Tornen l’autonòmic de menors i el circuit Plata – PadelCV\nTornen l’autonòmic de menors i el circuit Plata\nDesprés de 128 dies sense competició, per fi, els nostres menors tenen l’oportunitat de veure’s les cares en les pistes.\nSerà des de demà en Más Que Padel Castelló, on se citen les 83 parelles inscrites per a aquest torneig. Molts d’ells, els pertanyents al grup de tecnificació, han tingut l’oportunitat de rebre les nostres xarrades durant el confinament, i de parlar amb alguns dels millors jugadors del món com Paquito Navarro o Marta Marrero.\nÉs la represa del nostre circuit autonòmic de menors, però no serà l’únic perquè també reprenem el nostre circuit Plata provincial amb la disputa del torneig 18* de Sanvy Padel a Alacant.\nTot això mentre ja es va tancar la inscripció del primer or després del confinament que tindrà lloc la setmana vinent en Padel One Elx, una gran oportunitat per a veure a l’elit del nostre pàdel després del seu primer contacte amb World Padel Tour aquesta mateixa setmana ja que tornarà a comptar amb nostra tradicional retransmissió per streaming.\nA poc a poc, el nostre pàdel va prenent velocitat de creuer per a aconseguir reprendre el curs de la normalitat sempre recordant que hem de seguir tant els clubs com els jugadors, de manera escrupolosa, els protocols de seguretat que ordenen les autoritats sanitàries.\nObert el termini d’inscripció per al FIP Star de Borriana\nEl programa PADELTOKEN FPCV destina més de 23.000 euros per als nostres clubs


TeeeATRE: Emociona’t, Expressa’t, Estrena’t – Artixoc\nPosted on 16/02/2017 26/09/2021 by admin\n***Si us voleu inscriure a les activitats culturals actuals, podeu visitar directament “El fil d’Ariadna”***\nOrigens del projecte\nArtixoc ve realitzant aquest programa d’acció social a partir de l’art des del 2005, més de 15 anys treballant amb diferents activitats i projectes dins l’Institut Joan Coromines (centre del barri d’Hostafrancs, Barcelona, amb un alt nombre d’alumnes d’origens diversos). Hi hem fet tallers de hip hop, percussió, i, sobretot, teatre. Fins al 2012 hi vam realitzar el projecte “punt de pARTIda Jove” que es conduïa juntament amb el Districte de Sants-Montjuïc i que afavoria la integració de joves d’origen nouvingut per tal d’evitar-los riscos socials i millorar les seves condicions de vida. El 2013 Artixoc va agafar les regnes del projecte en solitari, però amb total suport de Institut i, més tard del Consorci d’Educació. El 2015 va rebre el reconeixement del Consorci d’Educació entrant dins el programa Aprenentatge i Servei que ens permetia impartir classes de teatre durant l’horari escolar (optativa de teatre de 2n d’ESO), al costat d’un professor del centre. El 2016 aquestes classes es van ampliar i es van sumar al projecte “Arrels” durant un trimestre, fent classes de teatre al col.lectiu gitano amb gran èxit d’asssitència.\nA partir de l’any 2019, el projecte fa un altre gir i es crea un programa basat en l’aprenentatge del teatre com a eina educativa a 7 centres escolars de secundària de Barcelona amb característiques similars però amb necessitats diferents.\nCada centre escull una línia d’actuació estratègica i una o diverses accions complementàries, que considerin adequades a les seves necessitats i context.\nPer què el teatre? El teatre és una eina de transformació i educació que ens ajuda a assolir una maduresa emocional en l’alumnat. Proposem uns itineraris formatius i activitats que proporcionen als adolescents eines necessàries pel desenvolupament d’habilitats personals, tractament de les emocions, millor entesa amb el seu entorn i aprenentatges cognitius intel.lectuals. Les 3 línies estratègiques d’actuació o “Itineraris” són:\nItinerari Emociona’t :\nVolem ensenyar a identificar, reconèixer i gestionar les diferents emocions per tal de donar-se eines per arribar a l’etapa adulta de manera satisfactòria. Es tracta d’un curs per iniciar-se en la disciplina teatral. Els joves aprenen a motivar-se, a relaxar-se i a fer una gestió saludable de les seves emocions.\nEs donen eines per a la gestió del comportament,: com som i com ens comportem en diferents situacions i contextos?. Com intervé el diàleg interior i exterior? Es treballen parcel·les de la interpretació sobre perfils de persones, maneres de ser i expressar-se. Treballem la connexió entre la veu, el cos i la interpretació. Aprofundim en la reflexió i practiquem l’expressió oral, gestual i corporal.\nEn aquesta part del projecte els alumnes treballaran principalment la creativitat.\nA partir del fet escènic aprendrem a analitzar la posada en escena com un tot global i durem a terme les nostres pròpies creacions. Partirem d’un tema i tractarem de portar-lo al nostre terreny, a allò conegut pels joves. A poc a poc, anirem transformant les propostes en material escènic. Tindrem en compte la forma i el contingut, el dins i el fora, la mirada de l’espectador, el llenguatge no verbal, l’acció, la barreja de llenguatges, el ritme, la sorpresa, la música, el trencament de les expectatives, etc.\nLes accions complementàries s’anomenen “El fil d’Ariadna”. Es tracta de prendre el mite del laberint del Minotaure com a exemple de la vida, per afrontar dificultats dels entorns en els que es mouen els adolescents: la família, els amics i les perspectives de futur.\nAquests entorns, i més tenint en compte les dificultats afegides per la Covid-19, se’ns han tenyit de colors foscos. Aquests “universos” en el que estem tots embolicats no ens agraden.El laberint simbolitza les dificultats i les barreres i es vol estirar d’un fil protector per tal de superar-les amb l’ajut de tothom. Aquest apartat es fixa en 3 entorns i es fan diferents propostes:\nTerritori: participem en actes oberts al públic en general ja siguin del barri o de la ciutat. Ens posem en connexió amb entitats i/o col·lectius, escoles o l’administració i compartim els resultats dels aprenentatge adquirits en algun dels Itineraris anteriors.\nFamília: els alumnes són mestres de teatre amb els seus familiars. Es realitza una presentació a les famílies i se’ls introdueix en els aprenentatges teatrals dels seus fills, també de la mà dels propis fills i filles.\nPadrins: els alumnes participen fent de professors de teatre amb alumnat de primària, normalment de 6è curs.\nTeeeATRE: Emocion’t, Expressa’t, Estrena’t


Iceta i Puig volen «compartir projectes» - Empordà\nIceta i Puig volen «compartir projectes»\nCritiquen les paraules de Gordó sobre els Països Catalans i advoquen per una reforma del finançament\nVALÈNCIA | EFE/DDG 27.08.2015 | 06:30\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, i el primer secretari del PSC, Miquel Iceta, van advocar per una relació de «respecte, sinceritat i de compartir projectes» davant de l'independentisme català, que van considerar «perjudicial» per als vincles entre les dues autonomies.\nDesprés de mantenir una reunió per reforçar «la relació entre dues comunitats que tenen molts interessos comuns», segons Puig, Iceta va manifestar, després de les «absurdes» declaracions del conseller de Justícia català, Germà Gordó, sobre els Països Catalans, que és «molt difícil» pensar que la millor manera d'estendre llaços amb la Comunitat Valenciana «sigui mitjançant la independència». «El separatisme no endureix els vincles sinó que seria el pitjor que podria passar-los als catalans respecte a les relacions amb altres autonomies i al conjunt d'Espanya», va defensar Iceta, que va afegir que la majoria dels ciutadans a Catalunya vol «la millor relació possible amb la Comunitat Valenciana».\nIceta va asseverar també que la veu dels valencians «ha estat molt clara» i que s'ha votat «renovació i construir ponts en lloc de construir barreres».\nXimo Puig, per la seva banda, va declarar que la posició del Govern autonòmic és «clara» a favor «de la defensa i l'interès general dels valencians» però també «a favor del diàleg i el respecte».\nDesprés d'assenyalar que no es pot viure «feliç en la confrontació» encara que hi ha «determinats partits polítics que estan molt a gust», va advocar per solucionar «els problemes dels ciutadans» mitjançant «espais de convivència i conversa».\nEl president de la Generalitat Valenciana va insistir que vol que Catalunya «sigui part d'Espanya» i va afegir: «Els que han posat un mur entre l'autonomia valenciana i Catalunya no hem estat nosaltres».\nPuig va sostenir que el PSC sap que com president de la Generalitat el tindran «al seu costat» per defensar el federalisme i actuar en un debat que també els afecta.\nPer això, Miquel Iceta va expressar que la concepció de l'Espanya moderna i federal «és el gran projecte comú», i va ressaltar l'«important paper» que Ximo Puig juga «no només en el govern de la Comunitat sinó també en la idea d'una Espanya més respectuosa amb la diversitat».\nEl president de la Generalitat va expressar la seva voluntat «de treballar junts en la reforma del finançament» autonòmica, mentre que Iceta va mantenir que l'autonomia valenciana «és la més perjudicada». «Hi ha una necessitat de col·laboració» per reclamar «finançament just i equitativa però també solidària amb les comunitats que aporten», va assegurar el líder del PSC.


El Barça, a punt per jugar la final de la Champions femenina 17 de maig de 2019 | La porteria | betevé | Televisión a la carta\nEstás en: Canales / España / betevé / La porteria / El Barça, a punt per jugar la final de la Champions femenina 17 de maig de 2019\nTítulo: El Barça, a punt per jugar la final de la Champions femenina 17 de maig de 2019\nDescripcion: Un objectiu que ha canviat al tram final del curs suposant, fins i tot, la renovació d’un tècnic que venia per guanyar una Lliga i una Copa i que, finament, no s’han aconseguit. Dues derrotes i tres empats van condemnar el Barça a la competició regular i van costar el càrrec a Fran Sánchez. Al …


Política de privacitat | Cel Rogent - Educació ambiental\nCEL ROGENT EDUCACIO AMBIENTAL SOCIETAT LIMITADA UNIPERSONAL és el RESPONSABLE del tractament de les dades personals de l’USUARI i l’informa que aquestes dades es tractaran de conformitat amb el que disposa el Reglament (UE) 2016/679, de 27 d’abril (GDPR), i la Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre (LOPDGDD).\nPer a més informació sobre les garanties de privacitat, pots dirigir-te al RESPONSABLE a través de CEL ROGENT EDUCACIO AMBIENTAL SOCIEDAD LIMITADA. Carrer Hort dels Alls, 6 - 43800 Valls (Tarragona). E-mail: celrogent@celrogent.com


El diari lila de carlota - Trabajos finales - 1003 Palabras\nPágina principal Ensayos El diari lila de carlota\nPáginas: 5 (1003 palabras) Publicado: 14 de marzo de 2012\nUn día una noia anomenada Carlota va cumplir 14 anys i la seua àvia Isabel li va regalar un diari de color lila. A carlota no li va agradar molt el diari pero a la seua àvia li va dir que li feia molta ilusió . L’altra àvia, Anna, li proposar fer un diari en el que hauria d'escriure qualsevol cosa en que les dones són considerades inferiors als homes fent així un diari feminista. Al principi,Carlota no està molt segura de esciu-re el diari, però es va decidir quan, en Educació Física, l'entrenador va insultar al Dani, un company de clase, dient-li que es una, indicant que les dones son inferiors als homes. Carlota no es donava compte de les situacions masclistes ja que en sa casa ella i el seu germà Marc, més petit que ella, són tractats d'igual a igual sense distinció de sexes, jaque els seus pares tenen una ment prou oberta en aquest tema. La seua àvia li va ensenyar que s'havia de posar unes ulleres de color lila per a poder donar-se compte de les situacions masclistes.\nLa Carlota comença a escriure totes les situacions que hi troba, pero abans sempre li pregunta a l’avia Anna per a estar completament segura de si és una situació masclista. Comença a preguntar a lespersones conegudes sobre aquest tema i trau respostes molt diferents. Hi ha algunes persones pensen que no hi ha masclisme ja, com la Laura, i d'altres que pensen que si que queda masclisme en la societat actual, com la Lola. Carlota troba moltes situacions masclistes en que es discrimina la dona, com quan per exemple li fan a la Laura baixar a comprar en volta d'en Ton, el seu germà, només pel fetde que es noi i tenia que estudiar quan la Laura també tenia que estudiar, quan llegeixen un article a clase de micos, quan hi ha una discussió de com el llenguatge actual encara té moltes paraules masclistes, quan un home entra a la carnisseria i l'atenen a ell primer per que “té més pressa que qualsevol dona”, quan el pare de la Carlota critica que la dona haja de demanar una baixa permaternitat, quan li fan un regal d'una nina de drap al seu cosí i els seus pares comencen a queixar-se de que ell només pot jugar en pistoles, etc.\nAnna, la seua àvia, també li envia e-mails de cartes que noies d'altres països escriuen a l'organització en la que su àvia col·labora, amb l’intenció d'ajuda- les perque són injustament tractades perque, per exemple, les noies no tenen pret a estudiar i elsnois si, algunes noies amb només 14 o 15 anys les venen a altres homs i són obligades a casar-se amb ell, etc.\nCuan arriben les vacances de nadal la Carlota espera l'arribada de la seua tia Octàvia, que les explica a ella i al seu germà les tradicions de França, com que la dona adopte el cognom de l'home al casar-se i el que ha tingut que sofrir en la seva professió (es escriptora).\nQuanarriben de les vacances de nadal, la tutora de la classe de Carlota presenta a la clase a un noi nou, Marcel, i li fan sentar-se al costat de la Carlota, que a poc a poc va agafant confiança i acaba enamorant-se d'ell. Entre la Carlota, el seu germà Marc i la seua mijor amiga, Mireia, creen l'ACEMI, una Associació Contra Els Models Imposats, i a poc a poc la gent de la classe de la Carlota es vaapuntant a aquesta associació. Mentres, la Carlota es decideix demanar-li eixir a Marcel en volta d'esperar-se a que ell li ho demanés a ella. Mercel aceptar axí que van quedar una vesprada en cassa de Marcel. Allà, en un bon ambient aquest li clava la mà per baix de la samarreta i ho fastidia tot, Carlota s'enfada i se'n va.\nPer atraure més gent a l'associació, un dia tots els membres van portar unllaç lila, i un altre van anar vestits en contra de la moda. Després de cada un dels dies fan una reunió per veure els resultats, i van aconseguir que s'apunti més gent a l'associació.\nPer últi, Carlota y Marc li proposen la idea a Octàvia de que publiqui el dirari así que abans de publicar-lo Carlota retoca el diari lila i el publica. Al final, la Carlota i Marcel fan les paus.\n...El diari lila de la Carlota 1 Bat "A" -Títol: El diari lila de la Carlota. -Autor/a: Gemma Lienas. -Traductor/a: _____ -Editorial: Empúries. -Col·lecció: Col. Narrativa 160. -I.S.B.N.: 978-84-7596-794-3 -ANY DE LA 1a EDICIÓ: Març del 2001 -ANY DE L’EDICIÓ QUE TU TENS: Novembre del 2009, Barcelona -CAPÍTOLS I PÀGINES: 166 Pàgines; Com que és un diari l'obra està dividida en dies, el...\n...EL DIARI LILA DE LA CARLOTA INTRODUCCIÓ El diari lila de la Carlota és un llibre juvenil, que toca molts temes, però està centrat en una idea principal, el sexisme. Explica que moltes persones tenen encara el pensament un poc antiquat respecte a la posició social que ocupa la dona, inclòs els nombrosos casos en que algunes dones es discriminen a si mateixa, a les dones. La idea de l'autora és que el/la...\nDiari Lila de Carlota\n...Comença amb l’aniversari de Carlota, quan la seua iaia li va regalar un diari, es va decepcionar moltisim, perque no li agradà res. L’altra iaia la mare de la seua mare li va dir que podía escriure sobre un tema interesant com es el masclisme, pero a Carlota no li semblaba res interesant. Amb el pas del temps es va donar compte quan el profesor de gimnasia li va dir a un company “nena” de manera despectiva com si fora un insult, referit-se a que ell...\n...EL DIARI LILA DE LA CARLOTA. MARTA GALINDO, 4tA. ÍNDEX Fitxa tècnica.................................................................................2. Dades sobre l'autor. Vida i obra..............................................3. Estudi del contingut....................................................................4. Estudi dels personatges.............................................................5. Anàlisi...\n...Ressenya literària El diari lila de Carlot Ressenya Literària Índex Introducció 3 Llibre: nom i autora 4 Raons de l’elecció 5 Temàtica: masclisme 6 Aplicacions didàctiques 7 Conclusió 8 Pàgina 2 Ressenya Literària 1. Introducció La lectura és l’acció de llegir, definició que ens proporciona l’ Institut d’Estudis Catalans. Sembla evident i clar el que és llegir, fer una comprensió de grafies...\n...EL DIARI BLAU DE LA CARLOTA Ângels Gallardo Gay 2n A Català INDEX: 1.DADES BIOGRÀFIQUES DE L’AUTOR........................................................................ 1.1.Breu biografia....................................................................................... 1.2.Obres de l’autor....................................................................................... 2.LECTURA DEL...\n...El llibre “El diari vermell de la Carlota” narra la historia de com Carlota escriu un llibre sobre el sexe i els seus dubtes. Un dia Carlota es va trobar en el metro a en Joan Anguera, de sobrenom “Flanagan”. Ells es van conèixer perquè a Carlota quasi li van robar la cartera un noi que va sortir ràpid del metro. Quan es van saludar els dos van anar a la papereria per comprar una llibreta vermella, però en Flanagan va...\n...El día que estaba la familia de Carlota en su casa para celebrar su 14º cumpleaños, su abuela Isabel, que tiene unas cuentas ideas machistas, le regaló un diario rosa con una mancha violeta. Esta le dice muy convencida de que así puede escribir sus sentimientos e intimidades y demás cursiladas, como piensa Carlota. Cuando recapacitaba la idea de que no iba a utilizar ese diario, apareció su otra abuela, Ana. Esta le preguntó que si lo...


La Diputación ultima las obras en el Mas de la Costa - Levante-EMV\nLa Diputación ultima las obras en el Mas de la Costa\nSe ha adecuado los márgenes de las curvas, el firme y la explanada en la meta de la etapa estrella de La Vuelta\nlevante de castelló castelló 23.08.2016 | 23:48\nLa Diputación de Castellón está ultimando ya los trabajos de mejora y acondicionamiento del acceso al Mas de la Costa tras una inversión final de más de 270.000 euros. Cuando apenas restan dos semanas para que La Vuelta a España aterrice en la provincia, el final de la etapa de la prueba ciclista que transcurrirá de forma íntegra por la provincia el 7 de septiembre ya está casi «totalmente adecuada para la ocasión».\nEl vicepresidente primero, Vicent Sales, destacó la importancia de unas obras que «nos han permitido acondicionar una zona que, gracias a la apuesta de la Diputación por hacer del deporte un dinamizador turístico y económico para la provincia, abrirá a Castelló de par en par la ventana hacia millones de potenciales turistas».\n«Desde que Moliner convenció a la organización de que el Mas de la Costa podía ser el gran final de una etapa protagonista en La Vuelta a España, el número de ciclistas que han llegado todos los fines de semana a Llucena no paran de multiplicarse. Por eso, queremos que esta subida, y con ella todos los kilómetros de montaña que componen nuestra provincia, se conviertan en un referente del ciclismo nacional y parada obligatoria para los cicloturistas»,dijo.\nPara ello, desde la institución provincial y en colaboración con el Ayuntamiento de Lucena del Cid, se han adecuado los márgenes de las curvas para favorecer el tránsito de vehículos y la presencia de público, además de acometer el parcheado del firme y una explanada en la parte superior a la llegada de esta etapa de la prueba ciclista, la segunda por la provincia después de la que concluirá el día 5 en Peñíscola.\nSales apuntó, además, que «ser sede de dos etapas de una de las tres grandes pruebas ciclistas internacionales pone a Castelló en el mapa deportivo pero también turístico. Más allá del impacto mediático, el retorno económico que va a generar en nuestros municipios, y especialmente en los 23 que forman parte de las dos etapas, que La Vuelta esté tres días en la provincia va a servir de estímulo para el sector hotelero y de la restauración».\n«Millones de personas de 190 países siguen La Vuelta a través de 30 canales internacionales y los 5 y 7 de septiembre se encontrarán con una provincia llena de oportunidades y podrán disfrutar los encantos de un territorio con innumerables encantos que ofrecer y que aúna a la perfección deporte y turismo», reseñó Sales.


Fem servir cookies per millorar l'experiència de l'usuari. Més\nMissió i visió del Tribunal Arbitral de Barcelona\nEl Tribunal Arbitral de Barcelona (TAB) va ser formalment fundat l’any 1.989 a l’empara de les previsions de la Llei d’Arbitratge de 1.988 malgrat que durant les discussions parlamentaries de l’esmentada llei un grup de juristes ja van prendre la decisió de fundar-lo amb la intenció específica d’intervenir activament prestant serveis en l’àmbit dels conflictes mitjançant l’arbitratge o qualsevol altre institució com la conciliació.\nAquesta iniciativa va ser recolzada per institucions com l’Il·lustre Consell dels Col·legis d’Advocats de Catalunya, el propi Il·lustre Col·legi d’Advocats de Barcelona, la Cambra de Comerç de Barcelona i el Col·legi de Notaris de Catalunya.\nServir a la societat, sent una institució de referència en el món de l'arbitratge, destacant per la seva excel·lència en el servei, amb focus de la seva activitat a Barcelona, així com en els mercats de referència, nacional i internacionals.\nPotenciar l'arbitratge com a eina de resolució de conflictes, oferint als nostres usuaris un servei d'alta qualitat, assegurant el prestigi i la independència dels nostres àrbitres.\nTribunal Arbitral de Barcelona® - Tribunal Arbitral de Catalunya® - C. Roger de Llúria, 113, planta baixa 08037 Barcelona T. 933 198 117 © TAB 2018


(DOGV núm. 3761 de 31.05.2000) Ref. Base de dades 1773/2000\nData d'entrada en vigor: 01.06.2000\nData de fi de vigència: 01.01.2016\nNotes: Reglament regulador dels Convenis prevists en la llei de Turisme.\nCORRECCIÓ d'errades del Decret 71/2000, de 22 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament regulador dels convenis previstos en la Llei 3/1998, de 21 de maig, de Turisme de la Comunitat Valenciana. [2000/A4459]\nTemàtics: turisme, cooperació administrativa, administració local , conveni Generalitat\nLa Llei 3/1998, de 21 de maig, de Turisme de la Comunitat Valenciana, crea i regula la figura del Municipi Turístic dedicant el títol III a establir unes directrius generals i un règim especial concorde amb la seua orientació turística, i reconeix el gran component municipal del producte turístic i l'assumpció pels municipis d'uns costos extraordinaris addicionals generats per aquesta orientació.\nLa llei considera tres tipologies amb les quals es pot identificar un municipi per aconseguir la condició de turístic, preveient per a cadascun d'ells un règim especial, assentat sobre unes bases i requisits que clarament expressen l'orientació turística que han de tenir els seus serveis i infraestructures i establint la facultat de poder subscriure amb la Generalitat Valenciana, a través de l'Agència Valenciana de Turisme, convenis per a determinar les formes de cooperació i coordinació en l'exercici de les competències que siguen necessàries per a prestar adequadament els serveis turístics específics, o si s'escau per a poder establir-los, de conformitat amb el que preveu la llei. En el mateix sentit es pronuncia la legislació bàsica en matèria de règim local quan preveu la cooperació econòmica, tècnica i administrativa entre l'administració local i les comunitats autònomes, tant en serveis locals com en assumptes d'interés comú, mitjançant els convenis que se subscriguen.\nD'acord amb l'anterior i en funció dels objectius perseguits pels municipis turístics, la llei possibilita la celebració de tres tipus de convenis: per a la compensació financera, per a l'adaptació dels municipis turístics i per a la competitivitat i la comunicació. I preveu, així mateix, el seu desplegament reglamentari.\nA l'Agència Valenciana de Turisme, com a organització administrativa responsable de l'impuls i l'execució de la política en matèria de turisme de la Generalitat Valenciana, se li encomana com a objectiu final la millora de la competitivitat, la qualitat del producte, la formació i el rendiment del sector turístic valencià, així com l'impuls, el desplegament i la millora de la reglamentació i l'ordenació d'aquest sector i qualsevol altre que li siga fixat expressament pel govern de la Generalitat Valenciana. En consonància amb això, la llei atribueix a l'agència la facultat de subscriure convenis dirigits a determinar les formes de cooperació i coordinació necessàries per a la prestació o establiment de serveis específics, que tinguen el seu origen en la condició de «turístics» dels municipis.\nEn virtut de l'anterior, oïts els sectors i les administracions afectats, a proposta del president de la Generalitat Valenciana i de conformitat amb el Consell Jurídic Consultiu i amb la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 22 de maig de 2000,\nS'aprova el Reglament Regulador dels Convenis Previstos en la Llei 3/1998, de 21 de maig, de Turisme de la Comunitat Valenciana, que s'inserix a continuació.\nExcepcionalment i per a sol·licitar les ajudes corresponents a les despeses de l'exercici de 1998, a que es refereix la secció primera del capítol segon del present Reglament, el termini de presentació de sol·licituds per a l'atorgament dels corresponents convenis serà el mateix que per a sol·licitar les ajudes corresponents a 1999, si bé es procedirà al pagament d'aquelles dins del propi exercici de 2000.\nAixí mateix i amb caràcter excepcional, les sol·licituds de subscripció de convenis per a l'adaptació dels municipis turístics previstos en la secció segona del capítol 2 del present reglament per a l'any 2000, hauran de presentar-se amb anterioritat al 30 de maig del citat any.\nEl present decret i el reglament que aprova, entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nEs faculta el subsecretari de Turisme i el president executiu de l'Agència Valenciana de Turisme, per a dictar quantes disposicions exigisca l'aplicació i l'execució d'aquest decret i el reglament que aprova.\nValència, 22 de maig de 2000\nReglament Regulador dels Convenis Previstos\nen la Llei de Turisme de la Comunitat Valenciana\nArticle 1. Possibilitat de subscripció de convenis\nL'Agència Valenciana de Turisme, com a responsable de l'impuls i l'execució de la política en matèria de turisme de la Generalitat Valenciana, i aquells municipis que, conforme a la Llei 3/1998, hagen obtingut la condició de «turístics», podran subscriure convenis en els termes previstos en aquest reglament.\nArticle 2. Tipus de convenis\nTal i com preveu la citada llei, aquests convenis podran ser de tres tipus, en funció dels objectius perseguits pels municipis turístics: conveni per a la compensació financera, conveni per a l'adaptació dels municipis turístics i conveni per a la competitivitat i la comunicació.\nArticle 3. Contingut dels instruments de formalització dels convenis\nEls instruments de formalització dels convenis, que exclusivament podran subscriure municipis de la Comunitat Valenciana excepte l'excepció prevista en l'article 10 d'aquest reglament, hauran d'especificar, quan així siga procedisca:\na) Les parts que celebren el conveni, que seran la corresponent corporació municipal i l'Agència Valenciana de Turisme. Es farà constar la data de l'acord de la corporació o dels seus òrgans de govern, aprovant l'atorgament del conveni mencionat.\nb) Les mencions i contingut que es deriven del que s'estableix en aquell per a cada classe de conveni que aquest mateix regula.\nc) Les altres mencions i requisits que exigeix la resta de la legislació per als convenis que atorgarà l'Agència Valenciana de Turisme.\nArticle 4. Causes de la resolució dels convenis\n1. Els convenis es resoldran per mutu acord de les parts.\n2. A més, seran causes de resolució::\na) L'incompliment de les obligacions assumides per les parts o que resulten de l'execució del conveni.\nb) La constatació que s'han facilitat de forma inexacta dades necessàries per a l'atorgament del conveni, segons aquest reglament i disposicions de desenvolupament d'aquest.\nc) La pèrdua de la condició de municipi turístic conforme al que assenyala l'article 31 de la Llei 3/1998, de 21 de maig, de Turisme de la Comunitat Valenciana.\nd) Les assenyalades per la legislació general o sectorial en el seu cas aplicable.\nConveni per a la compensació financera.\nArticle 5. Concepte\nPodrà subscriure's aquest tipus de conveni entre el municipi i l'Agència Valenciana de Turisme, quan la finalitat perseguida siga compensar l'esforç financer addicional realitzat pels ajuntaments dels municipis turístics en aquelles partides, determinades en l'article següent, que patesquen increments que no puguen ser costejats per mitjà de tributs i sempre que l'increment en les partides mencionades l'haja generat el caràcter turístic del municipi.\nArticle 6. Determinació de partides\nA l'objecte previst en l'article anterior únicament es tindran en compte les partides que a continuació es detallen, amb independència del capítol, apartat, forma de consignació o de la denominació amb què apareguen en el corresponent pressupost municipal:\n1. Despeses derivades de la prestació dels serveis propis de les oficines d'informació turística, en el seu concepte de postvenda.\n2. Manteniment i conservació de recursos turístics de tipus ecològic i mediambiental.\n3. Manteniment i conservació de recursos turístics de tipus historicoartístic i cultural.\n4. Policia i seguretat ciutadana.\n5. Actuacions extraordinàries en matèria de neteja viària i del mobiliari urbà.\nArticle 7. Determinació del component addicional\nL'Agència Valenciana de Turisme, per resolució del seu president executiu, fixarà anualment els indicadors mínims a partir dels quals es puga obtenir el component addicional a estimar de cadascuna de les partides pressupostàries subvencionables per aquest tipus de conveni, per tal que a través del municipi turístic amb el qual es subscriga el conveni es puga conéixer la quantia sobre la qual s'aplicarà la corresponent compensació financera.\nLa Llei de Pressupostos o si s'escau la llei d'acompanyament a aquests, fixarà el percentatge que s'ha d'aplicar sobre la quantia del component addicional que vindrà prèviament determinada en els propis convenis, tal i com preveu l'article següent.\nArticle 8. Procediment\nPer a poder subscriure aquest primer tipus de conveni s'haurà de seguir el procediment següent:\n1r.\tLa sol·licitud de subscripció de convenis per a la compensació financera podrà formular-se pels municipis turístics amb anterioritat al dia 30 de juny de cada any natural.\n2n.\tA dita sol·licitud s'adjuntarà un certificat de la despesa total realitzada en cadascuna de les partides a què es refereix l'article 6 d'aquest reglament, sobre la base de la liquidació pressupostària de l'exercici immediat anterior i la compensació de la qual es pretenga. A aquests efectes per part de l'Agència Valenciana de Turisme es podrà sol·licitar la informació documental i pressupostària addicional i complementària que estime necessària per a la determinació del component addicional.\n3r.\tTranscorregut el termini de presentació i revisades les sol·licituds i documentació presentades, l'Agència Valenciana de Turisme redactarà els corresponents convenis, d'acord amb les regles contingudes en aquesta mateixa norma, i en els quals partint dels indicadors mínims a què es refereix l'article 7, es determinarà la quantia sobre la qual s'aplicarà la compensació financera. Fets els càlculs oportuns, l'Agència Valenciana de Turisme inclourà en el seu pressupost la corresponent línia per al finançament d'aquests convenis, que quedarà en tot cas supeditada a la seua aprovació per llei de pressupostos.\n4t.\tAprovada la Llei de Pressupostos per a l'exercici següent al de la subscripció dels convenis i conforme a les disponibilitats pressupostàries, el president executiu de l'Agència Valenciana de Turisme resoldrà sobre la quantia de la compensació corresponent a cadascun dels municipis turístics, aplicant el percentatge que cada any determine l'esmentada llei o, si s'escau, la llei d'acompanyament a aquesta, a la quantia establerta en cadascun d'ells com a component addicional.\nArticle 9. Durada del conveni\nEls convenis per a la compensació financera que puguen subscriure els municipis turístics amb l'Agència Valenciana de Turisme tindran caràcter anual, i es finançaran a càrrec del pressupost del mencionat organisme aprovat per a l'exercici econòmic següent al de la seua signatura.\nConveni per a l'adaptació dels municipis turístics.\nPodrà subscriure's aquest tipus de conveni entre el municipi i l'Agència Valenciana de Turisme, quan la finalitat perseguida siga finançar conjuntament projectes que tinguen com a objectiu la millora d'espais d'ús turístic o dels serveis que tendeixen a configurar un producte turístic més competitiu i a comunicar la imatge d'una oferta de qualitat capaç de satisfer les exigències de la demanda respecte dels aspectes i equipament urbans i mediambientals que perseguisquen, a més, la viabilitat i sostenibilitat del desenvolupament turístic.\nEls projectes podran ser cofinançats amb els ajuntaments o amb el sector privat o, si s'escau, amb ambdós, i hauran de complir la normativa que els siga d'aplicació així com els criteris i estratègies emanades de l'Agència Valenciana de Turisme.\nQuan en el finançament del projecte participe el sector privat, aquest haurà de subscriure, junt amb l'ajuntament, el conveni corresponent.\nArticle 11. Pla Millor\nEl conjunt d'accions escomeses a través d'aquesta classe de convenis rebrà el nom de Pla Marc per a l'Adaptació dels Municipis Turístics de la Comunitat Valenciana, Millor.\nAquest Pla Marc inclourà el finançament de dos tipus de projectes en funció del seu pressupost total i de l'abast de les seues actuacions, el primer anomenat Pla Detalls, anirà dirigit a finançar la realització de projectes per a xicotetes actuacions el pressupost de les quals no supere la quantitat de setze milions de pessetes (16.000.000 PTA) i el segon anomenat Pla Imatge anirà dirigit a finançar la realització de grans projectes per a l'adaptació turística dels municipis el pressupost dels quals siga superior a la quantitat assenyalada anteriorment.\nArticle 12. Cofinançament\nL'Agència Valenciana de Turisme finançarà el 50% dels projectes acollits al Pla Detalls i el 33% dels projectes acollits al Pla Imatge, sempre conforme a les disponibilitats pressupostàries existents i sobre la base del compliment dels criteris que estableixen els articles següents.\nArticle 13. Línies d'actuació que han de complir els projectes a cofinançar\nEls projectes que, a través del Pla Marc Millor de l'Agència Valenciana de Turisme, pretenguen obtenir finançament subscrivint aquest tipus de conveni, hauran de ser concordes amb les premisses següents:\na) La conservació dels recursos mediambientals.\nb) La recuperació de factors culturals tradicionals.\nc) L'adequació del producte turístic a les exigències de la demanda a efectes de fer-lo més competitiu i susceptible de ser comunicat com un producte de qualitat.\nd) La viabilitat i l'evolució sostenible del sector turístic.\ne) L'adequació a les directrius que establertes pels plans i les estratègies dictades per l'Agència Valenciana de Turisme, que afecten els diferents espais turístics de la Comunitat Valenciana.\nPer a poder subscriure aquest tipus de conveni caldrà seguir el procediment següent:\n1r.\tLa sol·licitud de subscripció de convenis per al Pla Marc haurà de formular-se amb anterioritat al dia 31 de març de cada any natural.\n2n.\tA aquesta sol·licitud s'adjuntarà:\na) Una descripció del projecte el cofinançament del qual es sol·licita, especificant clarament la denominació, l'objecte, la localització, el pressupost total i el termini d'execució d'aquest.\nb) El compromís del sol·licitant al càrrec del qual aniran la tramitació, obtenció de permisos i llicències, despeses, impostos de tota classe, etc., així com, si escau, la realització dels tràmits de caràcter tècnic i de gestió de projecte resulten necessaris per a la seua execució, conforme a la legislació aplicable.\nc) Una memòria explicativa del compliment dels criteris assenyalats en l'article anterior.\n3r.\tTranscorregut el termini i revisades les sol·licituds i la restant documentació presentada, l'Agència Valenciana de Turisme resoldrà, en funció de la dotació pressupostària existent per a aquest exercici econòmic i sobre la base dels criteris que estableix l'article següent, amb quins municipis s'hauran de subscriure els corresponents convenis. En aquests s'especificarà la quantia de l'aportació que corresponga a cadascuna de les parts, sense que, la corresponent a l'Agència Valenciana de Turisme puga sobrepassar en cap cas el límit assenyalat en l'article 12. Adjudicat l'import total de la línia de finançament habilitada a l'efecte en el pressupost de l'agència, no podran subscriure's més convenis d'aquest tipus durant aquest exercici econòmic.\n4t.\tFormalitzat el corresponent conveni, el pagament de les quantitats a abonar als municipis turístics es realitzarà després de la justificació de la despesa realitzada i amb càrrec als crèdits pressupostaris reservats per l'Agència Valenciana de Turisme per a aquest tipus de convenis. Sense perjudici segons el previst en l'article 47 bis del Text Refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana en quant a gestió de pagaments anticipats.\n5è.\tL'instrument de formalització del conveni contindrà les especificacions a què es refereix l'article 3 d'aquest reglament.\n6è.\tEls projectes que obtinguen finançament de l'Agència Valenciana de Turisme mitjançant aquest tipus de convenis, hauran d'exhibir de forma clara els distintius que estableix aquest organisme que indiquen la participació de l'administració en la seua realització.\nArticle 15. Criteris per a la selecció de projectes\nEntre els projectes presentats al Pla Marc, per a la subscripció dels corresponents convenis, tindran caràcter preferent aquells en els quals concórreguen les circumstàncies assenyalades a continuació, que seran valorades per l'Agència Valenciana de Turisme per tal d'establir l'ordre de subscripció d'aquests:\n1. Que en el finançament del projecte intervinga, a més de les administracions públiques, el sector privat.\n2. Que el projecte siga capaç d'aconseguir la diversificació de l'oferta i la creació de nous productes turístics.\n3. Que suposen una innovació tecnològica o una clara elevació dels nivells de qualitat dels serveis i infraestructures del propi municipi turístic.\nAixí mateix, es valoraran com a criteris de selecció la prioritat en el temps en l'emplenament de la documentació del corresponent expedient administratiu i l'oportunitat dels projectes, en relació directa amb el compliment dels objectius de l'Agència Valenciana de Turisme.\nArticle 16. Comissió de deguiment\nPer a supervisar les fases d'execució dels projectes i la seua adequació als objectius fixats en aquest reglament, en cada conveni es crearà una comissió de seguiment la composició de la qual garantisca la presència de totes les parts signants d'aquest i la presidència de la qual haurà de recaure en un representant de l'Agència Valenciana de Turisme.\nArticle 17. Durada del conveni\nLa durada d'aquest tipus de convenis serà la derivada de l'actuació que en ells s'hi preveja, sense que en cap cas puguen excedir d'una anualitat pressupostària per als projectes acollits al Pla Detalls, i de tres anualitats pressupostàries per als projectes acollits al Pla Imatge. En el cas de convenis plurianuals quedarà el segon o ulteriors exercicis condicionats a l'existència de consignació pressupostària adequada i suficient en l'Agència Valenciana de Turisme.\nEls convenis de caràcter plurianual tindran preferència sobre els de nova sol·licitud en els exercicis econòmics següents.\nTots els convenis contindran clàusules específiques de resolució que prevegen l'incompliment per part del sol·licitant durant l'exercici corresponent de les obligacions contretes, sense perjudici que s'incloguen les clàusules generals de resolució que resulten d'aplicació als convenis que són subscrits per l'Agència Valenciana de Turisme.\nPodrà subscriure's aquest tipus de conveni entre el municipi i l'Agència Valenciana de Turisme, quan la finalitat perseguida pel municipi siga la promoció i la comercialització, tant a nivell nacional com internacional, que requerisca de l'adequat posicionament d'aquest en els seus corresponents mercats per tal de millorar la seua competitivitat, sempre en les condicions que estableix l'article 35 de la Llei 3/1998, de 21 de maig.\nArticle 19. Quantia de la compensació\nL'Agència Valenciana de Turisme podrà finançar fins el 33% del cost de les campanyes i/o accions de promoció i comercialització, conforme a les disponibilitats pressupostàries.\nArticle 20. Particularitats de les campanyes de promoció i comercialització\nPerquè les campanyes i/o accions de promoció i comercialització previstes pels municipis turístics puguen ser objecte del conveni previst en aquesta secció, hauran de:\n1r. Realitzar-se fora de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.\n2n. Haver estat dissenyades pel departament o òrgan encarregat de la gestió turística del municipi o per una empresa especialitzada, per mitjà d'una contractació externa.\n3r. Estar precedides dels estudis necessaris que contemplen objectius i prevegen els possibles impactes d'aquestes.\n4t. Preveure el nivell pressupostari necessari per aconseguir el llindar d'eficàcia suficient per garantir la rendibilitat de la inversió\nEn cap cas es podran entendre compreses entre l'objecte d'aquest tipus de conveni les campanyes i/o accions de promoció que puguen realitzar els municipis dels seus actes, festes i esdeveniments de caràcter local, excepte la seua possible presentació a l'estranger.\nPer a poder subscriure aquest tipus de conveni s'haurà de seguir el procediment següent:\n1r. La sol·licitud de subscripció de convenis per a la competitivitat i la comunicació es formularà pels respectius ajuntaments amb anterioritat al dia 31 d'octubre de l'any immediat anterior a aquell en què es realitzen les campanyes i/o accions de promoció i comercialització.\n2n. A la dita sol·licitud s'adjuntarà:\na) Memòria de les accions programades per a comunicar i comercialitzar el producte turístic del municipi, que hauran de ser d'acord amb l'estratègia de comunicació de l'Agència Valenciana de Turisme, així com la data prevista per a la seua realització.\nb) Informe sobre la competitivitat dels mercats en els quals estiga involucrat el municipi, així com del cost total de la campanya amb indicació de la possible participació econòmica i estratègica del sector turístic local o de qualsevol altra institució.\nc) Justificació de l'existència de departament tècnic de promoció propi o de la contractació externa d'aquests serveis.\nd) Informe explicatiu dels resultats pretesos i de la forma de comunicació de la col·laboració prestada a través d'aquest tipus de conveni per l'Agència Valenciana de Turisme.\n3r. L'Agència Valenciana de Turisme redactarà, en cas de ser conforme a les exigències anteriorment establides, el corresponent conveni on s'especificarà, en atenció a les sol·licituds admeses per a aquest tipus de conveni, la quantia de la col·laboració conforme al límit assenyalat en l'article 19, així com, si s'escau, el possible suport tècnic que prestarà l'Ágència Valenciana del Turisme per a la realització d'aquestes campanyes i/o accions.\n4t. Formalitzat el corresponent conveni, el pagament de les quantitats a abonar als municipis turístics es realitzarà després de la justificació de la realització de les campanyes i/o accions de promoció i comercialització corresponents i a càrrec del subprograma del pressupost de l'agència reservat per a aquest tipus de convenis.\n5è. L'instrument de formalització del conveni contindrà les especificacions a què es refereix l'article 3 del present reglament.\nArticle 22. Comissió de seguiment\nPer a supervisar l'adequació de les campanyes o accions als objectius fixats en l'article 35 de la Llei 3/1998, de 21 de maig, de Turisme de la Comunitat Valenciana, en cada conveni es crearà una comissió de seguiment la composició de la qual garantisca la presència de totes les parts signants d'aquest i la presidència de la qual haurà de recaure en un representant de l'Agència Valenciana de Turisme.\nArticle 23. Durada dels convenis\nEls convenis per a la competitivitat i la comunicació tindran la durada de les actuacions en aquests previstes, sense que en cap cas la seua vigència puga estendre's més enllà de la corresponent anualitat pressupostària.\nEls convenis per a la competitivitat i la comunicació contindran clàusules específiques de resolució que prevegen l'incompliment per part del sol·licitant, durant l'exercici corresponent, de les obligacions contretes, sense perjudici que s'incloguen les clàusules generals de resolució que resulten d'aplicació als convenis que són subscrits per l'Agència Valenciana de Turisme.\na) PLANTILLES ORGÀNIQUES\nI RELACIONS DE LLOCS DE TREBALL


Les 10 millors coses per fer a Bolívia - ANEMHI\nEts dels que pensa que el millor de Bolívia és el Salar d’Uyuni, bé doncs, potser tens raó però no pots perdre’t les 10 millors coses per fer a Bolívia.\n1. Contemplar l'horitzó al Salar d'Uyuni\nD’acord sí, comencem pel més tòpic i típic de Bolivia però la veritat és que no ho podem negar, veure sortir el Sol al Salar d’Uyuni és una experiència màgica (tot i que no direm que és única perque vam viure una experiència molt similar a Etiòpia, però això us ho explicarem en un altre post).\nSi vols saber com vam visitar el Salar d’Uyuni nosaltres passa per aquí.\n2. VIAtjar al passat a SAMAIPATA I SUCRE\nD’acord, hem fet una mica de trampes, el número dos és un dos per un.\nQue els dinosaures es van extingir fa milers d’anys és un fet comprovat científicament però que encara pots sentir les seves petjades també.\nA Sucre, hi ha un lloc anomenat Cal Orko amb una paret plena de petjades de dinosaures, també durant la nostra excursió al fals cràter de Maragua les vam poder veure.\nD’altra banda, a Samaipata sentireu que els teniu al davant visitant el paisatge de Jurassik Parc del Parc Amboró.\n3. TENIR UNA PUJADA D'ADRENALINA VEIENT UN JAGUAR O UN PUMA\nEl número tres és una espina clavada, durant la nostra visita al Parc Kaa-Iya del Gran Chaco no vam aconseguir veure ni al puma ni al jaguar, només vam tenir sort amb un ocelot però la veritat és que les estadístiques estan de la vostra part perquè 6 de cada 10 turistes que entren al parc surten havent vist algun dels dos grans.\nT’expliquem com entrar al Parc Kaa-Iya del Gran Chaco aquí.\n4. Sentir que et falta l'aire al cim del Huayna Potosí\nA tots els amants del turisme actiu i de les muntanyes aquesta us encantarà, Bolívia us brinda l’ocasió perfecta per a superar-vos una miqueta més pujant al vostre primer 6.000.\nAquesta no és una activitat pels qui mai heu fet senderisme però tampoc fa falta ser un expert, pots aclimatar-te pujant al Pic Àustria abans.\n5.EMOCIONAR-TE ON VAN MATAR AL CHE GUEVARA\nGairebé tothom sap que el Che Guevara va néixer a l’Argentina i que va passar molts anys a Cuba però no tanta gent sap com es va produir la seva mort ni on.\nAl Che Guevara juntament amb altres guerrillers els van atrapar a la muntanya, prop d’un poble anomenat La Higuera, després van exposar els seus cadàvers a l’Hospital de Vallegrande i en aquesta mateixa localitat anys mes tard hi van trobar les fosses.\nTota aquesta història amb més detall la pots llegir aquí.\n6.SORTIR VIU DE LA CARRETERA DE LA MUERTE\nA la carretera de la muerte no li hem dedicat una entrada sencera perquè és una activitat que s’ha popularitzat molt i que pots contractar amb l’agència que vulguis. A més, els nois de “Viviendo por el mundo” ho expliquen genial al seu blog així que aquí us deixem el link.\nNo obstant això, per en Norbert va ser una experiència molt xula, no tant per la Mireia que no la va acabar però la veritat és que el paisatge i l’activitat en si mateixa està molt bé. La única part dolenta és que hi ha molta gent.\n7.CONECTAR amb la naturalesa a la Chiquitanía\nSom uns enamorats d’aquest lloc del pais, la Chiquitanía és un paradís per la gent a qui li agrada connectar amb la naturalesa: fer senderisme, veure paisatges subtropicals, de bosc plujós, formacions rocoses, gorgs naturals, aigües termals, cascades…\nDe debò heu d’anar a visitar la Chiquitanía, no us perdeu la Guia completa que us facilitarà com fer-ho.\n8.SOBREVOLAR LA PAZ\nNo ens agraden les grans ciutats però és que La Paz té una cosa particular. No sabem si és aquesta barreja de cholitas i canvas, els mercats o l’ambient als seus carrers però dediqueu-li un parell de dies. I sobretot, sobrevoleu La Paz amb els seus telefèrics, el transport local més famós de la ciutat i que et permetrà veure els barris i els mercats des d’una altra perspectiva\n9.RELAXAR-TE AL RIU TERMAL MÉS LLARG DEL MÓN\nEn un poble de la Chiquitanía anomenat Aguascalientes trobareu diferents balnearis d’aigües termals. Són espais totalment naturals sense molta infraestructura però passar-se les hores fent “xup-xup” en el riu d’aigües termals més llarg del món mentre et sobrevolen els tucans és meravellós.\nT’ho hem explicat tot en el post de la Chiquitanía. Corre a llegir-ho!\n10. Deixa que els bolivians et donin el millor d'ells mateixos\nEls bolivians no són com els argentins, has de donar-los una mica de temps. Relaxa’t i no paris de fer preguntes, al taxista,al conductor del bus, a la senyora que es senti al teu costat, a la que et ven sucs al mercat. Tu somriu i pronuncia un parell de paraules en Quetchua o Aymara. Ja veuràs com el bolivià no és fred com hauràs sentit a dir.\nPer això, et recomanem que et perdis uns dies pels pobles bolivians. Tria el que vulguis, nosaltres ho passem bé a Vila Serrano, ens vam unir a les festes del poble de Padilla i vam viure una odissea a Nuevo Mundo.\nAh! I fes couchsurfing o espavila’t per viure amb els locals : )\nVam passar dos mesos a Bolívia i ens l’enduem al cor, potser no és tan turística com Perú ni té els glacials de la Patagonia però és preciosa i conserva una autenticitat difícil de trobar al continent.


Kenitra a Aeropuerto Casablanca (CMN) en Busferry, Tren, Taxi, Coche\nKenitra a Rabat Kenitra a Casablanca Kenitra a Tánger Kenitra a Tánger Med Kenitra a Marrakech Kenitra a Fez Kenitra a Nador Kenitra a Aeropuerto Rabat RBA Kenitra a Ceuta Kenitra a Xauen Kenitra a Beni Melal Kenitra a Castillejos Marruecos Kenitra a Estadio Mohammed V Kenitra a Beni Ensar Kenitra a Moulay Bousselham Kenitra a Er Rachidía Kenitra a Safí Kenitra a Juribga Kenitra a Khemisset Kenitra a Mendez Alvaro Nº 57 Kenitra a Tanger Assilah Kenitra a Huelva Kenitra a Zaragoza Kenitra a Morón de la Frontera Kenitra a Gargantas del Todra Kenitra a Telouet Kenitra a Oued el Heïmer Kenitra a Orán Kenitra a Oulad Lahcen Oriental Marruecos Kenitra a Douar Mamoura\nRabat a Aeropuerto Casablanca CMN Marrakech a Aeropuerto Casablanca CMN Barcelona a Aeropuerto Casablanca CMN Mohammedia a Aeropuerto Casablanca CMN L Oasis Marruecos a Aeropuerto Casablanca CMN Mequínez a Aeropuerto Casablanca CMN El Yadida a Aeropuerto Casablanca CMN Almería a Aeropuerto Casablanca CMN Aïn Sebaâ a Aeropuerto Casablanca CMN Esauira a Aeropuerto Casablanca CMN Marruecos a Aeropuerto Casablanca CMN Alcazarquivir a Aeropuerto Casablanca CMN Avilés a Aeropuerto Casablanca CMN Casablanca Port a Aeropuerto Casablanca CMN Aeropuerto Gothenburg GOT a Aeropuerto Casablanca CMN La Palma del Condado a Aeropuerto Casablanca CMN Lisboa a Aeropuerto Casablanca CMN Múnich a Aeropuerto Casablanca CMN Agadir a Aeropuerto Casablanca CMN Aeropuerto Rome FCO a Aeropuerto Casablanca CMN Xauen a Aeropuerto Casablanca CMN Aeropuerto Lisbon LIS a Aeropuerto Casablanca CMN Estación de Atocha Renfe Madrid a Aeropuerto Casablanca CMN Las Rozas de Madrid a Aeropuerto Casablanca CMN Toledo España a Aeropuerto Casablanca CMN Cuenca España a Aeropuerto Casablanca CMN Majadahonda a Aeropuerto Casablanca CMN Alcobendas a Aeropuerto Casablanca CMN Aeropuerto Nador NDR a Aeropuerto Casablanca CMN Astorga España a Aeropuerto Casablanca CMN\nKenitra to Aeropuerto Casablanca (CMN)\nAeropuerto Casablanca (CMN)\n1 h 45 min - 99.5 millas\nDesde Kenitra busferry a Berrechid después taxi a Aeropuerto Casablanca (CMN). 1 h 44 min MAD 301. Desde Kenitra tren a Casablanca después tren a Mohammed V International Airport. 3 h 11 min MAD 102. Desde Kenitra taxi a Aeropuerto Casablanca (CMN). 1 h 45 min MAD 1,079. Desde Kenitra en coche a Aeropuerto Casablanca (CMN). 1 h 45 min MAD 168.


12 de juliol de 2017 20:25 h\nAquest matí la rumorologia anava plena de noms del ‘conseller Fantasma’. Segons diverses fonts, el president Puigdemont treballa amb la idea de crear el ‘conseller del Referèndum’ que es dedicaria a posar la cara pel referèndum, sense por a perdre res i dedicar-se a rebre hòsties, un paper que, segurament, acceptaria algun cupaire abrandat. De noms n’hem sentit diversos: Carles Mundó o Jordi Turull. No hem tingut ocasió de llegir-lo, però les tertúlies radiofòniques anaven plenes amb la notícia d’El País que deia que Junqueras hauria rebutjat aquest oferiment per no embrutar-se.


Art. Nr.: 85452541631\nSie sparen (7%): 13,00 €\nEAN Nummer 5452000771254


Concurs de gatxamiga – Ajuntament de La Romana\nConcurs de gatxamiga\nEra també en 1980 quan se celebrava per primera vegada aquest concurs gastronòmic per a l’elaboració d’un dels plats més típics de la nostra terra, la gatxamiga. El divendres de la tercera setmana d’agost el parc Pi de la Vaca s’ompli amb els més de 35 grups locals i de les poblacions veïnes que venen a participar en el concurs.\nLa dolçaina i el tabal animen l’elaboració de les gatxamigues i l’esmorzar que es preparen els diferents grups.\nLa Regidoria de Festes fa lliurament dels ingredients per a l’elaboració i el jurat, compost per tres experts locals en l’elaboració de la gatxamiga, mai posats en qüestió fins hui, dictamina quins són les tres millors i fa lliurament dels premis.


Ivo Pogorelich & OCM - Rakhmàninov 2 + La 4a de Brahms | Palau de la Música Catalana\nS. Rakhmàninov: Concert per a piano i orquestra núm. 2, op. 18\nUN FANTASMA ERRANT\nEn aquest programa trobem reunits dos compositor desubicats del seu temps, Johannes Brahms i Serguei Rakhmàninov. El primer considerat un clàssic entre els romàntics i el segon, el mes romàntic entre els clàssics russos. El propi Rakhmàninov es considerava un fantasma errant en un món alienígena.\nLa Tràgica de Schubert i el el Concert per a violí de Beethoven\nAndrea Marcon & OCM


MERCEDES-BENZ Clase CLS CLS 300d Aut. Nuevo - Rastreator.com™\nCLS 300d Aut.\nMERCEDES-BENZ Clase CLS CLS 300d Aut.\nVolante multifunción de madera y cuero con 375 mm de diametro. Con aplicaciones de madera de raíz nogal marrón brillante


Karl Schwarzschild - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nKarl Schwarzschild (Frankfurt del Main, 9 d'octubre de 1873 – Potsdam, 11 de maig de 1916) va ser un físic alemany. És també el pare de l'astrofísic Martin Schwarzschild. Va néixer a Frankfurt am Main, amb ascendència jueva. Va estudiar a Estrasburg i Munic, obtenint un doctorat el 1896.\n11 maig 1916 (42 anys)\nUniversitat de Munic (1893–1896)\nUniversitat d'Estrasburg (1891–1893)\nDie Poincarésche Theorie des Gleichgewichts einer homogenen rotierenden Flüssigkeitsmasse (1897 )\nFísic, astrònom, astrofísic, professor d'universitat i matemàtic\nInstitut d'Astrofísica de Potsdam (1906–1914)\nUniversitat de Göttingen (1901–1906)\nUniversitat de Munic (1899–1901)\nObservatori Kuffner (1896–1899)\nEjnar Hertzsprung, Arnold Kohlschütter, Albert von Brunn, Emanuel von der Pahlen, Alfred Brill (en) , Albert von Brunn (en) , Arnold Kohlschütter (en) i Emanuel von der Pahlen (en)\nRobert Schwarzschild (en) i Clara Emden (en)\nÉs conegut principalment per aportar la primera solució exacta a les equacions de camp d'Einstein de la relativitat general, pel cas limitat d'una massa esfèrica que no està en rotació (el 1915, el mateix any que Einstein va introduir la relativitat general). La solució de Schwarzschild, que utilitza les coordenades de Schwarzschild i la mètrica de Schwarzschild, dirigeix al ben conegut radi de Schwarzschild.\nSchwarzschild va acomplir-ho mentre estava en servei a l'exèrcit alemany durant la Primera Guerra Mundial. Va morir l'any següent d'una malaltia que va desenvolupar mentre es trobava al front rus.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Karl Schwarzschild\nO'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Karl Schwarzschild» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)\nDieke, Sally H. «Schwarzschild, Karl». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 18 setembre 2019]. (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Karl_Schwarzschild&oldid=26143547»\nDarrera modificació: 25 gen 2021 a les 19:56\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 gen 2021 a les 19:56.


les simpàtiques noies de lulu, anomenats ielp per a homes - Tothom És Crític\nRecompte Del Cos\nThe Nice Girls of Lulu, anomenat 'Yelp per a homes'\nTothom És Crític\nFa nou mesos, homes i dones es van recuperar en el llançament de Lulu, el “Yelp per a homes”, una aplicació mòbil per als ex-nuvis de qualificació. Mitjançant noms i fotografies extretes de Facebook, les dones de Lulu fan un test sobre les maneres, les ambicions i l'aspecte dels amics masculins; Lulu marca les respostes i assigna puntuacions a una escala de deu punts. Les dones també poden seleccionar hashtags de desenes de descripcions preescrites: # Sexual-Panther, #AinAnatomy, #WillWatchRomComs, #LoserFriends, #NoGoals. Només les dones, tal com es comproven amb els seus comptes de Facebook, poden llegir els perfils de Lulu. No hi ha cap hashtag Lulu per a la impotència, però això és aproximadament el que passa quan un home entra a l'aplicació. Es pot veure amb quina freqüència es veu el seu perfil i pot carregar imatges més calentes tot esperant el millor, però no pot veure, alterar ni respondre a les opinions de les dones.\n“Uau. Es tracta d’un assetjament directe. Convida les dones a fer pública la calúmnia electrònica sobre les persones. Em pregunto com reaccionaria la societat si fes una aplicació que permetés als homes valorar les dones que coneixien i xerrar sobre la porqueria que hi ha ”, es va queixar un usuari de Reddit anomenat JizzCreek, que resumia la visió llavors dominant de Lulu. Finalment, un tema que feministes i misoginistes podrien coincidir: Lulu era “reductor” i “estereotipat pel sexe”. L’avaluació sexual anònima “no és empoderadora. És esgarrifós ', va escriure Amanda Hess del factor XX. 'L'aplicació del món real no és res més que una forma de desconcertar-se desconcertats per arrossegar odi menstrual a aquells que els han maltractat', va concloure Frat Frat Move.\nNou mesos i més d’un milió d’usuaris després, Lulu calcula que arriba a una de cada quatre noies universitàries dels Estats Units. Però va passar una cosa curiosa en el camí cap a l’home, que odiava lliure per a tothom: Les dones eren simpàtiques.\nEntre els 2,5 milions de revisions de Lulu, dels quals 500.000 van sol·licitar-los els mateixos nois, la puntuació mitjana és de 7,5. Entre els revisors que s’autoidentifiquen com a ex-amigues i enganxades, el 70 per cent de les ressenyes tenen un 7,0 o més. Quan els comentaris provenen d’amics, el 80 per cent són superiors al 7,0. (Un terç de les revisions de Lulu són d’enllaços i exes. La resta és d’amics, familiars, inquiets i amigues actuals.) Segons els càlculs de Lulu, els tres hashtags més populars són #WillActSilly, #CleansUpGood i #EpicSmile. Els hashtags positius es seleccionen tres vegades més sovint que els negatius. 'Sens dubte és positiu', diu la directora de màrqueting de Lulu, Deborah Singer. 'Les noies no fan servir Lulu per a nois. Van a cridar sobre els nois bons, a recomanar als seus amics ”.\nNo obstant això, l'absència de vicioses sense restriccions no és necessàriament reconfortant. Quan vaig obrir Lulu per telèfon per primera vegada, vaig sortir amb veu. Allà, en una pantalla enrajolada al palmell de la mà, hi havia imatges de tots els homes que conec, números blancs gegants i descripcions d'hashtag rosat calent al costat de les seves cares. Un enllaç antic és 6.9 i té un #OneTrackMind. (És cert.) Un antic cub del company és de 8,6 i li agrada el # 420. (Com se sospita.) Un tipus que vaig rebutjar va ser el 9.0 i el #EnergizerBunny. (Continua sent solter?) El germà d’un amic és 5.1 i té #NoGoals. (Algú hauria de revisar-li.) Un amic gai té 8.6, #GonebyMorning. (Perquè no s'adormia?) El meu germà, cap i professor d'anglès de secundària encara no han estat puntuats. (Gràcies a Déu.) Després de navegar pel seu perfil, em trobo amb un 8.7 amb #KissableLips. A mig camí d’una conversa sobre l’assegurança mèdica, m’adono que estic mirant la seva boca. Estic mortificada, però tampoc puc deixar de mirar, de la mateixa manera que vaig sentir quan vaig iniciar la sessió a Lulu.\nAl Lulu HQ, discuteixen les valoracions positives de la xarxa en termes de 'el mite de la noia mitjana', 'aquesta idea que les noies són mitjanes, i si les dónes a la seva pròpia comunitat, es portaran malament', explica Singer. Com que Lulu no permet les revisions d'escriptura, hi ha un límit a la manera de respondre cruelment; no hi ha cap corol·lari negatiu per a #AinAnatomy.\nCom a fenomen, però, les “noies mitjanes” es refereixen generalment a la crueltat entre dones i dones. Els estudis sobre “agressions indirectes” mostren que les dones es comporten amb més cruesa amb els companys del mateix sexe, potser per enderrocar competidors sexuals. Potser recomanar a tots els altres que un amic masculí amb qui no dormiríeu mai és una mena de tècnica de distracció. O potser veiem els nostres exes mitjançant ulleres de color rosa com un mecanisme d’afrontament. 'Tot i que va xuclar, encara dormíeu amb ell', va assenyalar una de les meves amigues. 'A les dones no els agrada admetre's quan dormen amb una pèrdua perquè les fa sentir merdes'.\nLes puntuacions més altes creen alguna cosa d’efecte olímpic-gimnàstica-marcador: quan tothom obté un 10, les puntuacions moderades es fan malmeses. Fins i tot les puntuacions acumulatives altes poden ser subtilment cruels en els seus desglossaments de puntuació tòpica: un home amb un 10 per sexe però un 4 per compromís sona com un cad. Alguns dels meus amics masculins han comentat 'un tipus simpàtic, però': l'humor i les maneres s'agrupen al voltant de nou punts, l'aparença i el sexe varien punts més baixos.\nMassatgista facial japonès\nUn amic amb set comentaris va ser aparentment un cadàver d’alguns enganxats, “tipus simpàtic però” d’altres. 'La veritat es troba en algun lloc del centre', diu amb una espatlla. 'Estic segur que he tingut 9,0 sexe i 6,5 sexe. I molt inferior a 6,5 ”. La seva aparença va entre 4 i 10. “Evidentment, no sóc un deu, però 4 insulten. És com 'algú em va tirar àcid a la cara' malament. ' Per ser just, en dues setmanes d’ús sense parar de Lulu, no vaig veure una puntuació d’una aparença inferior a 4. Després va confessar que els seus deu provenien d’un amic que va demanar a l’abast de l’urna a favor.\nCom a truc de festa la setmana passada, vaig oferir-me a buscar les puntuacions de Lulu dels homes. Tot i que eren universalment anti-lulu, la indignació dels homes generalment va desaparèixer quan van veure les seves valoracions relativament amables. Diversos van admetre haver vist nuclis de veritat als seus perfils, i tothom va treure els seus hashtags. 'Et puc dir quins no són certs', va anunciar un home. “# 420, #FartMachine, #CantBuildIkeaFurniture. Rarament fumo males herbes, mai passo gas per davant de les dones i sóc molt bo en la construcció d’Ikea. ” Un home etiquetat amb # F ** kedMeandChuckedMe es va meravellar: 'Fins i tot les meves' males ressenyes són bones. Em sona com un jugador. '\nEls hashtags són probablement la part menys precisa de Lulu; provenen d’un conjunt preescrit i no es poden mediar, cosa que significa que no poden confiar en la saviesa de la multitud. (Suposant que un grapat d’exs anònims fins i tot es pot considerar una “gentada”.) Separats en agrupacions positives i negatives, els hashtags semblen ser la part més confusa de l’experiència per als homes. Classificar com a #Trekkie, #VideoGamer i # 420 com a negatius semblava injust; # Scaped by man was invasive; #ChristianGrey i #MrDarcy van dir més sobre les dones que els homes; #SleepsintheWetSpot, que indica la cavalleresca postcoital, va treure a tots els resultats.\nLes dones i els homes es van preocupar pel 'missatge' que envien hashtags com #AlwaysPays i #WillWatchRomComs. Tenint en compte la rapidesa amb què m’he adaptat al sistema de puntuació d’alta velocitat de Lulu, em preocupava que l’ús estès que d’alguna manera em adoctrinés al sistema de valors de Lulu o, com a mínim, a la seva moderació de la veu # Smells-Amazeballs. Però no crec que hagi passat. Tampoc crec que la meva visió dels homes es converteixi en més transacció i deshumanització, tot i que utilitzar l’aplicació amb les meves amigues va obrir algunes converses més accidentades del que solem tenir. Després d’explicar-me com valoraria diverses de les seves exes a escala de 10 punts, un amic que considera que Lulu està massa “fodit” per unir-se meravellat, “És divertit valorar el sexe!” Després em va demanar que fes un seguiment de les ressenyes dels ex-nois al lloc. 'Hi ha una inflació de grau important', va dir sobre una ex-marca #ManSlut a Lulu. 'Flat 6. Bé, potser 6.5 per entusiasme. En realitat, no. Acabo de tenir un flashback viu. Jo aniria inferior a 6. '\ntrobar dones boniques\nTots els meus exes viuen en textos\nUn $ AP Rocky es va convertir en el 'Fashion Killa' que va atacar\nÉs la festa de Mariah Carey i farà que tothom es vegi com ella si vol\nEls millors sostenidors esportius per a cada entrenament\nL’agent Scully vol ser un mentor de les nenes adolescents\nVivienne Westwood no hauria pogut situar-se a 'Sexe i ciutat'\nSegons el suposat, la multionària núvia de Mariah Carey l'havia rebutjada per ser massa fabulosa\nAllison Williams es va implicar durant un episodi de The Bachelor\nEl cabell més bonic de Curlfest 2018


Wikiloc | Ruta Bassegoda (1.373mts / Alt Empordà).\nSenderisme (Rutes Senderisme a Espanya → Catalunya → Bassegoda )\nBassegoda (1.373mts / Alt Empordà).\n5.371 220 3979\nTemps en moviment 3 hores 6 minuts\nData de pujada 7 de març de 2019\n190601 100 Cims (E) . Alt Empordà. ( nº 210 ). ' Puig de Bassegoda ' (Senderisme)\nPuig de Bassegoda (Senderisme)\nPujada al Cim del Bassegoda des d'Albanya GR-11 (Alpinisme)\nPic de Bassegoda ( 100 cims ) (Senderisme)\nJoaquim Roig Tots els drets reservats\nVista 3745 vegades, descarregada 158 vegades\na prop de Bassegoda, Catalunya (España)\nBassegoda està inclòs al repte dels 100cims de la FEEC com a cim Essencial.\nRuta que qualifiquem de moderada per l'accés a cim en pas equipat (cadenes i graons) i el tram de corriol degradat i perdedor que trobarem a la tornada des de pista que deixarem a l'alçada de les runes de Can Ral i Can Corella fins el poblet abandonat de Bassegoda, can Sala i l'església de St. Miquel (en restauració).\nTota l'ascensió es va fent en ziga-zagues i és en considerable pendent, però el camí és fressat i marcat GR-11 desde refugi fins Coll de Bassegoda, on deixarem les marques GR i seguirem les PR color groc, des de coll fins l'avantcim és un tram suau i força agradable entre pins, boixos i força vegetació, ja a l'avantcim es canvia per terreny pedregós fins arribar al tram equipat, aquest no té cap dificultat tècnica excepte la verticalitat i el conseqüent risc, només cal anar en compte, si porteu nens i/o gossos us caldrà molta ajuda i cura per pujar-los i més per baixar, no cal dir però, que l'estada dalt de cim és una meravella i un regal per a tot montanyenc.\nEl retorn per pista no té cap problema, però el corriol fins al poblet de Bassegoda, tal com he dit abans, es perd constantment, està molt poc usat i gens fressat, a trams desapareix i s'ha de seguir molt intuitivament (alguna fita escadussera trobarem molt de tant en tant), només el pas per el torrent (foto) es fa imprescindible de trobar, doncs no és gaire accessible passar-lo per enlloc més (molt embroçat),aquest camí ha quedat en desús i és una llàstima que es perdi, per aixó l'hem triat com a retorn.\nL'estada a refugi és força agradable si ho prepareu, NO hi ha aigua ni llum ni cap servei o lavabo, és com un refugi lluire però tancat amb clau que s'ha de demanar a Can Nou, tenir l'accés costa 4€, tot i així li falta una mica més de manteniment i neteja, segur que el pressupost és escàs, la persona que ho cuida és amable i té molt bona voluntat i disposició, però prou feina té amb Can Nou, si aneu amb temps de fer una mica de llenya estareu molt a gust, s'ha de reservar millor per WhatsApp, la cobertura mòbil és totalment deficient.\nZona d'aparcament de Can Nou.\nCan Nou. Segona foto: safareig i abeuradors a carretera d'accés.\nSender a dreta.\nCruïlla i senyalització.\nRefugi a la vista.\nRefugi Bassegoda (Can Galan).\nSender GR-11 amunt.\nComença just darrera el refugi.\nVistes del cim.\nDeixem GR i pista i seguim senyals PR grogues a esquerra. Senyalització.\nSortim a pista. Fites.\nPla de la Batería.\nPas equipat amb cadenes i agafadors.\nCim del Bassegoda.\nEstandarts a cim.\nVista de pas equipat des de dalt.\nTornem a pla de la Batería.\nBon lloc per a un bivac.\nAnem seguint pista.\nAquí prenem sender indefinit.\nRunes de Can Ral i Can Corella. Cal estar al tanto de no passar de llarg, no hi ha cap senyal, hem de veure les runes.\nCurt descens sense camí definit, cal baixar amb tendència a esquerra per trobar el pas del torrent.\nPas per torrent.\nTrobem bon camí. .\nAntic i abandonat Poble de Bassegoda.\nEsglésia de St. Miquel de Bassegoda.\nArribem a refugi (Can Galan).\nCostat privat del refugi.\nDolmendez 1 d’ag. 2019\nRuta con los encantos de la Garrotxa, CO final entretenido\nJoaquim Roig 1 d’ag. 2019\nSíiii, jaajjaaj!!!, a mí también me costó el final, se está perdiendo éste sendero.\nMuchas gracias por la valoración, ruta entretenida i con su dificultad.\nrosetabis 24 de set. 2020\nHola. Hicimos el domingo esta ruta y nos encanto. Ruta muy variada y entretenida.Muchas gracias\nJoaquim Roig 24 de set. 2020\nSíiii, una guapada, a mi también, enhorabuena i gracias por la valoración.\nLa vaig fer juntament amb Joaquim Roig\nDemana a Joaquim Roig que t'afegeixi com a company a aquesta ruta


Idescat. Library Idescat. Biblioteca catalog › Results of search for 'ccl=an:10895 and su-to:Habitatges and holdingbranch:idescat and su-to:Ensenyament and su-to:Mercat de treball'\n/* review */ You searched for 'an:10895 and su-to:Habitatges and holdingbranch:idescat and su-to:Ensenyament and su-to:Mercat de treball'


La iniciativa, que involucra a 123 delegacions de la Lliga contra el Càncer, organitza cada cap de setmana activitats en una comarca diferent\nDissabte passat es va celebrar a Santa Coloma de Queralt una bicicletada solidària, per recollir fons per la Lliga Contra el Càncer del Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre START UP / AJUNT. DE SANTA COLOMA DE QUERALT\nDijous, 24 Juny 2021 12:44\nLa Conca de Barberà va donar el tret de sortida el cap de setmana passat als 'Relleus Solidaris', una activitat intercomarcal que té com a objectiu recórrer, amb un "testimoni", les 123 delegacions de la Lliga Contra el Càncer de les Comarques de Tarragona i de les Terres de l’Ebre. L'activitat, que s'allargarà fins a finals d’estiu, recorrerà cada cap de setmana una comarca diferent.\nDesprés de passar per la Conca de Barberà, el cap de setmana del 19 i 20 de juny, el “testimoni” farà el següent recorregut: Alt Camp, Baix Penedès, Tarragonès, Baix Camp, Priorat, Ribera d'Ebre, Terra Alta, Baix Ebre i Montsià. En cada comarca la delegació corresponent realitza l'activitat que considera adient, bé sigui una cursa, una caminada, una bicicletada, una nedada, una vermutada... D’aquesta manera, el projecte no és limita només al tema de la cursa i la multitud d’activitats que es realitzaran fa possible que hi pugui participar molta més gent.\nObjectiu: recaptar diners per la lluita contra el càncer\nL'objectiu d'aquesta acció solidària és, per una banda, recaptar diners en benefici de la lluita contra el càncer i, per l'altra, realitzar una acció conjunta involucrant totes les delegacions de la Lliga. D'aquesta manera es vol aconseguir que totes les delegacions actuïn com una sola, involucrant a totes les persones dels diferents territoris per crear-ne un de sol, el territori més solidari mai vist fins ara a les nostres terres.\nDes de la Lliga consideren que amb aquesta acció es fa palesa la gran dita que tant ens identifica: la unió fa la força. “Totes les delegacions acabaran sent una de sola i la Lliga serà més Lliga que mai. Tots els territoris treballant per una sola causa, tots els territoris treballant com un de sol pel bé de totes aquelles persones que ho necessiten. La nostra identitat està basada en la solidaritat, l'empatia, l'associació i sobretot el voluntariat, una de les branques més fortes de la Lliga Contra el Càncer de les Comarques de Tarragona i les Terres de l'Ebre”, afirmen des de l’organització.\nPròxima parada, Baix Penedès\nA la comarca del Baix Penedès, els 'Relleus Solidaris' arribaran el proper diumenge 27 de juny, a les 11 h, amb la delegació de Sant Jaume dels Domenys, que seguirà Banyeres. A Sant Jaume, d’11 a 12 hores, a la pista de l’Escola Els Quatre Vents, es podrà gaudir d’una Master Class de ball en línia amb el Figueres, i, de 12 a 13 hores, es realitzarà un vermut solidari a la Societat Cultural i Recreativa de Sant Jaume. A les 13 h, es passarà el relleu a Banyeres, on a la plaça de l’Ajuntament, l‘Esbart Santa Eulàlia farà una actuació.\nEls relleus continuaran el cap de setmana següent, el dissabte 3 de juliol, a les 09h, amb una caminada des de Santa Oliva fins a Bellvei, i després seguirà el relleu Bellvei, Albinyana, Masllorenç, Bonastre i es tancarà al Vendrell, a les 18 hores, amb la caminada pel passeig marítim sortint des de la plaça de les palmeres.\nEl preu de la inscripció és de 5 euros i inclou la polsera solidària dels relleus. Malgrat que encara no estan definides les activitats de totes les comarques (s’acabarà de tancar en els propers dies), les persones que vulguin ja es poden inscriure a través del web www.lligacontraelcancer.cat


Servidors al núvol Lleida, Servidors cloud Lleida\nDescobreix els avantatges i els beneficis d’accedir\na la tecnologia del futur sense realitzar despeses, ni\ninversions en infraestructura o recursos humans qualificats\nIasS Cloud (infraestructura com a servei)\nEls servidors al núvol proporcionen a les Pimes un major rendiment i optimització, gràcies a la seva escalabilitat i flexibilitat d’ús. Amb aquest tipus de modalitat pots migrar tota la teva infraestructura informàtica al núvol, o només una part, si ho prefereixes, d’una manera totalment segura i accessible.\nAquests tipus de servidors allotgen ERPs, CRMs, correu electrònic, bases de dades, arxius, … per tant es tractaran amb la privacitat i seguretat que contempla la llei, amb uns costos visiblement reduïts.\nNomés es paga pel que s’utilitza, podent sempre ajustar les prestacions del núvol segons les necessitats del client en cada moment.\nCapacitat i Rendiment\nA mesura sota demanda\nSelecciona tants CPU, GB de memòria i disc, sense limitacions per les teves necessitats i objectius empresarials\nRedimensiona de forma immediata la capacitat de la teva plataforma\nAccès a múltiples carriers, balancejats i en alta disponibilitat\nSenzill, intuïtiu i ràpid d’utilitzar\nOblida’t de realitzar inversions en hardware i en software\nTecnologia allotjada en Datacenters. Alta seguretat tant física com lógica.\nConfia en les millor infraestructures i arquitectures de virtualització del mercat\nPermet reduïr el Time to Market de nous processos de negoci\nAtenció personalitzada per professionals en cloud computing\nAccedir a cloud.hst.cat\nServidors al núvol Lleida, servidors cloud Lleida, Cloud Computing Lleida, solucions cloud Lleida, solucions pel teletreball, empresa servidors cloud a Lleida, eines pel teletreball.


Ponç J. Llaneras | 22 septiembre, 2010\n22 Sep 2010 | 14:30 | Palma\n2. Aprobación de las Actas Pendientes\n3. Aniversarios y Onomásticas\n5. Información sobre la Operación KILO\n6. Información sobre futuras charlas\n7. Información sobre la Marcha RC Calvia\n415 queries. 0,715 seconds.


En aquesta ocasió, s'ha reconegut la labor de la Fundació El Llindar de Cornellà (Premi Ribera Solidària); Ecologistes en Acció – Les Agulles (Premi Afluent Verd); l'Associació d'Aturats Majors de 50 anys (Premi Aigües Braves); Sonia Corrochano, directora de l'Aeroport de Barcelona – El Prat (Premi a la Major Crescuda); Cristina Manresa, comissària en cap de la Regió Policial Metropolitana Sud de Mossos d'Esquadra (Premi cabal amazònic) i el peridosta Francesc Casbas (Premi Aigües Cristallines, en aquest cas, a títol pòstum).\nL'acte ha aplegat a quasi dues-centes persones amb representació política de tots els nivells de l'administració. La consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Meritxell Borràs, el subdelegat del Govern d'Espanya a Catalunya, Emilio Ablanedo, l'ex president de Catalunya, José Montilla, a més d'alcaldes i alcaldesses del territori -Lluïsa Moret (Sant Boi), Antoni Balmón (Cornellà), Carles Ruiz (Viladecans), Raquel Sánchez (Gavà) o Maite Aymerich (Sant Vicenç dels Horts)- i altres representants municipals (i supramunicipals) s'han donat cita en una autèntica festa del territori on també han participat les institucions més representatives del Baix Llobregat i L'Hospitalet, tant a nivell patronal, sindical, policial o social. “Aquests premis han de servir de mirall del que és el Baix Llobregat i L'Hospitalet. Estem, doncs, molts satisfets amb la recepció i la resposta tant per part de les autoritats polítiques com per part de les institucions del territori; i si és tracta, com així és, de fer una festa del territori, creiem que ho hem aconseguit”, ha dit el director de El Llobregat, Imanol Crespo.\nEs consolida així una festa que la publicació encetava l'any passat a L'Hospitalet i que enguany creix en la mateixa dimensió que la publicació. I és que la segona gala dels Premis El Llobregat ha servit, a més, per celebrar el X aniversari de la publicació com a mitjà de proximitat del Baix Llobregat i L'Hospitalet.\nLa capçalera ha presentat, en aquest sentit, les seves dues recent novetats: primer, el guardó rebut a Madrid per la 'Asociación Española de Editoriales de Publicaciones Períódicas' que l'acredita com la millor publicació gratuïta de l'any; i, segon, el nou acord de distribució amb el diari català de referència al territori, El Periódico de Catalunya, mitjà amb el que El Llobregat sortirà el primer dijous de cada mes. “Estem molt contents i agraïts tant pel premi de l'AEEPP com per la confiança de El Periódico, sobretot, perquè són una prova de què la nostra feina diària al davant d'un mitjà de proximitat i la nostra proposta de publicació mensual -que té com a eix vertebrador el génere del reportatge- doncs, va en la bona direcció”.


Heu cercat Espai saT! Sant Andreu Teatre Eliminar la restriccióEspai: saT! Sant Andreu Teatre Gènere Dansa-teatre Eliminar la restriccióGènere: Dansa-teatre Professió Intèrpret Eliminar la restriccióProfessió: Intèrpret


No sé fer els deures!: "El mito de los deberes" - Alfie Kohn\nRecursos TIC per a les famílies a l'hora de fer els deures amb els més petits\nAnàlisi d'aplicacions (avaluació)\nEl debat sobre si han de fer o no deures escolars els més petits, està a l’ordre del dia. Les famílies, s’han adonat que cada cop els seus fills porten més i més deures en finalitzar la jornada escolar, molts més dels que ells mateixos realitzaven. És per això, que aquestes muntanyes de deures ocupen tota la jornada de tarda i caps de setmana dels nens i nenes des de primer de primària, inclús abans.\nMalauradament, estem tant acostumant que acceptem aquest fet creient que no podem fer-hi res, només queixar-nos i veure com els més petits fan front a jornades interminables que s’allarguen de les 9 de matí a gairebé les 9 del vespre.\nEl passat any 2012, les famílies de França, van convocar una vaga cosa que va dur aquest tema a debatre’s en els medis de comunicació, i encara avui és un aspecte molt parlat en articles de diaris i revistes.\nEl llibre que us presentem, “El mito de los deberes”, pretén ser una eina per aquest debat educatiu i social. El seu brillant anàlisi no només exposa que els deures no tenen cap sentit, sinó que també hi ha una forta connexió entre aquests i la visió equivocada que es té de l’educació i la concepció d’aprenentatge.\nEls arguments exposats per l’autor Alfie Kohn, ajudaran a famílies i mestres a participar activament en la defensa de l’educació actual i així, la vida dels nostres fills.\nPublicat per Eva Cantarero a 9:28\nEtiquetes de comentaris: Article, Famílies, Llibres\nguille1991 28 de maig de 2014 a les 6:39\nUs felicito noies! A part de tot el blog que em sembla fantàstic, aquest em sembla un tema interessant, el qual es veu abocat a una continua discussió i trobo que és molt encertat per la vostra part tractar-lo. La meva opinió és que aquests (els deures) han de constituir un repàs d'allò que es fa a l'aula, però en cap cas s'han de convertir en un problema, ni s'han d'allargar alterant i prenent temps que els infants han de dedicar al lleure, el qual també pot ser una eina educativa important.\nEn tot cas felicitar-vos! Continueu així!\nEva Cantarero 28 de maig de 2014 a les 6:45\nDidàctica Matemàtica 28 de maig de 2014 a les 10:49\nSom la Judit i la Natalia, us volem felicitar per la gran feina que heu fet però en concret hem comentat en aquesta entrada ja que ens sembla un tema molt interessant i que ens ha de preocupar a nosaltres com a futurs docents, en un futur ens trobarem amb aquest dubte.\nNosaltres pensem que els deures s'han d'establir, com diu en Guille, com un repàs del que s'ha explicat a classe, però s'han d'establir com un fet positiu i "divertit", no com una feina feixuga pels nostres alumnes. Pensem que si ho fan sense ganes, no aprendran res i en conseqüència aquesta feina no haurà servit per res.\nNo perdis el temps!\nFamílies (9) Article (8) deures (7) portal d'interès (6) Llibres (5) video (4) CmapTools (3) Experiències (3) Lleure (1) Pissarra digital (1) escola (1) jocs (1) tecnologia (1) tecnologies (1)\nEditorials, portals d'interès\nLes pissarres digitals a les aules\n“Vivo en el futuro y esto es lo que veo” – Nick Bi...\nQuins són els objectius dels deures escolars?\nQue passa quan un nen deixa l'escola amb 9 anys?\nAplicació per a tablets: PUPITRE\nSi els deixem d'etiquetar, els deixarem ser!\nLectura a partir de 5 anys\nLetura a partir de 5 anys


La Fundació Esclerosi Múltiple converteix el seu sopar solidari en un sorteig per recollir fons. | INFOCAMBRILS | Tota la informació sobre Cambrils a la xarxa\nLa Fundació Esclerosi Múltiple converteix el seu sopar solidari en un sorteig per recollir fons.\nLa Fundació Esclerosi Múltiple converteix el seu sopar solidari en un sorteig per recollir fons. El tradicional esdeveniment anual, que ja es va haver de cancel·lar l’any passat, no es pot portar a terme a causa de la pandèmia. L’organització ha dissenyat un menú simbòlic per animar a la ciutadania a fer aportacions per donar continuïtat a la tasca social de l’entitat.\nLa Fundació Esclerosi Múltiple (FEM) ha organitzat un sorteig per recaptar fons per diferents projectes del Centre de Dia Mas Sabater de Reus, que ofereix servei d’atenció sociosanitària amb un enfocament multidisciplinari a persones afectades per l’esclerosi i altres malalties neurològiques progressives. Aquest sorteig es planteja com una taula 0 d’un sopar virtual i substitueix el tradicional sopar solidari que cada any la Fundació organitzava en un restaurant cambrilenc amb el suport de l’Ajuntament de Cambrils i la col·laboració de nombroses persones, entitats i empreses.\nLes persones que vulguin participar al sorteig i col·laborar en la causa solidària poden fer la seva aportació voluntària al número de compte de la Fundació ES82 2100 3419 442200042366 fins el dia 24 de març. En el justificant de la transferència caldrà fer constar com a beneficiari “FEM” i com a concepte “Sopar Cambrils” i un telèfon o un correu electrònic.\nUn cop fet l’ingrés, des de la Fundació els faran arribar un número per participar al sorteig, que se celebrarà el 26 de març a les 18 hores, coincidint amb el dia que cada any se celebrava el sopar (el divendres abans de les festes de Setmana Santa). El sorteig es podrà seguir en directe a través del Facebook de la Revista Cambrils. Per qualsevol dubte podeu contactar amb la fundació a través del correu electrònic sbove@fem.es o el telèfon mòbil 626269588.\nL’Ajuntament de Cambrils ha col·laborat en totes les edicions en l’organització del sopar amb la FEM. De fet, la ciutat va ser la primera població tarragonina que va donar suport a la realització d’aquestes campanyes.\nIntroduïu el codi de seguretat AJ7T


Benvingut desembre! ♥ Calendari d'Advent 2016\nBARRUFETA , FOTOGRAFIA , PERSONAL\nSi hi ha una cosa que m'agrada del novembre, és començar a preparar el calendari d'Advent per la Barrufeta. Aquest any ella comptava els dies que faltaven per arribar al 1 de desembre!\nLa veritat és que aquest any ens ha donat molta feina preparar-lo, però la cara d'il·lusió quan l'ha vist fa que totes les hores invertides valguin la pena!\nSi hay algo que me gusta de noviembre es empezar a preparar el calendario de adviento para Barrufeta. Este año ella contaba los días que faltaban para llegar al 1 de diciembre!\nLa verdad es que este año nos ha dado mucho trabajo prepararlo, pero su cara de ilusión cuando lo ha visto hace que todas las horas invertidas valgan la pena!\nL'arbre està fet de branques de bambú que vam recollir, tots els paquets i l'estrella de l'arbre estan fets amb tela, una tela de patchwork que vaig veure i em va enamorar.\nA dins els paquets, cada any hi ha menys llaminadures i en canvi més notes d'activitats per fer en família durant el mes de desembre, per exemple hi tenim:\n- Despertar a en Rudolf, el seu ren musical que canta la cançó de Rudolf the Reindeer i que només surt de desembre a Reis.\n- Fer galetes de Nadal pel Pare Noel.\n- Anar al cinema.\n- Nit de pizza, peli i crispetes.\n- Muntar i decorar l'arbre de Nadal.\n- Sortida a visitar algun mercat de Nadal.\nI per suposat, també alguna llaminadura, material per dibuixar, truquets de màgia, ...\nAquest any n'hi ha un de molt especial... el dia 17... que compleix una promesa que li vaig fer fa un parell d'anys i que em fa especial il·lusió a mi. Ara sóc jo la que compta els dies fins a arribar al 17!\nEl árbol esá hecho de ramas de bambú uqe recogimos, todos los paquetes y la estrella del árbol están hechos con tela de patchwork, una tela de la que me enamoré a primera vista.\nDentro de los paquetes cada vez menos chuches, y más notas con actividades para hacer en famila durante diciembre.\nAlgunos ejemplos: Despertar a Rudolf, el reno musical que canta la canción de Rudolf the Reindeer, hacer galletas para Papá Noel, ir al cine, noche de pizza, peli y palomitas, montar y decorar el árbol, salida a visitar algun mercado de Navidad, ...\nPor supuesto también alguna chuche, material de dibujo, truquis de magia, ...\nEste año hay un día muy especial, el 17, que cumple una promesa que le hice hace un par de años y que me hace especial ilusión a mi. Ahora soy yo la que cuenta los días hasta el 17!\nAquí la Barrufeta obrint el paquet del dia 1.... benvingut de nou Rudolf!\nEn las fotos, Barrufeta abriendo el paquete del día 1.... bienvenido de nuevo Rudolf!!!\nDeixa el teu Comentari | 0 |\nLa família creix ♥ Fotografia d'embaràs i familiar a l'Empordà\nEMBARÀS , FAMILIES , FOTOGRAFIA , NENS\nM'agrada tant quan una família em demana que els torni a fer fotos... M'agrada perquè vol dir que confien en mi, m'agrada perquè els conec, perquè fa il·lusió veure com la panxa que vaig fotografiar fa temps és ara un nen preciós que vigila la panxa on hi ha la seva futura germaneta... M'encanta veure les famílies créixer, i per mi és un privilegi posar el meu granet de sorra en la construcció dels seus records...\nPotser els recordeu d'aquesta sessió...\nI aquí, en Julià, fet tot un homenet i presentant-nos a la seva futura germaneta... la Bruna!


La CUP avisa que no renuncia a la via unilateral ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dimarts, 27 de juliol de 2021 10:35 h\nPolítica Última actualització Dimecres, 22 de novembre de 2017 18:10 h\nRetreu a ERC i JuntsxCat que plantegin un "escenari passat"\nACN Barcelona .- La portaveu de la CUP, Núria Gibert, ha retret avui a ERC i JuntsxCat que plantegin un "escenari passat" i avisa que el la seva formació no renuncia a la via unilateral. Els cupaires adverteixen que els nou punts programàtics comuns apel·len a la república de manera "tèbia": "Fer passos enrere no és ni beneficiós ni eficient"\nPla curt de la portaveu de la CUP, Núria Gibert, 22 de novembre de 2017\n21-d, cup, cupaires, eleccions, erc, juntsxcat, nuria gibert\nLa portaveu de la CUP, Núria Gibert, ha assegurat que l'esborrany dels nou punts programàtics compartits que tindrien sobre la taula ERC i JuntsxCat de cara al 21-D, segons ha avançat 'Nació Digital', els remeten a un "escenari passat". "No plantegen elements d'avenç", ha lamentat sobretot respecte de les dues últimes propostes. Així, la portaveu cupaire, que ha admès que la CUP està en converses amb els altres dos partits, ha advertit que 'impulsar un gran acord de país' els recorda massa al Pacte Nacional pel Referèndum, una pantalla que veuen superada pel "pacte amb la democràcia, més físic", durant l'1-O. A més, Gibert ha definit com un "desig i entelèquia" la negociació bilateral que plantejarien a l'Estat i la Unió Europea. De fet, la portaveu de l'esquerra anticapitalista ha assegurat que els cupaires no renuncien a la via unilateral i ha lamentat que JuntsxCat i Esquerra apel·lin a la república de forma "tèbia". Per tot plegat, Gibert ha advertit: "Fer passos enrere no és ni beneficiós ni eficient".\nEls possibles candidats de la CUP pel 21-D 14.11.2017.\n23 de novembre de 2017, 18.01 h\nQue fàcil és desqualificar i pontificar quan cap diputat de la CUP està a la presó. Per comptes de parlar tant s'haurien d'haver implicat en el govern i no queixar-se des de fora.\n23 de novembre de 2017, 16.06 h\n23 de novembre de 2017, 08.56 h\nCUP, ERC, PDCAT, l'enemic el tenim al devant no al costat. Defenseu les vostres propostes i posicionaments sense fer-nos mal. Ja tindrem temps de dir clarament el que pensem dels altres. Us exigeixo seny i inteligència


El CEM Claror porta més de 25 anys d'estreta col·laboració amb l'Escola Sagrada Família\nIniciació esportiva: Oferim cursos d'iniciació esportiva per a infants i joves de diverses edats\nCursos de natació: Àmplia oferta de cursos de natació des de nadons, passant per infants fins a joves\nEscola de bàsquet: Àmplia experiència en la iniciació en el bàsquet. Disposem d'escola de bàsquet i la secció Safa Claror\nActivitats per a joves El CEM Claror també ofereix activitats per a joves ja siguin cursos de natació o balls\nTroba tota la informació al web dels Esplais i Campus!\nJa tenim confirmada la notícia: Per primer cop la quota familiar de Claror us raporta beneficis!\nester benach | 30 d'octubre, 2018\nAmb l'inici de curs hem procedit a fer recompte del nombre de famílies que gaudeixen de la Quota familiar especial Escola Sagrada Família i ja en sou més del 25% del total de les famílies de l'escola. I com recull el Conveni, quan això passa, es produeix un retorn a l'escola dels ingressos anuals que hem obtingut de la quota en el darrer any.\nEnguany el retorn és de l'1% i es tradueix en 712 € que lliurarem a la direcció de l'escola, que en decidirà el millor destí d'entre els diferents projectes pedagógics.\nUn retorn que pot anar a més!\nSegons el Conveni, el retorn de part dels ingressos de la Quota Escola Sagrada Família es produeix segons el següent escalat:\nDel 25 al 40% = retorn de l'1% dels ingressos anuals per la quota\nDel 40 al 50% = a l'1% anterior s'afegeix un 2% de retorn de la part corresponent d'aquest tram\nDel 50 al 60% = als anteriors, s'afegeix un 3% de retorn de la part corresponent d'aquest tram\nA partir del 60%, als anteriors, s'afegeix un 4% de retorn de la part corresponent d'aquest tram\nJa tenim a punt l’oferta d’activitats 2018-2019!\nester benach | 14 de maig, 2018\nJa podeu consultar les activitats esportives que el Claror Sardenya ofereix el curs vinent en horari extraescolar\nFixeu-vos que distingim entre aquelles que programa el Claror Sardenya per encàrrec de l’AMPA i les que organitza el Club com qualsevol altre centre esportiu municipal.\nEn les primeres, la inscripció és exclusiva per a les famílies de l’Escola. Només si no s’omplen els grups s’ofereixen les vacants a nens i nenes del barri.\nEn les segones, la inscripció es fa segons el procediment ordinari del Claror Sardenya, distingint entre abonats i no abonats al club esportiu.\nDiferents períodes segons sigui renovació d’activitat o inscripció nova:\nLa renovació es produeix per aquells alumnes que ja han cursat l’activitat aquesta temporada.\nAquesta renovació pot ser automàtica (la fa directament el Claror Sardenya) o requerir d’inscripció per part de la família. En aquest cas, el torn d’aquesta nova inscripció es fa en torn preferent, abans de les inscripcions per a nous alumnes. Les dates estan indicades en cada activitat (consulteu el tríptic o la pàgina d'extraescolars d'aquest bloc)\nIMPORTANT! Useu el carnet Escola Sagrada Família - Claror Sardenya\nPer tal de gaudir de les condicions establertes per als alumnes de l’escola, és indispensable que us acrediteu amb el carnet de família de l’escola. Si encara no el teniu demaneu-lo a la secretaria del cole.\n12 de març! Inici d'inscripcions al lleure d'estiu!\njudit torres | 28 de febrer, 2018\nFamílies, tenim moooltes coses a comentar-vos. Anem a pams!\n1. ESPLAI DE SETMANA SANTA: Recordeu, les inscripcions als esplais de setmana santa ja estan en marxa. Aquí podeu consultar la informació\n2. ESPLAI I CAMPUS D'ESTIU: Dilluns 12 de març iniciem el torn preferent per a les inscripcions als esplais i campus d'estiu. El torn preferent és per abonats del Claror Sardenya i per a les famílies de l'escola Sagrada Família, estigueu o no abonades al Club. Enguany l'oferta és molt i molt atractiva!!! Consulta-la aquí\nA més, al web www.esplaisicampusclaror.cat trobaràs l'oferta de lleure d'altres clubs Claror.\n3. SUPER FESTA infantil d'esplais i campus! Dissabte 10 de març de 16.30 a 19h a les pistes exteriors del Claror Sardenya i hi haurà un munt d'activitats: Gran joc i circuit amb material inflable, taller de pintura de cares, Ttaller de construccions de fusta, jocs de bàsquet, ball i danses urbanes a les 17h i a les 18h\nLa festa és gratuïta i oberta a tothom, pots venir amb les teves amistats i la família :)


Qualsevol persona que estigui en possessió d´un Certificat de Discapacitat pot sol·licitar els ajuts per a discapacitats, tot i que per a la concessió de cadascuna d´elles es requereixen alguns requisits concrets.\nPer obtenir el teu Certificat de Discapacitat has d´acudir al Centre Base de l´IMSERSO més proper al teu domicili o bé al lloc que et indiqui l´Assistent Social de la Conselleria d´Afers Socials de la teva Comunitat Autònoma. També pots sol·licitar informació en els Centres Base d´Atenció a Persones amb Discapacitat, en els Centres de Serveis Municipals i al teu metge de la Seguretat Social, qui revisarà els informes pertinents i et dirà a quins ajuts per a discapacitats tens dret.\nQui pot sol·licitar els ajuts per a discapacitats


Sense caràcter retroactiu la limitació d'un any per a la baixa temporal de vehicles - Transports i Logística\n19 abr. Sense caràcter retroactiu la limitació d’un any per a la baixa temporal de vehicles\nPublicat el 10:45h en normativa\nUna de les principals novetats del Decret pel que s’estableix un nova regulació sobre el tractament dels vehicles al final de la seva vida útil és la limitació temporal a un any de la baixa dels vehicles. Us vam informar d’aquesta i d’altres novetats del Reial Decret la setmana passada. Podeu consultar aquí la informació.\nAquest canvi ha preocupat el sector, ja que molts transportistes tenen vehicles que no utilitzen en baixa temporal per diferents motius, com pot ser tenir menys activitat per la pandèmia o perquè el vehicle és antic i es reserva pel cas que un altre s’avariï o tingui un sinistre.\nPer això, Fenadismer ha demanat un aclariment al Ministeri de Transport, que ha indicat que la nova norma no tindrà caràcter retroactiu. Les baixes sol·licitades amb anterioritat tenen caràcter indefinit ja que s’han tramitat sota el Reial Decret 2822/1998 de 22 de desembre. Només afectarà a les baixes temporals voluntàries que es registren a partir del 15 d’abril de 2022.