Són dades de la segona onada del baròmetre 2020 d'UTECA sobre la televisió en obert\n2 min. Barcelona 05/12/2020 16:28\nLa segona onada del baròmetre 2020 sobre la percepció social de la televisió en obert, impulsat per la Unió de Televisions Comercials en Obert (UTECA) en col·laboració amb les consultores Barlovento Comunicación i Deloitte, atorga a la televisió en obert un reconeixement creixent del seu compromís amb l'Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible de les Nacions Unides, segons es desprèn de l'anàlisi realitzada per Deloitte. "La TV en obert ha aportat rigor informatiu, contingut d'entreteniment i una visió plural dels esdeveniments, oferint una informació veraç en una situació d'incertesa en què les fake news guanyaven força", afirma Deloitte en les seves conclusions del baròmetre.\nSegons els resultats de l'estudi, la televisió en obert ha estat "percebuda com un bé d'interès essencial per garantir l'accés de tothom a continguts de qualitat". "La televisió en obert informa i denuncia les injustícies, contribueix a la reducció de les desigualtats i aporta continguts educatius de qualitat. Tot això s'enquadra dins els Objectius de Desenvolupament Sostenible", remarquen a Deloitte. El reconeixement dels ciutadans s'estén a la premsa escrita –tant en format digital com en paper– i a la ràdio, que queden per davant de les plataformes d'intercanvi de vídeo i les xarxes socials segons el baròmetre. De fet, un 68,2% dels enquestats declaren que els continguts de la televisió són més educatius per als seus fills que els que es poden trobar a les xarxes socials.\nLa diversitat de continguts fa que un 70,2% dels espanyols considerin que la televisió en obert és el mitjà amb més oferta de continguts educatius, a gairebé 50 punts de distància de les plataformes d'intercanvi de vídeo, que són la segona opció. Les xarxes socials ocupen l'última posició (16,5%). De la televisió, per exemple, un 71,7% dels espanyols creuen que els concursos són una forma amena d'aprenentatge i un 67% declaren que, gràcies a alguns programes de televisió, han adquirit nous coneixements útils per a la seva vida.


Els joves podran decidir i planificar els seus itineraris formatius en la nova edició del Mercat de l'Estudiant\nData d'inici 18 de Febrer de 2019\nData de finalització 22 de Febrer de 2019\nLloc Sala Polivalent del Portal del Clot\nHorari Accés lliure: Dimarts 19 i dijous 21, en horari de 16 a 19 hores\nEl Mercat de l'Estudiant torna un any més per assessorar sobre alternatives de formació i mercat laboral als joves de Xàbia. Aquesta fira, organitzada per la regidoria de Joventut, se celebrarà del 18 al 22\nde febrer a la Sala Polivalent del Portal del Clot.\nLa regidoria de Joventut de Xàbia, en col·laboració amb els departaments d'Educació i Foment Econòmic-Creama i els centres de secundària del municipi, ha organitzat la dissetena edició del Mercat de l'Estudiant. Un complet fòrum sobre totes les alternatives de formació vigents per ajudar els joves a decidir i planificar els seus itineraris formatius.\nel regidor Ximo Segarra ha explicat que aquesta mostra obrirà dilluns que ve, 18 de febrer a la sala polivalent i estarà disponible fins divendres 22, «I s'ha guardat els matins per a les visites coordinades dels estudiants dels dos instituts del municipi i el col·legi Maria Immaculada, que també oferta educació secundària».\nPer als interessats en visitar-la per lliure s'ha reservat dues tardes (dimarts 19 i dijous 21, en horari de 16 a 19 hores).\nEn aquest Mercat de l'Estudiant es podrà trobar informació sobre les diferents vies formatives amb les que escollir, "De forma intel·ligent un futur professional o preparar la incorporació al mercat laboral", Indica Segarra.\nSegarra ha animat a acostar-se a aquesta petita fira, que complementa l'assessorament que realitzen durant tot l'any els orientadors dels centres, per així actualitzar informació i aclarir dubtes amb els diferents professionals de l'Ajuntament que poden orientar-los, així com informar-se sobre els tallers específics que s'ofereixen sobre recursos formatius o relacionats amb la recerca de feina, entre d'altres.\nComentaris a "Els joves podran decidir i planificar els seus itineraris formatius en la nova edició del Mercat de l'Estudiant"


A.I. : Curs de renderització: ARTLANTIS RENDER 6 - Olot\nNOTA 2: per realitzar aquest curs serà necessari que cada alumne porti el seu ordinador portàtil a classe. El programa, durant el curs, el facilitarà l'empresa formadora.


La responsabilitat penal de les empreses en cas de contagi | Canal Reus TV\nLa responsabilitat penal de les empreses en cas de contagi\n20:45 - 6 maig 2020\nEl Reial Decret 13/2020, del passat 7 d'abril, diu que el contagi de coronavirus d'un treballador és responsabilitat de l'empresa. Una nova norma jurídica sobre la qual molts juristes no estan d'acord.\nAquest dilluns 4 de maig alguns començos han tornat a obrir les persianes. Això sí, ho han fet encara amb infinitat de preguntes sobre la taula. I és que molts d'ells no sabien quines mesures de seguretat havien d'adoptar.\nUna incertesa que topa amb el Reial Decret que es va publicar el passat 7 d'abril, en què s'obre la porta a què el contagi de coronavirus d'un treballador sigui responsabilitat de la seva empresa. Una norma jurídica que ja ha aixecat polseguera, tal com assegura a Canal Reus, l'advocat i president de la Secció de Dret Bancari del Col·legi d'Advocats de Tarragona, Joan Andreu Reverter.\nTímida obertura de comerços a Reus a l'inici de la fase 0\n05.05 per Laura Borràs\nLa UE dona esperances als afectats per l'IRPH


La Pregunta: Gran Premi de Xina – Fórmula 1 en Català\nPublicat 13 d'abril de 2016 Actualitzat 14 de febrer de 2021 per F1 en CatalàCategories:General\nGP de Xina: Us ha sorprès el bon debut de Haas? Creieu que és el camí a seguir per a futurs nous equips?\nHaas ha sumat punts en els seus dos primers grans premis però algunes veus del pàdoc critiquen l’estreta relació que tenen amb Ferrari.\nGuillem Solà: El debut d’aquest equip, francament, m’ha sorprès molt. Estem acostumats que les noves escuderies que acaben de ficar-se en aquest món entrin sempre atropellats i amb problemes de tot tipus; que alhora es tradueixen amb pèssimes actuacions en els caps de setmana de GP. En el cas de Haas no ha estat així: bon debut i millor principi de temporada per part de Romain Grosjean en uns quants anys. Si bé tenen a Ferrari com a mentors, per descriure d’alguna manera aquesta relació entre els dos equips, s’han espavilat molt bé en aquests principis de campionat. També crec que es pot entendre que no tinguin la preocupació l’economia de l’equip; poden permetre’s fer proves i cometre molts errors de disseny fins que no arribin a les millors configuracions que no pas altres equips que tenen pressupostos més ajustats.\nTornant a la relació “satel·lital” amb Ferrari: Haas utilitza el túnel de vent de Maranello i equipen el xassís de la temporada 15-16 de Ferrari, però tampoc crec que els doni tants avantatges com sembla des de l’exterior; diria que Haas serà un conillet d’índies per la Scuderia i potser seran ells qui ajudaran als del cavallino a lluitar pel mundial de constructors. Per acabar, jo diria que ha sigut una bona estratègia aquesta d’entrar amb un equip gran que t’obri una mica el pas com a motorista i fabricant del xassís del teu monoplaça sempre i quan la part econòmica -tant important en els esports d’elit!- acompanyi; si no tinguessin els calés darrere, no crec que haguessin entrat amb tanta força.\nJust Serrainat: Haas ha seguit la filosofia, que crec que ja va iniciar encertadament en el seu moment Red Bull fa uns anys amb Toro Rosso i que va quedar demostrat com un bon camí a seguir i els resultats ho van certificar, encara que en aquest cas sembla que s’ha fet d’una forma més encoberta.\nS’ha criticat molt el teòric tàndem de Ferrari-Haas, com una manera d’esquivar les limitacions de la normativa en el tema dels entrenaments, de manera que Haas actuaria com un banc de proves per la marca italiana, cosa que ha irritat a alguns altres equips de la graella.\nProbablement tenen raó en les seves crítiques, però al mateix temps crec que no és tan dolent, ja que almenys tenim un altre equip a la graella amb suficient potencial per estar lluitant a la part mitjana i no un nou equip amb poca experiència i un monoplaça poc competitiu que no pugui aspirar més que a lluitar per les últimes posicions.\nCrec que hem de mirar una mica a Haas com el “Toro Rosso” de Ferrari i veure si a l’escuderia italiana li surt la jugada tant bé com en el seu moment a l’equip Red Bull.\nJordi Domènech: Jo pensava que l’equip Haas no estaria tant lluny de la resta d’equips com ho van estar Caterham, Marussia i HRT durant les seves primeres temporades, però no pensava que puntuarien tant aviat ni tants punts. S’ha de reconèixer especialment el mèrit estratègic en les dues curses: van tenir sort amb la bandera vermella a Austràlia però a Bahrain van veure claríssim que el pneumàtic supertou era l’ideal. També tenen mèrit en l’elecció de pilots, doncs Romain Grosjean s’està mostrant com el pilot ideal per a la situació de l’equip.\nPel que fa a la suposada polèmica, amb altres equips criticant la posada en escena de Haas, crec que no hi ha cas. Haas no ha fet res que no fos legal dins del reglament tècnic de la Fórmula 1, i a més, el benefici que obté de Ferrari (motor, canvi, etc) és el mateix que poden obtenir equips com per exemple Manor (motor Mercedes i canvi Williams). El que acaba influenciant el comportament del cotxe és la relació d’aquest amb l’aire i amb el terra. Els pneumàtics son iguals per a tots, i l’aerodinàmica està dissenyada per Haas i la construcció subcontractada a Dallara (com va fer HRT), així que tampoc hi ha res a dir.\nCrec que alguns dels equips que han criticat a Haas obliden que molts d’ells van començar als anys 60 i 70 comprant cotxes a Cooper, March o Brabham i ells mateixos venent-ne a altres equips privats…\nMercedes 4 4 5\nMercedes 3 5 5\nFerrari 3 4 6\nRed Bull-TAG Heuer 2 5 6\nForce India-Mercedes 2 5 6\nRenault 2 5 6\nRenault 3 4 7\nToro Rosso-Ferrari 3 5 5\nToro Rosso-Ferrari 2 6 5\nSauber-Ferrari 5 4 4\nManor-Mercedes 4 5 4\nLliures 1: 04.00 (Movistar F1)\nLliures 2: 08:00 (Movistar F1)\nLliures 3: 06.00 (Movistar F1)\nQualificació: 09.00 (Movistar F1)\nCursa: 08.00 (Movistar F1)\n-Williams ha presentat beneficis per primer cop en dos anys.\n-Torna el sistema 2015 de classificació per decidir la graella, però els equips s’han compromès a considerar “canvis” de cara als caps de setmana per al 2017.\n-Sauber correrà a Xina, havent rebut un avançament de part dels seus patrocinadors suecs per pagar els sous de març.\n-Demà Fernando Alonso sabrà si pot córrer a Shanghai, pendent de l’examen mèdic per part dels doctors del gran premi.


Ben jugat! Jocs tradicionals. Biel Pubill: d’abril 2016\nA Marroc carrers i places cobren vida al mateix ritme que els comerciants obren portes als seus comerços. Podríem dir que a partir de les deu del matí és quan comença l’anar i venir de la gent per la medina. Un anar i venir que s’allargarà fins ben entrada la tarda, en particular en places com la de Djemaa el Fna de Marràqueix, on l’activitat sembla que vulgui allargar-se mentre hi hagi llum a la infinitat de parades de tot tipus que l’omplen.\nAixò ho hem de tenir en compte si anem a la “caça de jocs”! No és el mateix anar a les places pel matí que per la tarda, ni tampoc si és festiu o horari escolar. N’és un bon exemple el que presentem. Fixeu-vos la plaça Boujeloud de Fès a migdia.\nSí, hi descobrim un joc i, evidentment, sense problemes podem entendre la seva dinàmica però...\nQuè me’n dieu quan descobrim, des de dalt d’un dels molts cafès que envolten la Djemaa el Fna de Marràqueix, el mateix joc! És aleshores que el joc pren màxim protagonisme en entendre’l en el seu context!\nEvidenciem que el joc ajuda a conèixer la societat on es juga o es desenvolupar. En aquest cas ens podem preguntar qui hi juga? Homes o dones? Infants o adults? Quin és el premi del joc? Què comporta per als firaires el transportar i muntar el joc? Quins materials utilitzen per a jugar-hi? ... tot un món per a donar-hi voltes i arribar a conclusions!\nUn altre bon exemple d’aquest tipus de joc, concurs, competició, distracció... -digueu-li com vulgueu-, és el que descobrim mentre ens obrim pas entre rotllanes i rotllanes de firaires.\nDe lluny veiem que el joc consisteix en llençar quelcom. A mesura que ens hi acostem veiem que el què es llança són monedes –dirhams-.\nAquestes es llancen des d’una distància curta –d’un a dos metres- damunt d’una taula de fusta que és plena de petits cercles –una mica més grans que les mateixes monedes-. A l’interior d’aquests cercles hi ha escrit un número -1, 2, 3, 5, 10-.\nQuan hi som damunt no ens costa entendre el joc. És un joc de llançament on no compta tant l’habilitat o destresa del llançador sinó l’atzar. Si la moneda cau dins d’un dels cercles, sense tocar per cap costat la línia d’aquests, aleshores el jugador guanya tantes monedes com indiqui el número on ha caigut... Senzill i simple aquest “escurabutxaques” de fira!\nCom en pocs altres llocs ens n’adonem que la plaça és el lloc de reunió. De vendre, de relacionar-se, d’aparentar, d’invitar a mirar i ser mirat, d’exposar, de buscar, de trobar...\nI a la Djemaa el Fna hi trobem quasi bé de tot: saltimbanquis, músics de tota mena, des dels que toquen instruments que ens sonen desafinats a d’altres que porten equips de so, vistosos aiguaders que busquen la propina a canvi d’una fotografia, dones que pinten amb henna, venedors de remeis casolans...\nI entre tots ells trobem els “maltractadors” d’animals: els que porten serps que suposadament fan ballar al so dels seus instruments o, encara pitjor, els qui persegueixen al turista amb un mono encadenat per a posar-lo damunt i treure-li una fotografia!\nPublicat per Biel Pubill a 4/27/2016 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Fira jocs, giochi tradizionali, Jeux traditionnels, Jocs tradicionals, Marroc, traditional games\nPublicat per Biel Pubill a 4/26/2016 0 comentaris\nUna de les coses que sorprèn de Marroc, en particular quan creues l’Atles i et desplaces per la zona de Merzouga i les zones àrides del sud que el ressegueixen, és que cada dos per tres et trobes amb algun rally!\nJa pots estar dins del desert de Merzouga, contemplant bucòlicament les dunes, o bé al mercat de Rissani, o més enllà mirant embadalit les casbes de Skoura o la imatge idíl·lica de l’alcàsser d’Ait Ben Haddou... estiguis on estiguis et trobaràs irremissiblement una desfilada de cotxes 4 x 4 travessant rierols o intentant travessar bancs d’arena emulant els grans pilots del París-Dakar.\nBé, què voleu que us digui... hi donen un toc entre aventurer, esportiu i fatxenda, tot barrejat, que de ben segur proporcionen uns bons i necessaris ingressos a la població autòctona. El que potser s’hauria de vigilar, penso, és per on deixar passar aquestes “serps de polseguera”. Com deia, veure aparèixer un reguitzell de cotxes de cop i volta entre les dunes d’arena de Merzouga pot resultar una mica trist i trenca aquell romanticisme escenogràfic del paisatge feréstec. El mateix passa quan s’està als voltants d’algun espai declarat Patrimoni per la Humanitat per la UNESCO, com el mateix Ait Ben Haddou i, a un centenar de metres, observes les corredisses i sorolls d’aquests vehicles.\nPublicat per Biel Pubill a 4/25/2016 0 comentaris


Barcelona. Dijous, 25 de juny de 2020. 05:25\nActualitzat Dijous, 25 de juny de 2020. 09:03\nEncara hi ha diaris que no obren la primera pàgina amb les previsions catastròfiques del Fons Monetari Internacional (FMI) sobre Espanya —i la resta del països del sud d’Europa, inclosa França. Van fer igual quan el governador del Banc d’Espanya va fer els mateixos advertiments, aquest dimarts dia 23, a la comissió de reconstrucció del Congrés. És com els nens petits, que tanquen els ulls quan no volen acceptar una realitat desagradable —és l’hora d’anar a dormir, t’has de prendre la sopa, tanca la tele. Què els fa por? De què estan tan esporuguits?\nFa riure el titular de La Razón en dir que l'FMI “enfonsa Espanya”, com volent dir que si l'FMI no hagués presentat el seu pronòstic, Espanya no estaria enfonsada. Patriotisme baratet mentre el vaixell s’enfonsa. Encara és més exòtic l’ABC, que presenta els Reis a la cimera empresarial organitzada per la patronal CEOE amb el mateix discurs de sempre: diàleg, ambició, etcètera. Caldrà alguna cosa més que paraules gastades per enfrontar el que ens ve a sobre. La Vanguardia, també original, s’exclama pel tancament de les fronteres de la UE a russos, brasilers i nord-americans, una decisió elemental a la vista de la pèssima gestió de la pandèmia en aquests països.\nEls diaris, ara un, ara l’altre, fa dies que ganyolen per les mesures que restringeixen el turisme, una de les principals indústries espanyoles. Això està bé, malgrat que des de fa anys hi ha un consens no petit entre els analistes que una economia tan dependent d’un sector de poc valor afegit s’arrisca a patir una contracció com la que ara anuncia l’FMI. Ara l’embolic l’acabaran pagant els de sempre, si hem de fer cas de les mesures que proposava el gobernador del Banc d’Espanya: més impostos, reestructuració a la baixa de les prestacions socials —pensions, atur…—, una altra onada de flexibilització del mercat laboral… Han estat pocs els diaris que han parlat de tot això amb energia i intensitat. El silenci pot ser més còmplice que les mentides.\nEditorial L'FMI tritura Espanya i l'apropa al rescat José Antich


Planchers sur Alquilotucasa Siero - yaencontre\n98 433 74 62\n10 Planchers sur Alquilotucasa Siero\nAppartement à vendre de 95 m² dans calle Pumarín, Pumarín dans Sur dans Gijón par 118000 €\nPiso amplio en Gijón, en la zona de Pumarín.. Cocina independiente amueblada y equipada, muy amplia y con una despensa al lado.. Cuenta con tres dormitorios y un baño completo. Con altura , al ser una quinta planta es especialmente luminoso y cálido....\nAppartement à vendre de 75 m² dans calle Centro, La Pola Siero dans Siero par 89000 €\nPiso muy céntrico, cerca de todos los servicios y comercios.. Distribuido en dos dormitorios, uno de ellos muy amplio y con baño completo en suite; cuenta con cocina independiente completamente equipada y amueblada que da acceso a una pequeña terrac...\ncalle Centro, Siero\nAppartement à vendre de 75 m² dans calle Centro, La Pola Siero dans Siero par 109000 €\nPiso acogedor ,muy bien distribuido , en edificio de buena calidad.. Cuenta con cocina independiente, amueblada y equipada, que da salida a una pequeña terracita.. Dispone de baño completo con bañera , aseo con cabina de ducha y dos dormitorios ampli...\nMaison à vendre de 170 m² dans calle Mosquitera, Carbayin-Lieres-Valdesoto dans Siero par 89000 €\nChalet à vendre de 415 m² dans calle Forfontía la Carrera, La Pola Siero dans Siero par 255000 €\nGran chalet construido en una espectacular finca de 4.000 metros cuadrados .. Ubicado en Forontía- La carrera, una de las mejores zonas de todo el concejo de Siero.. Es una construcción de tres plantas de 135 metros cuadrados cada una de ellas. En la...\ncalle Forfontía la Carrera, Siero\nMaison à vendre de 130 m² dans calle La Riera, Colunga par 150000 €\nCasa típica asturiana de piedra , adosada, con corredor de madera completamente restaurada respetando toda su esencia, tanto en el interior con los techos y vigas de madera, como en el exterior con las preciosas piedras de sillería que enmarcan la gr...\ncalle La Riera, Colunga\nAppartement à vendre de 98 m² dans calle Centro, Nava par 78000 €\nPiso con excelente distribución y muy bien ubicado , en el centro de Nava, corazón de la Comarca de la Sidra.. Con altura, muy soleado y con vistas despejadas.. Está compuesto por tres dormitorios de buen tamaño, dos de ellas con armario empotrado;...\ncalle Centro, Nava\nAppartement à vendre de 115 m² dans calle Centro, La Pola Siero dans Siero par 95000 €\nPiso Grande listo para entrar a vivir. Situado en la arteria principal de Pola de Siero y con espectaculares vistas al parque, con altura y muchísima luz natural.. Dispone de tres habitaciones, cocina comedor, salón, baño completo y aseo.. Está act...\nAppartement à vendre de 105 m² dans calle Centro, La Pola Siero dans Siero par 145000 €\nPiso en perfecto estado para entrar a vivir. Muy céntrico y en un edificio de alta calidad.. Dispone de tres habitaciones , baño completo con bañera y aseo con cabina de ducha. La cocina es amplia, muy luminosa y está completamente amueblada.. Amplio...\nMaison à vendre de 160 m² dans calle La Felguera, La Felguera dans Langreo par 125000 €\nGran propiedad apta para cualquier tipo de explotación ganadera o agraria con inmejorable acceso rodado por carretera y espectaculares vistas . Muy cerca del hospital de Villa ,es muy accesible tanto desde Riaño como desde Siero.. La situación y esc...\ncalle La Felguera, Langreo


Download Actualització per a Microsoft Visio Viewer 2013 (KB2768338) Edició de 32 bits from Official Microsoft Download CenterWarning: This site requires the use of scripts, which your browser does not currently allow.See how to enable scriptsAl usar este sitio acepta el uso de cookies para análisis, contenido personalizado y publicidad.Saber másDownload CenterMenuSearchSearch Download Center\nActualització per a Microsoft Visio Viewer 2013 (KB2768338) Edició de 32 bits\nMicrosoft ha llançat una actualització de Microsoft Visio Viewer 2013 Edició de 32 bits que proporciona les últimes correccions per a Microsoft Visio Viewer 2013 Edició de 32 bits. A més, inclou millores d'estabilitat i de rendiment.\nVersió:1.0Nom del fitxer: vviewer2013-kb2768338-fullfile-x86-glb.exeData de publicació:04/04/2013Mida del fitxer:\nArticles de Knowledge Base (KB): KB2768338\nPodeu obtenir més informació sobre aquesta actualització a l'article de Microsoft Knowledge Base Actualització per a Microsoft Visio Viewer 2013 (KB2768338) Edició de 32 bits.


Noves accions per promoure el civisme a Rubí | RubiTV.cat\nNoves accions per promoure el civisme a Rubí\nAquesta tarda hi haurà una nova sessió de la campanya "A l'estiu, juga amb civisme", i dissabte, al parc de Ca n'Oriol\nper Marta Casas, 22 de juliol de 2021 a les 09:30 |\nL'Ajuntament de Rubí va posar en marxa una campanya per fomentar el civisme i el respecte a l'espai públic aquest estiu, amb dues accions localitzades a places i parcs de la ciutat i una d'específica al Parc de Ca n'Oriol.\nA l'estiu juga amb civisme és una activitat familiar, adreçada a infants d'entre 3 i 14 anys, que inclou un circuit de dinàmiques lúdiques i un espai reservat per pintar a l'Auca del Civisme. Les primeres sessions es van fer a la plaça del Doctor Guardiet, la Neus Català i Pallejà, i plaça Onze de setembre; i continuarà avui a la plaça de la Constitució.\nLa resta de les sessions de A l'estiu, juga amb civisme seran el 22 a la plaça de la Constitució, el 29 de juliol novament a la plaça Doctor Guardiet, el 2 de setembre a la plaça Neus Català i Pallejà i el 9 de setembre, de nou a la plaça de la Constitució.\nPer altra banda, les agents cíviques instal·laran novament una carpa informativa al parc de Ca n'Oriol, per promoure actituds cíviques entre els veïns que en fan ús: la recollida de residus, el bon ús dels elements de joc, el respecte a la natura i la tinença responsable d'animals. Aquest dissabte, hi seran de 17.30 a 20.30h.\nLa resta de les sessions seran al setembre: el dia 11 en horari de matí - de 10.30 a 13.30h - i el dia 25, novament en l'horari de tarda.


Llibret Falla Sant Antoni de la Mar 2018 by Falla Sant Antoni de la Mar - Issuu\nSalutació President JCF\nCort d´honor i Vocals\nEsbós Monument Gran i Explicació\nEsbós Monument Infantil i Explicació\nPremis i Guardons 16/17\nLes Falles: Tradició i Innovació\nFalla Sant Antonide la Mar\nDirecció i Coordinació Publicitats\nUs convidem a visitar la versió Digital https://issuu.com/fallasantantonidelamar\nComisió Falla Sant Antoni\nMaquetació i Portada\nGwendolin Moya Equip de redacció\nDa Vinci - El Petit Editor\nAndrea Vallet Jorge Navalón\nEl present llibret ha participat al Concurs de Llibrets\nFallers de la J.L.F. de Cullera.\nA més participa als Premis de les Lletres Falleres\nSalutació del President 2018 Francisco Manuel Mayor i Vallet Estimats fallers, em dirigesc a tots vosaltres, un any més, com President d’aquesta Comissió. És el meu segon any de presidència i tinc el goig de dir-vos que no hi ha altra cosa més important que la convivència entre les persones, el respecte i el bon tractament. La meua experiència de l’any passat ha servit per adonar-me de molts defectes i superar-los de la millor manera possible. Aquest any és un any nou. Un any més. La Comissió Falla Sant Antoni de la Mar mira cap endavant i enguany ha fet una gran aposta. Tots hem fet un gran esforç econòmic per a què el monument faller gran siga enguany el millor de Cullera. Estem molt contents amb el nostre artista faller Erik; que com sabem, donarà tot de si per a situar a la comissió en el punt més alt del pòdium. Seria un orgull per a nosaltres seguir tenir-lo com artista faller i que continuara fent els monuments molts anys més a la nostra barriada. Voldria animar a tota la comissió a que colaborara en fer que enguany siga un any inoblidable per a tots nosaltres. Cada faller ha de viure la falla amb plenitud, seguint el dia a dia i donant-se a les exigències de la festa. Aleshores, tan sols ens resta preparar-nos, relaxar-nos, esperar l’esdevindre i que la festa comence amb tota la seua intensitat, estrèpit i esplendor. Gràcies a tots vosaltres i bones festes. 2\nSalutació President de la Junta Central Fallera i Regidor de Cultura Festiva de l`Ajuntament de València\nEn Pere Fuset i Tortosa\nÉs un plaer per a mi acceptar la invitació de la Falla Sant Antoni de la Mar i poder compartir amb tots vosaltres l’esclat d’alegria amb què el poble valencià rep la primavera. A algú li podrà resultar estrany que el regidor de Cultura Festiva del cap i casal s’adrece als fallers i les falleres de Cullera, però no ho és tant si pensem que la festa de les Falles és un fenomen que vertebra el nostre poble de dalt a baix. I, si bé és cert que la festa de les Falles va nàixer a la ciutat de València, també ho és que ja l’any 1928 arribà a la vostra ciutat com una afirmació de valencianitat, oberta i popular. Així ho van entendre també, uns anys després, aquells mariners i gent del vostre barri que, en els temps difícils de la postguerra, l’any 1945, van decidir reprendre l’espurna de les Falles a la vostra demarcació. Un exemple, el seu, de superació i d’esforç col·lectiu que s’ha transmés de generació en generació a tots els components de la comissió, que recorden en el seu escut eixa primera falla de la seua història. Però han passat els anys i la festa de les Falles ha anat transformant-se en paral·lel a l’evolució de la societat valenciana que les va crear al seu caliu. Com en tantes altres coses, la innovació ha sigut la millor aliada de la mateixa tradició, adaptant-la als temps i garantint així la seua pervivència fins als nostres dies. Com ja sabeu, les Falles han sigut declarades per la UNESCO patrimoni immaterial de la humanitat. La indumentària, l’art pirotècnic, la música de les nostres bandes i colles, l’ús popular de l’espai públic, els llibrets i tota la literatura fallera en valencià, i per descomptat, la tècnica dels nostres artistes fallers, són els elements que ens han permés aconseguir este reconeixement mundial. I esta declaració inclou les Falles de Cullera, juntament amb les de la resta de localitats on els valencians i les valencianes celebrem la nostra festa, perquè eixe és justament un dels valors que avalen les Falles: la seua capacitat de vertebració i cohesió social. I ací estem. Amb una festa de les Falles que és molt més que una festa. Un motor econòmic, social i cultural fonamental. Una xarxa ciutadana que cohesiona i vertebra. Una peça imprescindible per a comprendre una identitat plural com la valenciana. La festa gran dels valencians i les valencianes. Una festa valenciana, que ara és, també, universal. Només em resta desitjar als vostres representants, Neus, Sheila, Eduard i Francisco, que conserven per a sempre en la memòria este any tan especial per a les seues vides. I a la resta de fallers i falleres de la Falla Sant Antoni de la Mar, que viviu unes festes intenses, plenes de goig i alegria.\nBones Falles i feu bondat!\nSheila Saez i Ruano Fallera Major 2018 El cel clar i el sol brau, acompanyen aquest somni; Des del teu barri fins al far, reorren les veus de Març.\nLa música que s´escolta, marcarà sempre els teus passos. Al ritme dels nostres cors, que bateguen als teus compassos.\nBonica i valenta dona, Fallera Major ressona. Tabals, dolçaines i danses, envolten carrer i plaçes.\nEscriuràs a partir d´ara, aquesta història inoblidable. En un full de paper blanc, amb tinta màgica inesborrable.\nEl teu any ha arribat Musa del foc i les flames. La melodia t´acompanyarà, al llarg d´aquestes falles. Les notes de goig i passió, es mouen amb el teu vestit, que llueixes orgullosa, i passatges ben airosa. 6\nUn gravat de màgia i records, D´un regnat que ara comença. I que guardaràs al teu cor, com el més maravellós dels tresors. Estefania Català Nàcher\nExplicaciĂł Falla Gran 2018 Lema:\nArtista faller: Erik MartĂnez i Moncho\nEnguany la Falla Sant Antoni de la Mar a Venècia ens vols traslladar Al centre del monument un gran bust venecià en saluda i a tot el poble vol representar, ja que entre tanta festa i algun que altre ball de tots el governants s’ha d’amagar. Una dama distingida per sirenes està custodiada, i dalt la góndola viatja amb el gondoler que la transporta. Ha arribat l’entrada d’un emmascarat arlequí, que a una dona emmascarada li toca, amb ajuda d’un bonic violí una melodia molt ben estudiada. Baixant les escales ens trobem a un misteriós cavaller que fanal en mà augura grans casos de corrupció per part del govern. Al darrere del cadafal una gran dama va tapada i a Puigdemont representa, aquest sols vol cridar l’atenció i per mitjà d’una votació vol tornar a ser el líder de tota la població. En les escenes de baix ens trobem ara, un llop i un guineu d’avall la màscara s’amaguen i a les xarxes socials ens recorden, perquè avui en dia res es el que pareix. Una dona veneciana, boja s’ha tornat, ja que gran afició ha agafat, a la cria de milers de pardals. L’home que trobem ací a la dreta a tot el poble ens representa, ja que treballa com el que més i el govern el mèrit li lleva. El home adinerat al polític encarna i al pobre avi la seua pesca del dia li lleva. El flautista d’hamelín es un gran heroi salvador que la flauta va tocant, simbolitza els jutges del estat que gràcies a deu, als estafadors i diputats vol tancar. Una dona rica va fardant tot el que vol i més, i dins la góndola s’afona per creure’s millor que ningú. Un vellet a la seua tenda, màscares va fent, mentre la neta se les prova i al xiquet de fora, enamorat el te. 9\nSalutació del President Infantil 2018\nEduard Parra i Juarez\nHola a tothom!. Sóc Eduard i enguany portaré amb molt d’orgull el títol de President de La Comissió Infantil de la nostra falla. Des de què vaig nàixer he format part d’aquesta Comissió amb molta il·lusió, i enguany veig complit el meu gran somni: esser el màxim representant de la Comissió Infantil, junt a la meua fallera estimada Neus; que és la Fallera Major. Els actes públic són un poc seriosos i el protocol de vegades es fa pesat. La meua llavor resulta complicada tractant-se d’un President de la Comissió Infantil inexpert com jo. Tenint al meu costat a un president com Francesc Mayor, a la Fallera Major Sheila i als meus pares, estic segur de què no em trobaré mai en evidència o desemparat. Sols em resta dir des de dins de mi i amb tota la força del meu cor, que vos desitge a tota la comissió, infantils i majors, que passeu unes bones festes falleres plenes de color i harmonia. Visca les falles! Visca La Falla Sant Antoni de la Mar!\nNeus Palero Ferrer\nPer xiqueta estimada, una proclama vull fer; i és que ja tenim trobada, la fallera que ha d’esser.\nSempre llesta per jugar, no desfà cap de partit; disposada a començar, sense fer soroll ni crit.\nNeus és el so del nom seu, mesurada en l’actuar; com persona grata es veu, i prudent en el parlar.\nA la Cort es va mirar, un encert haver-la vist; al màxim podrà pujar, a tothom això s’ha dit.\nDesbordant va simpatia, i al emprendre cada acció; sempre busca alguna via, per donar satisfacció.\nCom reina s’ha proposat, cap objecció ha sorgit; i en haver-la presentat, ja tenim el goig complit. Josep Sanjuán i Cerveró\nExplicació Falla Infantil 2018 Lema: Báaxal “Diversió” Artista faller: Erik Martínez i Moncho\nL’arribada dels maies a Cullera es imminent, amb l’alba han arribat a les nostres costes. Un gran maia s’encarrega de donar la benvinguda fent una gran ofrena als deus. Al llarg del cadafal mil histories et vas a poder trobar, saps com va sorgir el xicle o les bufes? Doncs aquests xicotets maies t’ho podran explicar. Una gran barca engalanada a la princesa pel riu es passeja , que amb ajuda dels seus amics amb uns bongos i molta música, fan entendre a la gent que ha arribat l’hora de la festa. Amb l’arribada dels maies moltes noves espècies i animals al poble han arribat, aus mil·lenàries, tucans i alguns lèmurs s’han apuntat a gaudir la festa que els nostres xicotets maies han preparat. El jove maia ha arribat, màscara en mà, ell bé sap que es àgil i valent, dalt el guepard ben imponent i admirat. La iaia un bon berenar ens ha preparat, xocolate ben calent per a que no passem fam, A més mil contes i faules va contant que amb l’ajuda de dos grans tòtems poden o no fer-se realitat. No podem oblidar els que ens uneix amb aquesta civilització, el foc com a punt d’inici, que desperta gran il·lusió. Un gran viatge per aquesta cultura ens espera, veure la vida dels maies i les seues costums, amb ajuda d’aquesta falleta, que de segur no decep a ningú. 15\nPremis i Guardons exercici 2016/2017\n3er Premi Falla Gran Secciรณ Especial 3er Premi Falla Infantil Secciรณ Especial Millor Ninot Indultat Falles Grans Secciรณ Especial Millor Ninot Indultat Falles Grans de Cullera 1er Premi Comparses Festes Majors 17\nFrancisco M. Mayor i Vallet\nDelegad. Secc. Fem Vicent Llopis i Gorgonio\nJose Vicente Vallet i Costa\nDel. Reds Socials\nDennis Ferrer i Ruiz\nVice-President 2on Vicent Llopis i Gorgonio\nJorge Navalón i Piqueras\nDavid Airós i Blanco\nDeleg. Cuotes Inf.\nCintia Dies i García\nMiguel Marí i Pellicer\nMarilo Bou i Toro\nFernan Selfa i Codina\nBibliotecar-Arxiver Adrian Gimeno i Martínez\nEnrique Píris i Luján\nDeleg. de Teatre\nErik Martinez i Moncho\nJosé Sanjuán i Cerveró\nDavid León i Gràcia\nDavinia Martínez i Moncho\nCarolina Alberola i Català\nMarcos Agud i Larios\nDel. Festes Xiquets\nGrup de mares de xiquets\nAndrea Gascó i Moya\nDel. Festes Majors\nAndrea Benavent i Nicola\nConcha Martí i Osa\nVice-Comptadora 1 Rosa Maria Ruano i Grau\nDel. de Premsa\nRomina Llopís i Gorgonio\nVice-Comptadora 2 Maite Amorós i Benavent\nSandra Sánchez i Fullerat\nDeleg. F. d’Honor\nDeleg. Festes JLFC\nCarlos Marí i Gimenez\nGrup treball Ramón Pérez\nNadina Fullerat i Sapiña\nEduardo Bohigues i Píris\nDelegat Junta Local Andrea Gascó i Moya\nJurat Incidenc. JLF Del. de Protocol\nPilar Marí i Pellicer\nDel. de Cavalcada\nLolin Fullerat i Sapiña\nDavinia Martinez i Moncho\nErik Martínez i Moncho\nVicent Llopis i Gorgonio\nCort d´honor Maria Angeles Airos i Blanco Inmaculada Alberola i Catala Cyntia Alvariño i Cervero Maria Rosa Aragó i Sapíña Marta Armengot i Nicola Carmen Barrilero i Sanchis Esther Blanco i Ferrer Pilar Blanco i Ferrer Raquel Bohigues i Olmos Lorena Bolufer i Ortiz Anais Chayanne Cebolla i Aguilar Marta Cervantes i Estelles Alba Colom i Altur Marta Colom i Ferrer Raquel Colom i Piris Davinia Colom i Piris Trini Cosi i Chornet Joana Crespo i Sapiña Marina Diego i Segui Elisabet Ferrer i Salvador Maruja Font i Lloret Monica Frasquet i Colom Elena Gadea i Martí Olga García i Benito Mª José García i Ferrer Alba García i Llopis Maria Luisa Garrido i Revuelta Pepita Garrigos i Carbo Eva Gavarrell i Peris Carla Guevara i Sanchez Lorena Juarez i Lli Laura Lafarga i García\nAmadora Lli i Bou Sonia Llinares i Piqueres Jennifer Marí i Ferrer Nerea Mari i Quesada Gumer Martí i Osa Soraya Martín i Lázaro Zaira Martínez i Roldan Esperanza Martorell i Mayor Nuria Moncho i Palomares Monica Montañes i Amoros Cristina Moreno i García Gwendoline Moya i Cruz Eva Maria Nicolas i Muñoz Júlia Ortiz i Iborra Sonia Palomares i Gil Sonia Pelegrí i López Eva Maria Perez i García Ana Maria Peris i Piris María Prieto i Cosí Patricia Rico i Marí Elena Rodriguez i Collado Loredana Saez i Ruano Aurora Sanjuan i Aragó Laura Schoeters i Tur Paula Selfa i Bou Claudia Selfa i Bou Estefania Serrano i Talens Esther Soler i Gay Hortensia Talens i Llí Mireia Tello i Imbernon Andrea Vallet i Martí Sara Vallet i Martí\nVocals Francisco Airos i Blanco Sergi Aparicio i Ausina Francisco Arlandis i Bolufer Carlos Arlandis i Font Ivan Boffelli i Gil Eduard Bohigues i Lli Jordi Bou i Ortega Enrique Antonio Bou i Toro Javier Campos i Serra José Francisco Castelló i Gonzalez Alfredo Agustín Castelló i Tomás Vicent Colom i Mengual Miguel Crespo i Albero Oscar Escrivá i Garrido David Ferrer i Martínez Hugo Frasquet i García Alan García i Tur Roger Gomez i Urtasun José Antonio Gomis i Piera Jose Manuel Lafarga i Vallet Juan Bautista Lli i Garrigos César Martínez i Estarlich Hilario Mayor i Vallet Antonio Moncho i Aragó Juan Antonio Montañes i Magraner Alfonso Morell i Ardit Sergio Moya i Año Jose Palero i Catalá José Manuel Palero i Marí Christian Palero i Marí Oscar Parra i Muñoz Ceferino Pellicer i Fullerat\nCeferino Pellicer i Marí Ramon Perez i García Eric Perez i Raga Antonio Peris i Piris Adrian Piqueras i Melero Raul Prieto i Solaz Pablo Serquera i Soto Pablo Serrano i Talens Joan Simó i Arlandis Antonio Sirvent i Botija Iván Solaz i Palau Vicente Soler i Gay Enrique Uroz i Falcó Joaquin Vallet i García\nComissió Infantil 2018 Angela Airos i Martorell Ignacio Airos i Martorell Alejandro Arlandis i Barrilero Victoria Arlandis i Barrilero Helena Boffelli i Blanco Voro Bonet i Roca Sergi Bonet i Roca Jashia Borja i Perales Nahia Bou i Linares Miriam Bou i Linares Enrique Bou i Pelegrí Irene Bou i Pelegrí Valentina Campos i García Laura Catala i Pizarro Amaya Colom i Altur Zaira Colom i Marí Dylan Cremer i Montañes Brayan Cuenca i Pérez Joan Dauder i Talens Bernat Dauder i Talens Jonah De la Torre i Gascón Jaume Díaz i Del Arco Maria Fernandez i Chúlio Neus Ferrer i Talens Mar Ferrer i Talens Agustin Frasquet i Colom Juan Frasquet i Colom Marta Frasquet i Colom Lucía Garrigós i Moya Ariadna Giménez i Martínez Kothan Giménez i Martínez Mireia Giner i Talens Esteban Girard i Gimeno Celia Gómez i García 26\nAlejandro Ibor i Gómez Vicent Ama Juarez i López Mónica Kolojanskaite Aday León i García Arion León i García Joel López i Colon Leyre López i Colon Nerea Marín i Martín Javier Marquez i Morales Lizar Martin i Colom Marco Martin i Colom Claudia Martínez i Blanco Albert Martínez i Nicolas Andreu Martínez i Nicolas Edurne Martínez i Roldán Samir Martínez i Samir Irene Moncho i Palomares Carles Morell i Grau Gorka Nicola i Martín Josep Palero i Ferrer Naomi Palero i Moreno Hugo Pérez i Rodríguez Nayara Pérez i Rodríguez Juan Emili Piris i Beltran Raul Prieto i Cosí Ferran Selfa i Bou Carla Serrano i Alberola Paula Serrano i Alberola Gabriel Sisternes i Rico Maverick Solaz i Peris Sara Terradez i Ramírez Mateo Tesoro i Fernández Oscar Todosantos i Enguíx Erica Uroz i Blanco\nRecompenses Falleres Bunyol d´Argent\nCullereta i Distintiu d´Argent\nJavier Campos Serra Anais Chayanne Cebolla Aguilar\nCarlos Arlandis Font Carmen Barrilero Sanchis Marta Cervantes Estelles Cristina Moreno García\nVictoria Arlandis Barrilero Jaume Díaz Del Arco Oscar Escrivá Garrido Juan Frasquet Colom Marta Frasquet Colom Monica Frasquet Colom Agustin Frasquet Colom Hugo Frasquet García Esteban Girard Gimeno Monica Kolojanskaite Gorka Nicola Martin\nBunyol d´Or Cristina Adam Saez Marcos Agud Larios Andrea Benavent Nicola Cyntia Dies García Joaquin Vallet García Andrea Vallet Martí Bunyol amb Fulles Llorer Raquel Colom Piris Davinia Colom Piris Davinia Martinez Moncho Gwendoline Moya Cruz Elena Rodriguez Collado Loredana Saez Ruano Sandra Sanchez Fullerat Bunyol Brillants Marilo Bou Toro Eva Gavarrell Peris Rosa Ruano Grau Fernando Selfa Codina Hortensia Talens Llí\nCullera d´Or Enrique Ballester Alarcon Lidia Benito Ferrer Esther Blanco Ferrer Ivan Boffelli Gil Alan García Tur Francisco Manuel Mayor Vallet Jorge Navalon Piqueras Adrian Piqueras Melero Enrique Uroz Falcó Cullera amb Fulles Llorer Raquel Colom Piris Davinia Colom Piris Davinia Martinez Moncho Gwendoline Moya Cruz Elena Rodriguez Collado Loredana Saez Ruano Sandra Sanchez Fullerat\nCullereta i distintiu d´Or Sergi Bonet Roca Irene Bou Pelegri Claudia Martínez Blanco Naomi Palero Moreno Eduard Parra Juarez\nCullera Brillants Eva Gavarrell Peris Rosa Ruano Grau Hortensia Talens Llí\nAbonada Major 2018 Encarna Tomas i Bodí\nEres com la llum, brillant i radiant; Que perfila el teu talant com un matí de primavera, tranquil·la i serena i d’ alegria i dolçor eres plena Al teu cor bellesa i enteresa Les teus mans plenes de tendresa Tots t’admiren al passar Amb la delicadesa que tens al caminar Ens diu el teu instint Que el teu somni es va complint La il·lusió s’aprecia en la teua mirada Tan dolça com una balada Aquest any gaudiràs d’un càrrec important Que tens el valor d’anar afrontant A tots en ompli d’honor Tindre’t com a Abonada Major Marta Cervantes i Estelles 28\nLes Nostres Abonades Concepción Benavent i Martí\nEncarna López i López\nAngelita Blanco i Pastor\nAngeles Teresa Moltó i Bohigues\nConcepción Catalá i Galiano\nCamelia Mompó i Piris\nMaribel Cortes i Llopis\nMaria Encarna Oliver i Borrull\nMari Carmen Estelles i Oliver\nMaría Rosa Oliver i Catalá\nMari Carmen Ferrer i Ferrer\nMónica Olmos i Martí\nConsuelo Ferrer i Martí\nGema Pellicer i Peiro\nMaría del Pilar Ferrer i Moltó\nRosita Pelló i Oliver\nMari Carmen García i Alcalá\nIrene Perales i Calatallud\nMari Garcia i Gabriel\nEncarna Pérez i Gómez\nMari Carmen García i Llopis\nMilagros Sigalat i Martí\nMarilin García i Llopis\nLolin Toro i Oliver\nInes Gay i Sastre\nGal·la de les F.F. M.M. de la Comunitat Valenciana a la Sala Santy a les 21:00 h., amb sopar al preu de 40,00 € /persona\nFesta del Cadet (a determinar lloc i hora)\nDissabte 17 de Febrer Acte de Presentació d’Esbossos al Saló Multiusos dels Jardins del Mercat a les 12:00 h. Cridà fallera a l’Ajuntament Vell a les 20:00 h. Ball als Jardins del Mercat a les 23:00 h. Dissabte 24 de Febrer Dinar al casal d’aixelleta, amb cost, a les 14:00 h. Gal·la de Majors de Junta Local Fallera al Hotel Holliday Inn a les 19:00 Diumenge 25 de Febrer Gal·la d’Infantils de Junta Local Fallera al Saló Multiusos dels Jardins del Mercat a les 17:00 h. Divendres 2 de Març Gal·la de la Cultura de Junta Local Fallera al Saló d’Actes de la Casa de la Cultura a les 19:00 h.\nMuntatge de taules i cadires al carrer a les 8:00 h. Esmorzar a càrrec de la comissió a les 10:00 h. Concurs de Paelles al C/ 25 d’Abril, a les 14:00 h patrocinades per el Bar Xelo al preu de 40,00 € per paella per a 10 comensals. Cercavila de la Festa de la Flamenquilla a les 19:00 h. Sopar de la Festa de la Flamenquilla a les 22:00 h. Festa al casal a les 23:00 h. Diumenge 11 de Març Esmorzar al casal a càrrec de la comissió a les 10:00 h. Dia del Xiquet. Globotà infantil a les 11:00 en Plaça Andrés Piles. Dinar a càrrec de les Dones Abonades al Casal a les 14:00h. Festa infantil al Carrer 25 d’Abril i berenar per als xiquets a les 17:30h\nPenjada oficial de banderes a les 17:00h pels carrers de la barriada.\nDinar a càrrec de la comissió al Casal a les 14:00h.\nSopar al casal d’aixelleta, sense cost, a les 22:00 h.\nCercavila i Tren faller a les 19:00h organitzat per JLFC.\nSopar al casal a càrrec de la comissió a les 22:00 h.\nFesta al casal a les 23:00 h.\nFesta infantil al Carrer 25 d’Abril i berenar per als xiquets a les 17:30h\nDiumenge 4 de Març Dinar al casal d’aixelleta, sense cost, a les 14:00 h. Inauguració de la Exposició del Ninot i premis als ninots indultats, organitzada per JLFC a les 19:00 h.\nSopar al casal d’aixelleta, sense cost, a les 22:00 h. Dimarts 13 de Març Esmorzar al casal a càrrec de la comissió a les 10:00h.\nDia 7, 8 i 9 de Març (Dimecres, Dijous i Divendres)\nDinar a càrrec de la comissió al Casal a les 14:00h..\nFesta infantil al Carrer 25 d’Abril i berenar per als xiquets a les 17:30h Penjada de tendals als edificis propers al llarg de tot el dia.\nDimecres 14 de Març Esmorzar al casal a càrrec de la comissió a les 10:00h.\nRecepció dels Jurats i visita a les falles, a les 8:00h a la seu de la JLF en la casa de l’ensenyança. Esmorzar al casal a càrrec de la comissió a les 9:30h\nDinar al Casal a càrrec de la comissió a les 14:00h.\nCercavila de cortesia a una part de les falles de Cullera a les 11:30h\nTreta de les peces del monument faller gran al carrer.\nMascletà de l’Ajuntament a la Rambla San Isidre a les 14:30 h.\nFesta infantil al Casal i berenar per als xiquets a les 17:30h\nDinar de tota la comissió al Saló La Font de Tavernes a les 15:00h\nSopar al Casal a càrrec de la comissió a les 22:00h\nLliurament de premis a les 20:00h als Jardins del Mercat Municipal\nJocs al casal per als majors.\nSopar al casal a càrrec de la comissió a les 22:30h\nBall als Jardins del Mercat.\nContinuació de la treta del monument faller gran al carrer a les 8:00h\nEsmorzar al casal a càrrec de la comissió a les 10:00h.\nDespertà per la barriada a les 8:30h\nEsmorzar al casal a càrrec de la comissió a les 9:30h\nCercavila de cortesia a l’altra part de les falles de Cullera a les 11:30h\nDançaes per les falles.\nComençament de la Plantà del Monument Gran.\nOfrena de flors a la Verge del Castell a les 18:30h al carrer del Riu.\nPlantà oficial dels monuments fallers al carrer a les 8:00h\nNit del foc. Mascletada nocturna a les 23:30h en el Prado.\nEsmorzar de plantà a càrrec de la Comissió al casal a les 10:00h\nFesta infantil i berenar per als xiquets al casal a les 18:00 h a càrrec dels Fallers Majors Infantils.\nRebuda dels músics a les 20:00 h a l’estació de tren del poble. Sopar al Casal a càrrec de la Fallera Major a les 22:00h\nCercavila a la santa misa a les 11:30h a la Parròquia de Sant Antoni Abad Mascletà de l’Ajuntament a la Rambla San Isidre a les 14:30 h.\nNit d’Albaes a partir de les 22:00h organitzada per JLFC.\nDinar de tota la comissió al Saló La Font de Tavernes a les 15:00h, a càrrec de la Fallera Major.\nCol·locació de gespa i tanques al monuments fins altes hores de la matinada.\nCremà del monument infantil a les 20:30h\nDissabte17 de Març\nDespertà per la barriada a les 8:00h\nCremà del Monument Gran per ordre invers de premi a partir de les 23:00h\nTradiciรณ i innovaciรณ\nEnrique Píris i Luján Assessor de la Falla Sant Antoni de la Mar de Cullera\nLes falles, actualment, s´han convertit en un fenòmen social i cultural.\nLluny queden aquells temps on els veïnat del barri recollien mobles vells per amntonar-los en mig del carrer i cremar-los el día de San Josep. A poc a poc, aquest primitius monuments van a anar definint-se cap a unes falles que contaven amb un peça central rodejada d’altres ninots més menudets i dels quals feien sàtira tant dels polítics que governaven com dels veïns que s´ho mereixien si més no, pel seu comportament o actitut. Aquelles falles, es realitzaven mitjançant una estructura interna de madera rocoberta de cartró i paper per otorgan-li la forma desitjada. Per el·laborar els famosos ninots, en primer lloc, es modelaven amb fang i es revestien d’una escaiola que, en acabar, faria la funció de motle. Aquesta figura buida es plenava amb cartró i cola i una vegada estava sec, s’hi teria per a donar-li l’aspecte que li corresponia per a pintar-lo més endavant. Avui, la “construcció” d’un monument faller ha canviat el procés del fang a passat al suro que permet abaratir els costos i augmentar el seu tamany. 34\nDetall remat Falla Sueca-Literato Azorín 2017\nNostra falla, la Falla Sant Antonio de la Mar ha sabut incorporar-se als canvis i, tot, i que hem evolucionat des d’aquell grup d’amics que van fundar la associació, actualment seguim treballant de valent per mantindre.nos en la secció especial de les falles de Cullera. Els nostres avanpassats lluitaven per plantar monuments i fer la festa que corresponía als dies fallers i nosaltres, seguim i seguirem mantenint l’esperit que tant ens caracteritza per poder aconseguir eixe guardó tan destijat. Peró, sobretot, per a nosaltres, la Falla Sant Antoni, es més que un monument, és un sentiment que portem al nostres cors. Enguany potser siga l’any en que rebem el banderí que tota fallera major i president vol enlairar al balcó del mercat...\nFalla Municipal de València. 2014 (font: rtve)\nDe l’inici a la Cremà\nDennis Ferrer i Ruiz Delegat de reds socials de la Falla Sant Antoni de la Mar de Cullera\nrecollir les últimes cendres del cadafal als bombers, la matinada del 20 de març, sembla un moment agredolç. Tot ja queda en el record, les hores dins del taller, les nits interminables amb els pots de pintura preparats per a donar color. En aquest moment tot comença de nou i els engranatges de la meua imaginació emprenen un nou viatge. Després de despertar de la festa fallera, et trobes una sensació malenconiosa, tot el treball realitzat es troba ja en l’oblit, però sempre dins dels records de cadascun dels fallers de la nostra comissió. Les idees per a la creació dels nous monuments del exercici vinent no es fan esperar, una explosió de imatges, referències i ninots inunden la meua ment. Amb un full i llapis en mà, començe a plasmar cadascun dels ninots que conformaran una nova falla, i qui sap? pot ser sigui el monument gran de la nostra comissió.\nDesprés d’un fum de fulls, el esbós es dona per finalitzat, ara caldrà posar-li un lema que plasmi a la perfecció el significat i argument que enllaça tot el cadafal i tal vegada “Desemmascarats” sigui la paraula idònia.\nArtista faller fent esbossos de falles (font: Erik Martinez)\nAmb el esbós realitzat, toca presentar-lo al delegat de monument de la nostra comissió, amb el vot de confiança donat, el projecte es elegit per a ser el monument faller de la Falla Sant Antoni de la Mar per al exercici 2017/2018. Finalitzant la primavera i a punt de començar el estiu, el projecte comença a prendre forma. Amb molta delicadesa primer modelarem una maqueta, que servirà de referència per a veure el resultat final del cadafal. Els principals remats i figures que compondran aquest magnífic monument, seran escanejats i diseccionats per que amb ajuda d’una maquina fresadora al suro blanc li doni forma. Després poc a poc i com si fora un trenca closques, juntarem cadascuna de les peces per a que quedi el remat completat. Per altra part, modelarem els ninots més xicotets, que serviran de escenes per a formar un gran conjunt, amb ajuda d’un cúter i un raspall. La lija es part fonamental de les properes tasques, donar-li la forma definitiva al ninot o remat, amb gran minuciositat, oferirà un gran modelatge. Amb tots els ninots del cadafal modelats toca el torn de empaperar cadascuna de les parts d’aquesta falla, amb una mescla d’aigua, cola blanca i pedralipi. Maqueta de monument faller (font: Erik Martinez)\nDesprés de donar per finalitzat el procés del empaperat, toca donar ‘li pas al gotelé i la massilla, que passada per passada, atorgaran eixa rigidesa al ninot. El proper pas torna de la mà d’un material ja conegut, la lija, que deixarà el ninot ben llis. Per últim una passada de làtex i ja estaran apunt per a pintar. La pintura sembla el pas més senzill, però de vegades elegir un color u altre, es una tasca molt complicada. Primer llancem un color base, i després poc a poc i amb gran minuciositat donarem vida a cadascun dels ninots. Per a finalitzar sols queden els últims detalls que faran que destaquen d’altres falles. Toca l’hora de eixir, 14 de març i els camions ja van plens de peses, a la plaça la gent espera, ha arribat el moment de la veritat. Però hi ha que tindre en compte que el temps passa molt ràpid i de seguida el cicle tornarà a començar.\nNinot modelat (Font: Erik Martinez)\nNinot pintat (Font: Erik Martinez)\nOrige i evolució del monument\nJorge Navalón i Piqueras Delegat de Llibret de la Falla Sant Antoni de la Mar de Cullera\nUna Falla o Monument Faller és un monument artístic,\nsatíric, generalment de grans dimensions (entre tres i vint metros d’alçària, encara que poden ser majors) en figures o ninots, al voltant d’una o més figures centrals (nomenats remat) que es planten als carrers durant les festes de les falles. El monument té generalment un lema i està ple de cartells en versos, frases i reclams de caràcter jocós, provocant les rialles de l’espectador i és construïx de materials combustibles (com ara cartó, fusta, paper i teles) per a que, despuix d’uns dies d’exposició en els carrers, es puga cremar completament. L’orige del monument faller fon la cremà de residus dels fusters i dels domicilis particulars al principi de la primavera. A sovint eren els chiquets, els que feen l’arreplegà, d’elements com cadires de boga, mobles vells, graneres o estores d’espart , la vespra de la festa de Sant Josep, patró del gremi de fusters.\nPrimer document gràfic sobre les Falles (1860)\nLa particularitat de les falles partix del fet que és una festa de veïnat, que els propis veïns aprofitaren per a fer critica uns dels atres. És la creació dels primers ninots, molt rudimentaris, en cartells escrits, en un fi burlesc i satíric. A sovint estes crítiques arribaven al poder municipal, a l’iglésia o a l’estat. Esta etapa arriba des de l’inici, incert en el temps de la festa, fins a les últimes décades del sigle XIX. Els ninots eren fets de deixalles, paper, fusta i cartó. És durant el canvi de sigle quan apareixen els primers ninots, fets en cos de roba i en el cap i mans fets de cera. La seua elaboració té molt més treball, podem dir que naix la figura de l’Artista Faller. Esta etapa arriba fins als anys 1920-1930. En este moment hi ha una transformació de la festa, en l’aparició de les figures de cartó modelades. Esta tècnica va permetre alçar monuments més alts i arriba pràcticament fins als nostres dies, a on encara es realisa, especialment per als ninots més chicotets i les falles de menys presupost. Una ventaja i al mateix temps inconvenient de la tècnica del modelat és la possibilitat de fer indefinidament el mateix ninot. Per tant les falles de més presupost feen ninots modelats originals cada any, que aprofitaven, a menor preu les atres falles els anys següents, perdent part de la gràcia i la novetat. Pero este método de treball permet la professionalisació de l’artista, i la seua dedicació completa a este ofici. Finalment, a partir dels anys 90 del sigle XX, va aparéixer la tècnica del poliestiré expandit o poliespan. Pel seu menor pes permet més alçada als monuments, i obliga a una major innovació als dissenys\nFalla Cadirers (1904)\nCom els monuments poden ser de gran alçària (a sovint més de 10 metros), cal una elaborada tècnica per a construir-les. La primera cosa a fer és l’elaboració d’uns borrador i potser d’una maqueta, a escala, que ha de ser aprovada per la comissió fallera que paga a l’artista faller. L’estructura es construïx de fusta i despuix s’utilisen tot tipo de materials (cartó, cera, tela, ...). Els ninots es construïxen tradicionalment a partir de moles, que es fan generalment d’algeps, s’ompli de pasta de paper, que despuix de secats es pinten. Pero hui en dia, per comoditat i facilitat de maneig, s’utilisen nous materials, com ara el Porespan, la resina o la fibra de vidre. Estos nous materials fan que els monuments siguen més llaugers i els artistes fallers es poden arriscar a crear formes atrevides i innovadores. Criticisme dels nous materials Moltes persones critiquen els nous materials, als que la gent nomena suro blanc, pel fet que el fum negre que ocasionen durant la cremà del monument no deixa vore be la combustió. També es critica la contaminació que produïxen estos nous materials en contra d’una suposta més lleu contaminació dels materials tradicionals. També estan els refritos. Se solia pensar que en els nous materials seria més difícil copiar patrons i models ya que no hi ha moles. Això s’ha demostrat no ser cert, sino que, ademés, ara és més fàcil copiar, ya que els moles són digitals i cada artista faller deixa els seus en el seu ordenador i pot engrandir-los o fer-los chicotets fàcilment. 41\nFalla Plaça de l´Ajuntament València (1971)\nCom no hi ha una manera concreta de fer una falla, tradicionalment s’ha dividit en les escenes que estan baix del tot i que representen diverses situacions generalment crítiques en algun acontenyiment, i uns ninots més grans que formen el cos central. Els cartells en alguna rima en valencià conten la temàtica de la falla. El remat sol ser una figura damunt de la gran que està al centre de la falla, que representa la temàtica general de la falla. Hi han falles que no seguixen este patró al peu de la lletra i solen tindre més d’un remat. La temàtica de les falles ha variat a lo llarc de l’història. En un principi servien per criticar fets que ocorrien als barris o temes de marcat caràcter local. Pero poquet a poquet, i a vegades d’amagat, començaren a criticar personages de rellevaria local. Des de la transició, les Falles han tocat temàtiques més globals i acaben criticant temes de la política i la societat local, autonòmica, estatal i global. També abunden les falles que dediquen les seues crítiques a temes banals com ara la televisió, els famosos, etc. i cada any casi totes les falles canvien la seua temàtica per els temes que estan de més actualitat.\nFalla Plaça de l´Ajuntament València (1982)\nUna Falla clàssica\nHabitualment entrar dins del món de les falles suposa\nparlar de la seua evolució, preguntar-nos el que seria una falla moderna o pel contrari, que es una falla clàssica?. Al llarg dels anys de vida de les Falles, podem contar que han sigut plantats més de 35.000 monuments sols a la ciutat de valencià i de segur que em quede curt. A dia de hui, les falles ja ocupen pràcticament tota la comunitat, la majoria de municipis de les comarques de l’horta i el Camp del Túria, i fins i tot podem trobar Falles a altres països com podria ser Argentina, on fa poc es va plantar un monument. Centrant-nos en el que podria ser una falla clàssica, cal començar descrivint com seria la seua distribució. En les dècades dels 80 i 90 una falla clàssica podria ser la composta per molts ninots amuntegats , un cos central poc definit i un gran conjunt de ninots. El barroquisme i els ornaments serien essencials per a descriure una falla clàssica.\nFalla Convent Jerusalem (2009)\nEntrant de ple en el segle XX un exemple molt clar de les falles clàssiques serien les falles plantades per Paco López Albert a la comissió de Convent JerusalemMatemàtic Marçal. Els elements característics d’aquest artista son els anteriorment nombrats, gran abundància de ornaments, elements molt barrocs i temes molt valencians. Pel contrari la tendència al llarg del segle XX ha sigut la d’innovar, optar per un gran cos central, busts, temàtiques més fresques i pintures més netes i clares. Actualment podem trobar exemples molt clars d’artistes que segueixen una línia clàssica com podria ser Paco Torres, que amb el disseny de Miguel Santaeulàlia condueix la falla a una distribució més típica de la falla clàssica, tornen els temes antics y la gran quantitat de ninots com a remats. Com podem veure a la Falla del Pilar l’any 2017.\nFalla Convent Jerusalem (2010)\nFalla Pilar (2017)\nLes Falles experimentals\nl’actualitat les falles han evolucionat fins a convertir-se en obres d’art. A tots ens vénen a la ment eixos monuments enormes, en les que la sàtira i l’humor són protagonistes, personatges populars, polítics, esportistes, actors, tots tenen cabuda en estes festes, i, que sentint-ho molt, no es van a alliberar del foc, del foc purificador. Però en Falles no hi ha res escrit, no hi ha definició en termes estètics del que entenem per Falla i per tant hi ha gran varietat que ix de la proposta general que més agrada als valencians i als jurats que atorguen els premis cada any. Eixint-nos de l’enorme monument de colors pastissos, amb un tema central i ninots al voltant, podem veure una altra cara de la moneda. Hi ha fallers que opten per una altra estètica, per una altra filosofia, per la participació de tots i és que mentres es mantinga el denominador comú d’una falla, la crítica i la sàtira, no hi ha regles d’estil que seguir.\nFalla Nou Campanar 2015. Ekklesia\nI és així com sorgixen les falles I+E, falles d’Innovació i Experimentals, falles que es preocupen més per li medi ambient, que són sostenibles, que es presenten com una alternativa al convencional. Encara que com a tal no hi ha una agrupació a l’ús d’este tipus de falles, algunes d’elles sí s’han unit davall un grup i concurs, el de Falles Innovadors i Experimentals (Falles I+E) , en el que volen pensar i reflexionar sobre estes falles que definixen com a falles sense etiquetes, sense adjectius, amb crítica, concepte i sàtira, filosòfiques, artístiques, experimentals i innovadores, amb materials i formes diferents; falles distintes però iguals. Partint d’aquelles primitives falles formades per restes de fusteria i trastos vells, que més tard van evolucionar en rudimentaris ninos crítics i burlaners de situacions del carrer, barri o ciutat on es plantaven i més tard encara van acabar desembocant en les falles que hui en dia coneixem, artistes com Miguel Arraiz (Bipolaire) , Giovanni Nardin i Anna Ruiz, Javier Moliner i María Oliver (Senyor Mixuro) , Anaven Ramón+Dídac Ballester i Emilio Miralles o Ricardo Alcaid fan de la tradició, innovació A més de comptar les Falles amb professionals per a la seua creació hi ha comissions que decidixen participar de ple en la construcció del seu monument. Els fallers configuren i construïxen ells mateixos les falles i es posen mà a l’obra des del mateix moment en què han cremat l’anterior.\nFalla experimental “Tinc nostàlgia de futur” de Miguel Arraiz\nFalles i Arquitectura\nAndrea Vallet i Martí Estudiant Grau en Història de l´Art\nL’Origen de les falles es remunta a l’antiga tradició dels fusters de la ciutat de València, quan en vespres de la festa del seu patró Sant Josep, treien dels tallers tots els “trastos” vells innecessaris junt amb antics objectes als carrers i places públiques per a cremar-los.\nEl concepte de monument, en sí mateix, es un concepte que prové de finals del segle XIX i principis del XX. Històricament les falles eren una manifestació de l’art popular, per lo tant, es una manifestació d’art efímer. En el segle XVIII, les Falles eren tan sols piles de materials combustibles que rebien aquest nom i que es cremaven la nit de Sant Josep. Aquestes deixalles anaren evolucionant tant artísticament como culturalment, i carregant-se totalment de un sentit irònic i crític. La societat del moment va influenciar de manera decisiva tot aquest canvi. La figura del ninot sorgeix en el context de dignificació de la festa, apareix una necessitat de unificar i seleccionar determinades figures que posseïen eixe doble vessant . Un vessant de caràcter artístic, una qualitat estètica i que al mateix temps, representen elements o personatges o qualitats d’identitat valenciana.\nDibuix del cronista historiador Soler Godes que representa l’origen del ninot de la falla a partir del parot dels fusters del segle XIX\nDel ninot primitiu, colgat en l’aire per una corda en mig del carrer sobre aquests “trastos” vells, es va passar a la representació d’una escena. La falla imitava al sainet, és a dir, una falla escenari. A finals del segle XIX, junt amb la presència d’aquesta falla, comença a insinuar-se la falla escultòrica o artística, que imita a l’escultura i l’arquitectura. A la fi, en les primeres dècades del segle passat, la falla artística se imposa com model del monument faller. L’ acte implica i provoca el canvi de lectura e interpretació. Aquesta nova falla disposa de nivells i es descomponen en diferents escenes, per lo tant, es precís crear volum i altura. Les falles varen créixer perquè comptaren amb el recolzament popular, comissions més formalitzades, premis municipals,... Tot açò provocà una major rellevància social i un major impacte econòmic. Primer va ser una falla històrica, més tard passà a ser una falla artística en la que l’estètica es va imposar. I va sorgir la sàtira, la monumentalitat amb grans remats per a impressionar a tot espectador, el seu barroquisme, hiperrealisme, naturalisme , les senyes d’identitat del poble valencià. Altra novetat formal de gran importància serà l’atreviment en el caràcter constructiu, es a dir, hi hauran presents problemes de resistència i tensió en la estructura monumental. A mitjans del XIX, les falles eren una festa de gran importància que anunciava l’arribada de la festivitat de Sant Josep. Però, a finals de segle havien superat aquesta condició orgànica de foc de vespra i se estava transformant en un nou element independent, la Festa de les Falles; el qual era un ritual josepí que passava a convertir-se en l’objecte celebrat. La descripció i l’anàlisi de la festa es converteix així en una espècie d’indicador de la dialèctica de la cultura de la societat del moment. Donat el seu caràcter col·lectiu i públic, i constituïa un observatori privilegiat per captar la dinàmica de les relacions socials, encreuades culturals o un camp on entraven en joc tots els agents socials expressant els seus valors i creences. Aleshores, la falla escultòrica ja no es obra de fusters aficionats, si no que requerirà l’atenció d’especialistes, un artista contractat com pintors, escenògrafs, escultors, arquitectes y tallistes. Entronquen amb pràctiques rituals de caràcter satíric o que tenen el seu naixement en el corpus carnavalesc. El mateix ha succeït amb l’arquitectura al llarg de la història, i tan mateix, la societat de cada ú dels moments ha donat pas als desenvolupaments necessaris en tal cas. A medita que el temps transcorre, els períodes artístics, històrics i socials van fent-ho amb ell i creen noves tècniques, noves formes de pensament, noves manifestacions... 48\nAl igual que amb l’arquitectura, el projecte del monument comença amb un esbós de la idea de l’artista. Aquestos esbossos es modificaran segons els criteris de l’artista i de la comissió fins obtindre el disseny definitiu acceptat per tots. Posteriorment, aquesta idea es transporta a una maqueta feta a escala, on es reflexa de forma fidel el volum i la constitució del monument faller. En 1928 va canviar el panorama faller. Els primers materials combustibles; com la fusta, el cartró o la tela foren perfeccionant-se al aparèixer el modelat en cartró en els anys 50. Les Falles son un treball en el qual cada any, hi ha que tornar a començar. Es per tant, un treball d’arquitectura, d’enginyeria, de fusteria, d’artesania,... expertes especialistes en els diversos oficis competents. Un començar de nou que es inusual en altres llocs i es habitual en terres valencianes. El foc en aquest cas es la essència de la festa. S’evoluciona amb el concepte de volum i composició al llarg del temps. Hui en dia, per fortuna, tenim al nostre alcans materials més lleugers amb els quals es poden realitzar volums més grandiosos que amb facilitat poden ser col·locats al lloc pertinent. La confecció de les figures seria l’aspecte que més anava a transformar-se cap a finals d’aquest període. L’ intervenció dels artistes va portar la substitució de bastidors per pedestals d’un caràcter molt més artístic i la confecció més acabada dels ninots. Es creen noves tendències en el repertori de la temàtica del monument, i com a resultat trobem l’ascens de la falla apologètica. Aquesta falla està dirigida fundamentalment a la repressió de quatre tipus de temes com son la crítica dels veïns, la crítica a les autoritats polítiques, la crítica contra el clero i el llenguatge obscè, referit a l’àmbit sexual. La majoria de tots aquests temes eren censurats per les autoritats municipals. Per el contrari, davant d’aquesta censura, incrementen la presència les categories de crítica social i cultural i la falla apologètica. El augment d’aquestes reflexa la sensibilitat del mon faller cap als canvis que estaven tenint lloc en la societat valenciana. Les Falles s’orienten a la conversió de un focus d’atracció turística i emblema de les belleses valencianes, perquè fins al moment, eren essencialment regionals. Aquest fet alterarà la configuració global de la festa. L’entusiasme augmenta entre els ciutadans i el nombre de comissions falleres i festeres es dispara. Els fallers reivindiquen davant tot els seus ninots i la festa era interpretada amb major freqüència com un retorn de la festa de l’equinocci del foc i la benvinguda a la primavera. A més de la presencia de la proliferació d’himnes i ensenyances de la cultura valenciana. 49\nLa relació entre el monument faller i l’art i l’arquitectura cada vegada està més present. Son molts els arquitectes, il·lustradors o escultors coquetejaven amb l’idea de crear monuments fallers únics en la seua espècie, implantant en ells tots els sabers artístics. Un exemple de la presència d’artistes a aquest nou tipus d’art seria, fa més de seixanta anys, Salvador Dalí. Dalí va protagonitzar el primer gran debat entre aquells que estaven a favor de la tradició i els que, al contrari, estaven a favor de l’experimentació. Aquest geni del surrealisme va firmar un esbós amb la comissió El Foc l’any 1954, una falla fora del concurs per la que va voler interpretar el seu punt de vista particular recreant una correguda de bous. Gràcies a l’escultor Octavio Vicent aquesta idea es va poder convertir en realitat. Era un vertader quadre del geni fet ninot. Les Falles han donat lloc a l’ofici d’artista faller, una professió que ha sabut sempre actualitzar les antigues tècniques artesanals adaptant-se a les noves tecnologies.\nEls artistes fallers fan realitat cada any uns productes creatius en el mon como son les falles. Però també, gràcies a materials amb major perdurabilitat en el temps. L’activitat de l’artista ha evolucionat cap als camps de la decoració podent desenvolupar-se altres productes artístics. Son una mescla d’arquitectes, escultors, pintors i decoradors d’una immensa versatilitat, imaginació i sobre tot, creativitat. Tant es així, que l’ Universitat de València i l’ Universitat Politècnica de València han creat, amb la col·laboració del Gremi Artesà d’Artistes Fallers, el Diploma d’Expert en Falles i Creativitat per a professionalitzar el sector i difondre el patrimoni valencià. Arquitectes que s’han convertit en artistes fallers, com es el cas de Miguel Arraiz, a conjunt amb David Moreno. Arraiz està convençut de que els arquitectes poden aportar molt des de el punt de vista de l’ innovació i el reciclatge de la festa. No se innova des de fa un llarg període de temps, i s`ha perdut molt de nivell en disseny, tradició i crítica. Es quasi una producció en sèrie, que te molt d’artesanal i poc d’artística. Es un camp desaprofitat i on els arquitectes tenen molt on aportar. En aquest cas, Arraiz ha volgut treballar amb el tema del reciclatge, amb la recerca de nous materials i amb tècniques de construcció més desenvolupades. Encara que, aquesta idea de renovació i reciclatge també va tindre lloc en el taller de Manolo Martín, el qual va treballar amb arquitectes com Rafael Rivera. Recupera la tradició de vestir realment als ninots, que es com es feia antigament. A més, li interessa recuperar la crítica per evitar no perdre les tradicions. 50\nEn l’ estiu de 2016 el col·lectiu Pink Intruder, de la mà de l’ artista plàstic David Moreno i de l’ arquitecte Miguel Arraiz, van construir en Black Rock City l’ obra coneguda com Renaixement. Va sorgir com un element que va servir de connexió entre el Burning Man, festival que té lloc a Estats Units, i les falles. Aquesta peça incorpora elements patrimonials autòctons com la reinterpretació de les finestres de la famosa Llotja de València o el mosaic de Nolla. El valor de l’ historia dels artistes i artesans fallers s’ aprecia en les màscares que decoren tota la pell, recuperades d’antics motlles a través del Gremi d’ Artistes Fallers. Altre exemple d’aquest tipus d’arquitectura lligada a les falles seria el del grup conegut com Nituniyo i de Memoses+, artistes arquitectes, els quals realitzaren una instal·lació amb el nom Cap Buit per a la falla Castielfabib i aconsegueix l’ Emporia de Plata en la sexta edició dels Premis Nacionals d’ Arquitectura Efímera EMPORIA, en la categoria ‘Miscel·lània’. Va ser un element visitable i crear d’ ell un lloc participatiu. Se composa de dos parts, la cara i el monyo. La cara es la part pesada i robusta de tot el conjunt, la que permet l’ estabilitat de la falla realitzada amb tauler aglomerat. El visitant realitza un recorregut circular en el interior del monument, rodeja el pou central i ix per el costat oposat. En canvi, el monyo, està format per peces de cartró encunyat i pintat de color daurat. En 2017 les Falles han fet historia al ser declarades Patrimoni Cultural Immaterial de l’ Humanitat per part de l’ UNESCO. Aquest es un reconeixement mundial per a la nostra festa i a més, la nostra cultura i costums. 51\nBurning Man de Arraiz\nFalla Cap Buit\nEn quant a l’ instal·lació dels monuments fallers, es un tema divers. Tornant a l’ inici de l’ història de les falles sabem que la manera tradicional de plantar la falla era mitjançant la plantà a tomb. No es requerien ferramentes per a aquest ardu treball, tan sols el més important era la participació col·lectiva del veïnat per finalitzar el treball de l’ artista faller. Totes les peces que formen el monument estan disposades de forma horitzontal en terra i van a ser col·locats en vertical solament d’ una peça. A través de la força humana amb cordes aconsegueixen ficar en peu el monument. Aquesta pràctica encara ha seguit viva gràcies a artistes com Fede Alonso, Arturo Martínez, Pasqual Carrasquer o Manolo García.\nFalla Tombe. Plaça l´Ajuntament de Valéncia 2016\nL’ últim d’aquestos, Manolo García, va ser el fuster i artista que en 2016 va crear i donar vida al monument municipal de l’ Ajuntament de València. De 41 metres d’ alçaria, va obtindre el Record Guinness a la falla més alta montà amb aquesta tècnica. El lema de la falla era Valencia, Ca la Trava. I era com una visió irònica dels problemes que tenim els valencians per fer qualsevol cosa. Es el primer monument que es planta amb les falles declarades Patrimoni de l’ Humanitat per la UNESCO. Un monument innovador i completament diferent a tot allò que estem acostumats a veure. Suposa una ruptura amb l’ etapa dels cadafals al·legòrics. Te una càrrega de sàtira e ingeni, i el muntatge va suposar una espècie de performance. Els materials utilitzats en aquest cas, suporten l’ idea de que aquesta falla està relacionada íntimament amb les falles tradicionals que es feien amb els trastos dels fusters, la fusta. El tomb a la fi, es una tècnica molt tradicional, però a part d’ ella en el llarg del temps van apareixent noves tècniques de muntatge més innovadores. Com son les cordes i bastides de fusta, les quals es trobaven amb creus intercalades de metall i en elles cordes amb una corriola per elevar tots aquells elements i materials necessaris per al muntatge del monument. Ací ja no era tan important la força del col·lectiu per ficar en peu tota l’ estructura com succeeix al tomb. Les peripècies tècniques adquireixen molt més valor. 52\nEn l’ actualitat, els monuments es planten amb màquines amb ploma autoportant. Amb la participació de les grues en la dècada dels 60, les falles han guanyat en espectacularitat i atreviment. Les grues permeten col·locar l’ aplom a les figures del remat i, pujar operaris, es poden ajuntar les peces amb facilitat. La creació de les Falles es un conjunt d’ arts, perquè en elles poden trobar una labor d’ arquitectura, de plasticitat, d’ escultura, d’enginyeria, de pintura,... una festa completa en la que es mescla la tradició i la cultura de la societat valenciana. Un treball ardu que es realitza durant tot l’ any i que es veu recompensat en aquestes dates. Actualment, gràcies a ser catalogades com festa d’ Interès Turístic Internacional i Patrimoni Cultural Immaterial de l’ Humanitat, s’ ha convertit en una festa molt coneguda al mon i es un gran reclam turístic. Un patrimoni que té un origen gràcies als nostres avantpassats i que nosaltres tenim que fer el possible per conservar, perquè tot açò es el que conta la nostra història, la història dels valencians i de la seua gran festa, les Falles.\nFalla Plaça l´Ajuntament de Valéncia 2017\nFalla Antiga de Campanar any 2017\nLes Falles i el art urbá\nEl projecte presentat pels artistes fallers José Latorre\ni Gabriel Sanz ha sigut el seleccionat per a plantar la falla gran municipal de 2018. Este projecte comptarà amb la col·laboració d’un dissenyador de renom internacional, Okuda San Miguel (Santander, 1980) , llicenciat en Belles Arts, amb treballs d’art urbà reconeguts des de 1997 i amb una evolució des de 2009 que li porten a unes estructures geomètriques multicolors molt característiques, de vegades catalogades com a surrealisme pop amb essència del carrer, i que tracten contradiccions sobre l’univers, el sentit de la vida, la connexió entre les arrels i la modernitat o el capitalisme. Les seues obres poden disfrutar-se en galeries i espais urbans de països de tot el món com els Estats Units, Brasil, l’Índia o Sud-àfrica. La temàtica de la falla es basarà en eixe equilibri universal entre humans i naturalesa, en un món finalment convertit en vidriola, en el que tot funciona per diners. Esbós Falla Plaça l´Ajuntament de València 2018\nEn “Equilibri universal”, els creadors tracten de mostrar el caràcter mundial de les Falles després de la declaració de les festes com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la Unesco. La seua obra urbana i efímera posseïx una càrrega satírica i crítica com les pròpies Falles, destaquen des de la JCF. Els tres han ideat una escultura en forma de tòtem i amb una estructura que proposa un recorregut entre el que imagina i la realitat, així com una reflexió sobre “cóm els diners regix l’existència humana”. L’alegria, la felicitat i la tristesa quedaran plasmades en la falle entre polígons multicolors i murs de rajola que es convertixen en humans amb caps d’aus en un món contraposat. La fusta serà la principal matèria primera de la construcció, no sols en l’interior (cavallets, torres estructurals i carcasses), sinó també en el volum artístic exterior. Els polígons cobraran vida amb llistons, varetes i taulers contraxapats, amb la intenció d’aportar una bona estructuració i una aparença lògica respecte al diseny i que la combustió en la cremà del 19 de març siga el més neta posible. En diferents parts de la falla, els artistes aplicaran tècniques de fusteria com la vareta, concretament en les zones de pèls junt amb els grans rostres poligonals. A més, utilitzaran en molt baixa medida el poliestiré expandit i evitaran al máxim el seu ús. Ninot Indultat Falla Plaça l´Ajuntament de València 2018\nUn dĂa en el taller de lâ€™artista faller\nSheila, la nostra fallera major Sheila Saez i Ruano, naix a València el 20 de setembre de 1988 i sols amb 6 messos de vida ja lluia com a valenciana a les falles de 1989.\nLa Falla Sant Antoni de la Mar, es convertia en la seua segon casa, on els seus pares i la seua germana, ja pertanyien a esta comissió. . I es que ser fallera, es naix, i tu tingueres la sort de naixer en una familia on els teus pares i la teua germana viuen les falles intensament. A banda de ser fallera, altra de les seues passions és la música. Membre de la Banda Ateneu Musical de Cullera, fou flautista molts anys i actualmente està vinculada a aquesta socientat de la qual son pare Alfonso era directiu i al igual que la seua germana Loredana, fou Musa Major de la Música. Pareix que el destí estaba escrit. Tu estabes predestinada a ser la Fallera Major d´aquesta falla.\nEncara que el teu curriculum faller comença molt abans. La teua mare Rosa, fou nostra Fallera Major l´any 1987; en 1993, la teua germana Loredana Fallera Major Infantil; tu mateix en 1998, asumies el càrrec de Fallera Major Infantil; el teu pare Alfonso, l´any 2000 fou President d´Honor; de nou la teua germana en 2008, representa a la Falla con a Fallera Major; i com no, ara et toca a tú volguda Shiela, Fallera Major 2018. Tu no podies ser menys, la rubia, la que allà on va o revoluciona tot. Sempre amb ganes de festa i amb un somriure a la cara. I esque este carácter el ve d´herència. L´estrel.la que més brilla al firmament, la teua mare i la teua germana, tambe están molt orgulloses de tu, de que asumixques el càrrec de Fallera Major al igual que elles heu feren en el seu dia. Sheila, a creixcut al si d´esta comissió, participant des de ben xicoteta en jocs populars, cercaviles, presentacions, ofrenes i totes les activitats posibles. Era fácil vorela en playbacks fent de “La Sirenita” o protagonitzant “Hercules”, ja s´encarregava la seua mare de que portàra sempre la vestimenta perfecta. I esque en casa Rosa, pots trovar tot tipus de disfreses. 59\nEl seu bon carácter, la portat a tindre una de les professions més boniques i molt humà, auxiliar de enfermería. És una profesional del mon sanitari encarregada de cuidar als pacients. Actualment, el seu lloc de treball està en el Hospital Politècnic i Universitari La Fe i heu compagina amb altres estudis i com no, amb les Falles. Pasen els anys, i Sheila ja es una dona. Una dona valenciana de la que orgullosa pot dir: soc la Fallera Major de la Falla Sant Antoni de la Mar 2018. De la Falla que ta vist creixer, plorar, riure i fer de les teues. Ara presenciem com arrives a lo més alt que pot arrivar una fallera, ser Fallera Major de la Falla que portes en el cor. Es a dir, la familia de Sheila, com tantisimes families valencianes, respira, viu i sent les falles per tots els poros de la pell.\nPortes mesos de preparatius, i de acte en acte, amb la ajuda incondicional de la teua mare, la teua germana i els teus iaios, Rosita i Juanito, que sempre están al teu costat i fent el posible per a que els teus somnis es cumplixquen. Ara, no hi ha qui et lleve els monyos dels costats e inclos estas involucrada en la indumentaria i has sabut triar i has segut fácil d´aconsellar per triar els trajes de Regina que lluixes en cada momento del teu regnat. Sheila, es bellesa, però de dona valenciana està espectacular! Sheila, fes com sempre o has fet, gaudix, riu, balla, canta i plora , però d´emoció. Fes com heu faria ell…… Ser Fallera Major no es fácil, pero tu ho faras com ningú, perque es un somni perseguit que junt a la teua familia has aconseguit.\nSe t´esperen, volguda Sheila, els dies més importants e inolvidables de la teua vida, LES FALLES DEL 2018! Disfrutau. Loredana Saez i Ruano\nLlibret Falla Sant Antoni de la Mar 2018


Tres joves dramaturgues reflexionen sobre la mort a la Beckett | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nEn el cicle Memento Mori de la sala barcelonina desfilaran peces molt diverses que parlaran de la mort\nBarcelona 24 OCT 2019 - 17:29\tCEST\nUna escena de 'Fuck you modern family (o todo sobre mi abuela)'.\nLola Rosales i Berta Prieto són joves, molt joves. Acaben d'estrenar la vintena. Atrevides, divertides, serioses, esbojarrades, responsables, treballadores… i dramaturgues amb futur. Però sobretot amb present. Avui estrenen, també com a actrius, a la barcelonina Sala Beckett el seu segon projecte: Fuck you modern family (o todo sobre mi abuela) on qüestionen si la família, i les relacions entre els seus membres, continuen sent l'eix principal de la societat actual.\nMarta Buchaca (Barcelona, 1979) és una reconeguda actriu que transita tant pel cinema, el teatre i la televisió. Però no es queda aquí. També explora la dramatúrgia i direcció escènica, i fa aquestes dues tasques a Rita, un muntatge que s'estrena el dia 30 d'octubre, també a la Beckett, amb David Bagés i Anna Moliner com a actors.\nTots dos espectacles formen part del cicle Memento Mori, que aquest teatre ofereix al llarg de tota la temporada i en el qual van desfilant peces molt diferents amb un punt en comú: la mort. Ara arriben aquestes dues propostes que transiten per territoris dolorosos, que ens parlen de la mort des d'una mirada jove, i de la joventut des d'una mirada envellida, del patiment innecessari, de l'eutanàsia, del paper que juga avui la família, del desenllaç dels vincles de la sang i de la pèrdua irreparable. I ho fan des de la lucidesa i l'humor. Són peces en què la comèdia ho impregna tot, els protagonistes són parelles de germans i l'escenografia inclou objectes reals de les àvies de les dramaturgues, sense haver-se posat d'acord perquè així fos entre les tres autores.\nSón peces en què la comèdia ho impregna tot, en les quals els protagonistes són parelles de germans i l’escenografia inclou objectes reals de les àvies de les dramaturgues\nBuchaca, que està convençuda que existeix una dramatúrgia femenina per allò que homes i dones són diferents i, per tant, també ho és la seva manera d'observar, enfronta en la seva obra dos germans que s'han de plantejar com evitar que algú a qui estimes deixi de patir gràcies a la mort.\nPrieto i Rosales situen els seus personatges, també germanats, en una casa que, a mesura que van buidant, en ordre invers van omplint una biografia que tenien desdibuixada i errònia. La de la seva àvia, que tants secrets amaga.\nAl mateix temps aquestes dues joves autores posen en relleu que les relacions familiars han donat un brusc gir per als qui pertanyen a la seva generació i a les que vindran. "És normal que la gent entre 15 i 25 anys ens sentim més prop de la Rosalía o el David Bisbal, som fills d'internet i passem molt més temps amb ells que amb els nostres pares", assenyala Rosales, que només veu avantatges en això d'escriure a quatre mans, "el que no funciona s'analitza entre les dues, i cal afegir que aquesta peça és molt coral", ja que també hi han intervingut la directora Anna Serrano i l'actriu Betsy Túrnez, que interpreta, juntament amb les autores, el muntatge.\nElles només pretenen parlar de com han canviat els referents: "La nostra generació els cerca més fora de l'entorn familiar, perquè internet i la globalització t'empenyen a fer-ho, a estar més prop de David Bisbal que del nostre tiet", apunten les autores, que parlen pràcticament alhora sense trepitjar-se.\nNo tenen clar si la dramatúrgia femenina està passant per un moment dolç i feliç, però el que sí que saben és que s'estan fent moltes coses i molt bones: "Aquest auge tan heavy està proporcionant més oportunitats i, a més, el públic ho reclama, i sense buscar-ho les nostres produccions estan formades majoritàriament per dones", diuen les joves autores. En termes similars s'expressa Buchaca, que afirma que tant el teatre madrileny com el barceloní estan donant un planter de dramaturgues boníssimes: "Encara que tinc la sensació que a Madrid s'hi dona més suport i es visibilitza millor", sosté l'actriu i ara directora i autora, que per poder estrenar en el termini previst i en la forma escaient s'ha hagut de muntar la seva pròpia productora.


Vikendica Pahuljica Dreznjak Bòsnia i Hercegovina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Dreznjak.\nDreznjak, Dreznjak, Bòsnia i Hercegovina - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Dreznjak, Vikendica Pahuljica és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Vikendica Pahuljica, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Vikendica Pahuljica és una elecció inteligents per a viatgers a Dreznjak, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Lo último de Tinder! Ahora podrá conocer a su 'match' en festivales de música - Zeicor - Descarga de aplicaciones\naliados de maduro alix aspe nos trae lo último d como computadora edicion de video el fin de maduro noticias de telemundo noticias de ultima hora reaccion a perfiles de tinder Tinder Lo último de Tinder! Ahora podrá conocer a su 'match' en festivales de música\nLo último de Tinder! Ahora podrá conocer a su 'match' en festivales de música\nby Jessenia Jimenez on mayo 04, 2019 in aliados de maduro, alix aspe nos trae lo último d, como, computadora edicion de video, el fin de maduro, noticias de telemundo, noticias de ultima hora, reaccion a perfiles de tinder, Tinder\nTags: aliados de maduro, alix aspe nos trae lo último d, como, computadora edicion de video, el fin de maduro, noticias de telemundo, noticias de ultima hora, reaccion a perfiles de tinder, Tinder


PORTADES: Les portades dels diaris de paper de Tarragona d'avui, 10 de juny\nper Redacció 10/06/2021 07:07h\nBon dia i bona hora! Ja és dijous, 10 de juny de 2021. Com cada matí, repassem les portades dels diaris en paper de les comarques tarragonines.\nAvui, el ‘Diari de Tarragona’ enceta la jornada amb les dades del percentatge de tarragonins que han decidit no vacunar-se, un 3%, 8.700 persones de moment. També destaca la celebració del Fòrum Ciutadà de Reus, per dissenyar l'estratègia de ciutat a 10 anys.\nTambé remarca l'atac a una dona de 38 anys que va ser apunyalada per la seva parella a Amposta. Finalment, destaca que l'Ajuntament de Tarragona demana ajuda per frenar la violència, l'arxivament del 'Cas Budellera', i que Salou tindrà un nou estadi a Barenys.\nEl ‘Diari Més’, per la seva banda, arrenca el dia amb la demanda de l'Ajuntament de Tarragona per gestionar la situació dels extutelats a la ciutat. Destaca també la celebració del Fòrum Ciutadà de Reus, per elaborar el Pla Estratègia Reus Horitzó 2032.\nTambé informa sobre l'aixecament de les restriccions de l'oci nocturn i hostaleria; que Tarragona treballa en una Santa Tecla alternativa, i l'atac d'un home a la seva parella a Amposta.\nPORTADES: Les portades dels diaris de paper de Tarragona d'avui, 9 de juny\nPORTADES: Les portades dels diaris de paper de Tarragona d'avui, 8 de juny


P/K All the Way arriba a l’AO3 – Organització per a les Obres Transformatives\nP/K All the Way”, un arxiu de fanfiction de Star Trek Voyager, s’importarà a l’Archive of Our Own – AO3 (Un Arxiu Propi).\nQuè implica això per als creadors/es que tenen obres a P/K All the Way\nP/K All the Way era un lloc de fans de Star Trek Voyager que incloïa un petit arxiu de ficció per històries dedicades a la parella Tom Paris/Harry Kim. Tot i que el P/K All the Way ja no es troba en funcionament, la moderadora vol que les històries continuïn disponibles.\nOpen Doors (Projecte de Portes Obertes) treballarà amb Leigh per importar el P/K All the Way a una col·lecció separada i cercable dins de l’AO3.\nComençarem a importar obres des del P/K All the Way a la col·lecció de l’AO3 passat l’octubre.\nQuè implica això per als creadors/es que tenen obres a P/K All the Way?\nContacta amb el comitè de Portes Obertes amb el/s teu/s pseudònim/s i adreça/es de correu de P/K All the Way si:\nInclou el nom de l’arxiu a l’assumpte del teu correu. Si ja no tens accés al compte de correu associat amb el teu compte a P/K All the Way, contacta amb el comitè de Portes Obertes i et donarem un cop de mà. Si has publicat les obres en algun altre lloc, o tens alguna manera fàcil de verificar que són teves, seria fantàstic; si no, treballarem amb la moderadora de P/K All the Way per confirmar-ho.\nafegir les teves obres a la nova col·lecció P/K All the Way\nTambé ens agradaria que la comunitat fan ens pogués ajudar a preservar la història de P/K All the Way a Fanlore. Si ets principiant editant una wiki, no pateixis! Consulta el portal per a nous/es visitants o demana consell als jardiners/es de Fanlore.\nEns alegra poder ajudar a preservar P/K All the Way!\n– L’equip del Projecte de Portes Obertes i la Leigh


Maria Àngels Rodríguez, CCOO: “no pot ser que es tardin 25 dies a visitar en primària, ni que investigadors cobrin 800 euros al mes”\nEl sindicat concentra a plaça de Sant Jaume delegades i delegats de sanitat pública, concertada, privada, geriatria i recerca per reclamar al govern compromís amb el sector\nMaria Àngels Rodríguez, responsable de sanitat de CCOO foto: Tomeu Ferrer\nTreballadores i treballadors de l’àmbit de la sanitat de CCOO (sanitat pública, concertada i privada) més els de l’àmbit de la recerca i de la geriatria s’han concentrat a la Plaça de Sant Jaume de Barcelona per mostrat el seu malestar amb l’actitud de la Generalitat durant la crisi i en la sortida.\n“Som aquí concentrats, a la plaça de Sant Jaume davant del govern, perquè considerem que és l’únic responsable del que està patint la sanitat a Catalunya, la sanitat pública, concertada, la privada. Tenim molts sectors, i tots ells van patir retallades l’any 2012. Des d’aquell any s’han revertit poquíssimes coses i els primers que pateixen aquestes retallades són els usuaris i usuàries de Catalunya”, ha afirmat Maria Àngels Rodríguez, responsable de sanitat de CCOO. En aquest sentit, la dirigent sindical ha indicat que en l’atenció primària, “de mitjana una visita tarda a concretar-se 25 dies. Això és impensable. Una persona amb problemes de salut no pot esperar 25 dies a ser atesa”. Aquesta situació, segons Rodríguez, col·lapsa els serveis d’urgència. Com a conseqüència, els hospitals estan col·lapsats també, diu.\n“En el cas de l’Institut Català de la Salut, des del 2012 ens deuen pagues, ens deuen objectius ens deuen salar, ens deuen jornada, etcètera”. Ha declarat la sindicalista. Pel que fa a la sanitat concertada, la dirigent, afirma que “Sí que és cert que s’acaba de firmar el conveni. Però esperem ara empresa per empresa, que no es despengin de l’acord i per tant, que es puguin fer efectives les millores aconseguides”,\nUn grup d’investigadors reclamen un conveni català de recerca foto Tomeu Ferrer\nPrivada sense propostes fermes\nPel que fa a la sanitat privada, actualment s’ha fet la plataforma per a negociar el nou conveni. Segons la sindicalista sanitària, no hi ha manera que la patronal faciliti que es desencallin les negociacions. El sector de la dependència “depenem d’un conveni de Madrid. Parlem d’avis i àvies que estan ingressats en unes condicions lamentables cosa que fa que el personal que hi treballa les pateixi també aquestes condicions. A través de Benestar volem crear un conveni català de dependència, també s’estan creant meses de negociació, però a dia d’avui tornem a estar aturats.\nMaria Àngels Rodríguez s’ha referit a la recerca, “és un àmbit molt important, perquè d’ell depèn molts cops curar o no malalties, en aquest sector estem mancats també de conveni a Catalunya” ha dit. La sindicalista exemplificat la situació afirmant que hi ha doctors que estan cobrant 800 euros al mes.\nCatalunya és l’única comunitat on les retallades no s’han revertit del tot. En relació amb la resta de l’Estat espanyol, la situació és la pitjor. Per canviar aquesta situació, Rodríguez ha reclamat més pressupostos per refer la situació i aconseguir que s’assembli a la que hi havia abans de les retallades.\nCCOO, UGT i SATSE ajornen fins a juny la vaga a la…\nConcentració de treballadors de sanitat privada de…\nTreballadors públics ‘assetgen’ la Generalitat…


Temps de crits i murmuris - Editorial - alandar\nPortem ja un temps preguntant-nos a alandar on és la veu dels bisbes. Ens arriben cada dia en premsa, ràdio, televisió o xarxes històries de dolor i no sabem si els commouen.\nDesnonaments, misèria a les nostres ciutats, maltractament a immigrants a la tanca … Hi ha qui pensa que els bisbes escriuen en els mitjans interns de les diòcesis. Si és així, escriuen sobre aquestes coses que ens tenen la pell en carn viva o escriuen sobre l’administració eclesial? La veritat és que poques vegades ens arriba la seva veu.\nTambé portem temps donant voltes a alandar al tractament que donen els mitjans a les notícies de l’Església. La veritat és que es relacionen amb ella com si fos una administració i el que més els acostuma a interessar són els seus escàndols. Es relacionen de poder a poder.\nCom a Església no podem fer gaire sobre aquest segon aspecte, però sí com a ciutadans i ciutadanes, exigint en aquest i tants altres temes més rigor, un pols més intens a la realitat. En canvi, com a Església, sobre el primer punt sí podem alçar la nostra reflexió. No demanem escoltar la veu dels bisbes com demana un nadó escoltar el seu pare. No busquem gurus, som un poble de dones i homes lliures en el qual alguns han estat cridats a ser pastors, el que significa tenir cura de manera especial de les persones més vulnerables.\nHauria de ser temps de denúncia i anunci. No obstant això, causen perplexitat notícies com ara la que Antonio María Rouco va a traslladar-se a viure a un pis de tres-cents i escaig metres quadrats. Una notícia que contrasta, almenys, amb la recent visita de Carles Osoro al poblat barraquista d’El Gallinero a Madrid.\nSi la veu dels pastors s’alcés més forta i més crítica amb tant excés, les persones febles estarien més protegides, es desenmascararía abans els lladres i els que lluiten perquè les històries de cada dia vagin recuperant color sentirien que s’els acompanya i reafirma en el seu treball.\nEn aquest temps i sempre, en alandar trobem a faltar que des de l’Església es llancin «crits i murmuris», com ara en la pel·lícula d’Ingmar Bergman. Si us plau, alguns crits i alguns murmuris, senyors bisbes, contra les flagrants injustícies que vivim.\nÉs clar que els temps no sempre s'ajusten al que volem. Temps massa llargs perquè Correus porti alandar a les bústies. Temps d'impremta massa ajustats per poder parlar en aquest editorial de les eleccions municipals i els seus resultats. Hi haurà canvi? Quan aquestes línies vegin la llum ja tindrem…\nNeus Forcano i Aparicio: "els temps de crisi són, a la vegada, temps vibrants, esperançats, sorprenents i creatius"\n1. Quina és la seva lectura d’allò que passa a Catalunya en aquests moments i les sortides possibles? La primera resposta que em surt dir és que vivim temps "contradictoris". Percebo, d'una banda, la tensió i els problemes de moltes famílies que malviuen en la misèria. Patim un atur desmesurat,…