 2016. La fotografia de l’autor guanyador serà publicada a FV, a més a més aquest serà obsequiat amb una càmera Canon EOS 7D Mark II, amb un objectiu EF-S 18-135 mm f/3,5-5,6 IS STM.\nPer a més informació podeu consultar les bases del concurs o la web:


Antic bloc de la Biblioteca - Escola Sant Jordi Lleida: Defensem l'ESCOLA\nSi vols saber-ne més... estrena el blog de l'Ampa:\nBona causa, però també bona idea i forma de defensar-la. Que vagi molt bé!\n6 de juny de 2012 a les 19:19\nAixò espero, que vagi molt bé i que serveixi per alguna cosa més que per a tenir el bon record d'haver dormit a l'escola, qui ho podrà o ho voldrà fer.\nGràcies, Gonzalo, pels teus bons desitjos.\n7 de juny de 2012 a les 8:05\nÀnims, Sant Jordi! Sort que hi ha qui fa coses visibles com aquesta!!!\n10 de juny de 2012 a les 22:56


Cas típic 1717: noi li agrada noia, noi segueix pensant en corbates | Pons's blog\nCas típic 1717: noi li agrada noia, noi segueix pensant en corbates\nPosted: 2013-09-03 in Entreteniments\nAvui tocaria oferir-vos el guanyador de l’últim enigma i anunciar-vos un nou enigma. Però donat que ningú l’ha encertat i que suposo que serà que amb l’excusa de l’estiu la gent marxa de vacances i s’oblida de tot i no té ganes de pensar, us dono una setmana més per endevinar l’enigma de les corbates. Recordem l’enigma per si us fa mandra prémer l’enllaç anterior:\nEl senyor Verd ha pogut saber els nombres respectius de corbates comprades per els senyors Groc, Vermell i Blau, sabent simplement que un dels 3 nombres era igual al nombre de corbates verdes que ell tenia. Qui ha comprat mes corbates? el senyor Groc o el senyor Blau?\nVist que es complicat, com a pista us diré que la segona part de l’exposició de l’enigma es tan o més important que la primera. Ja podeu posar-vos a utilitzar això que guardeu dins del crani.\nPer cert, recordeu que al ser una enigma repetit, no deixaré 2 setmanes fins al proper enigma sinó tan sols una setmana.\n2013-09-03 a les 7:31\nCom ja ho he dit abans, 3 corbates blaves no poden costar 20 euros. Ni que siguin amb ratlles o quadradets! 3 corbates blaves mai no costaran 20 euros dins del sistema economic d’aquest planeta. Mai!\nEm nego perdre més temps amb un problema erroniament enunciat. És igual si es diu enigma o caça-gossos, tothom sap que els fantasmes només existeixen en algunes ments.\n2013-09-03 a les 8:16\nI si pujo el preu de les corbates, què tal?\n3 corbates blaves costen 60 euros. 2 corbates grogues i una vermella costen 60 euros també. El senyor Blau, el senyor Groc i el senyor Vermell compren entre els 3, 30 corbates per 900 euros, triant cada un les corbates del color del seu nom, i com a mínim s’emporten 1 corbata.\n2013-09-03 a les 23:01\nOstres… Demà tornaré a començar…\n2013-09-03 a les 8:53\nA mi, ni que em donessis tot un altre estiu per pensar.hi…\n2013-09-03 a les 9:30\nL’única informació que hi veig en la segona part de l’enunciat és que UN dels tres nombres és igual al del senyor Verd. És a dir, que no en són dos ni els tres. I això ja quadrava amb la meva solució, que entenc que és una solució correcta al problema.\nBé, no del tot. He vist que m’he equivocat en un número. Torno a donar la meva solució sense l’error que he vist:\n6 blaves (6,67*6= 40 euros), 8 grogues (2,5*8 = 20 euros) i 16 vermelles (15*16=240 euros). Total, 30 corbates i 300 euros.\n2013-09-03 a les 10:23\nLa veritat es que sembla que la teva solució encaixa força bé, però no es la solució que estava buscant :P\n2013-09-03 a les 23:03\nCom que 6.67?? Com que 6 amb 67?! Una corbata blava no és 6 amb 67!\n2013-09-03 a les 10:47\nJo encara hi estic de vacances… i les vacances i les corbates no acaben de quadrar.\n(Sí, admeto que és una excusa per no posar-me a fer càlculs a aquestes hores)\n2013-09-03 a les 11:07\nM’ho haig de pendre com una venjança per no haver participat en la endevinalla del teu post 1500?\n2013-09-03 a les 11:52\nI ara!!, si jo no sóc gens rancuniós… per cert, encara ets a temps de participar-hi.\n2013-09-03 a les 23:06\nDigues la veritat, no tens la capacitat per calcular el preu d’una corbata blava!!\n2013-09-03 a les 23:04\nNomés cal que diguis el preu de les corbates blaves que anaven 3 a 20 euros. Si creus que pots!\n2013-09-04 a les 9:09\nNo em faràs caure en la trampa, AHSE, és evident que 3 corbates, siguin blaves o amb ratlles o de quadradets, no poden costar de cap manera 20 € en el sistema econòmic d’aquest planeta. Mai!!!\n2013-09-03 a les 12:41\nJa m’has donat una distracció per la mitja horeta de tren de tornada. Aquest vespre dic alguna cosa!! (O no!)\n2013-09-04 a les 8:20\nja veig que ha sigut que no…\n2013-09-03 a les 16:31\nUff, ja m’he fet un lio i si no hi ha una solució única i tot pot ser relatiu…Em rendeixo. Espero que no sigui una raonament del absurd!\nel dimarts vinent ho descobiràs ;)\nCas típic 1724: noi li agrada noia, noi li agrada aigualir el vi | Pons's blog ha dit:\n2013-09-12 a les 6:11\n[…] La solució del enigma anterior: Com que el senyor verd ha pogut saber els 3 números de corbates sabent tan sols que un d’ells era igual al nombre de corbats verdes que ell mateix tenia. Per tan en totes les solucions possibles apareixen almenys 2 vegades nombres del 1 al 27, per tan el senyor Verd no hagués pogut deduir res, llavors com que el número 28 només pot aparèixer una vegada, i es el cas que el senyor Vermell compri 28 corbates, llavors el senyor Verd té 28 corbates, per tan el senyor Groc i Blau només han comprat una corbata El guanyador es: A falta de ningú millor a qui donar-li el premi li donarem al Sergi […]\nCas típic 1716: noi li agrada noia, noi li argada recuperar el ritme de cinc posts setmanals\nCas típic 1718: noi li agrada noia, noi li continua agradant Misfits


Nous perspectives sobre Fonaments HTML i CSS combinats Henry Bojack, Sharon Bojack Google Books 2022\nCom fer el vostre primer vÃdeo de Wireframe\ndifer¨ncia entre wireframe i storyboard\nwireframe vs storyboard: gr fic de comparaci³\nEl wireframe del lloc web connecta l'estructura conceptual subjacent o l'arquitectura de la informaci³, a la superfcie o al disseny visual del lloc web. : 131 Els filferros ajuden a establir funcionalitats i les relacions entre les diferents plantilles de pantalla d'un lloc web. Un procs iteratiu, la creaci³ de wirefames s una manera efica§ de fer prototips r pids de p gines, alhora que mesura la practicitat d'un concepte de disseny. La transmissi³ tpicament comen§a entre "treballs estructurals d'alt nivell de flux de fluxos de treball o mapes de llocs i dissenys de pantalla.": 167 En el procs de construcci³ d'un lloc web, el cablejat s on el pensament es torna tangible. : 186\n"TOCLEVEL-2 TOCSECCI“-3"> 2. Disseny d'informaci³\n2. Disseny de navegaci³\n2. Disseny d'interfcie\nEl cablejat i el storyboard s³n t¨cniques comunes que s'han utilitzat en el desenvolupament web i el cicle de vida de l'aplicaci³ web durant molt de temps. Hi ha molt que entra en un cicle de vida del desenvolupament web. Hi ha diversos factors diferents que contribueixen a l'experi¨ncia d'usuari general. Diguem que utilitzeu una solÂ·licitud de compra en lnia. La vostra experi¨ncia es pot arru¯nar per molts factors, per exemple, la UI no amigables, les diminutes fonts, la capacitat de resposta, cadascun d'aquests contribueixen al disseny de la UX. Es proposen t¨cniques de connexi³ i storyboarding que s'apliquen aviat en el procs de manera que puguin ajudar a reduir els riscos ms endavant en el procs mentre estalvien molt de temps. Per² el filferro es confon sovint amb Storyboarding a causa de la seva naturalesa i prop²sit similar.\nSimilar als wirefames, un storyboard tamb s un blueprint per a un projecte de disseny web o un prototip de la vostra aplicaci³, que mapeja tots els components del vostre lloc web i com interconnecten. Storyboard s una mena de cablejat avan§at creat en un tros de paper mitjan§ant un llapis o mitjan§ant un programa gr fic en un ordinador. ‰s un esquema d'alt nivell dels resultats previstos d'un m²dul, per exemple, com comen§ar a organitzar la informaci³, esbrinar el flux de la p gina web, abans de comen§ar a preocupar-vos dels elements de disseny del lloc web, com ara colors, fonts , etc. Un storyboard s una colÂ·lecci³ d'imatges de baixa fidelitat que es poden utilitzar per crear pantalles d'aplicacions de maquetes. Els storyboards s³n esbossos i descripcions senzilles del que va on vagi a l'interior de l'aplicaci³ i comenceu a interactuar amb els elements. Storyboarding s una manera de determinar que tot va b i en la direcci³ correcta.\n- Els fills i els storyboards s³n dos dels lliuraments UX produ¯ts amb ms freq¨ncia, que sovint es confonen entre si. Un wireframe s una representaci³ pict²rica b sica del vostre lloc web o aplicaci³ que mostra com cadascuna de les p gines interconnecta. ‰s ms com una llista de bugaderia del que entra a cada p gina des de la perspectiva dels mitjans de comunicaci³ i del contingut. Un storyboard s molt similar a un wireframe, excepte que s un cablejat avan§at creat durant el procs de recerca inicial en pissarres. Tots dos s³n igualment importants i juguen els seus respectius rols en el cicle de vida de desenvolupament web global.\n- Un wireframe s una representaci³ lineal d'una estructura de p gina web o de p gines web, tipus de pantalla de burla del que ser la realitat. Es necessita un enfocament ms lineal per planificar tot el disseny del lloc web, com una representaci³ o marc esquel¨tic del que entra a cada p gina. Un storyboard s bastant similar als fills on tots dos mapen tots els components del lloc web. No obstant aix², un storyboard s una representaci³ ms detallada, un esquema d'alt nivell, incloses les descripcions del que passa que l'usuari va ms enll de l'aplicaci³. Els storyboards s³n ms din mics en l'estructura en termes d'agrupaci³ i ordenaci³.\n- La ra³ ms important per la qual sempre haureu de connectar-vos que el cablefaming us permet determinar objectius clars i establir una jerarquia d'informaci³ al lloc web o p gina web. Aix² vol dir que us permeten mapar on entren els elements importants del lloc web, com una trucada a l'acci³, com ara un formulari de registre, una p gina de comentaris o qualsevol informaci³ important. Tamb simplifica la comunicaci³ entre vosaltres i el vostre client. Un storyboard serveix b sicament al mateix prop²sit, per² de manera ms detallada. Actua com a catalitzador per a una discussi³ addicional amb el vostre client (o clients).\nEls dos filters i els storyboards s³n gaireb els mateixos on, b sicament, segueixen el mateix esquema de navegaci³ i el disseny sense els elements visuals, reduint aix la c rrega cognitiva dels dissenyadors web i els desenvolupadors web. Es proposen t¨cniques de filferro i storyboard que s'apliquen aviat com a prerequisits en el procs de desenvolupament web. Tanmateix, es pot veure storyboard com a cablejat d'alt nivell amb representaci³ ms detallada i esbossos o dissenys per compartir amb el client per assegurar-se que tothom est en el cam correcte i treballar cap a un objectiu comº. A ms, s³n els lliurables UX ms importants i produ¯ts amb freq¨ncia que tenen un paper crucial en el cicle de vida del desenvolupament web global.