Mare de dia | Petit Racó\nRecuperar paraula clau\nEl petit racó arriba al seu fi\nUn dia al jardí\nLa Júlia i la Maia ja tenen un any i ho hem celebrat\nMare de dia (63)\nPetit Racó (22)\nPublicat a: 26/08/2018 Per Vanessa Brunet\nAquest curs ha estat intens, ja que he estat embarassada i vaig tenir a la Nora el 2 de Gener, després de la meva baixa, vaig continuar amb el projecte fins al juliol i vaig decidir posar fi al Petit Llegir més\nPublicat a: 22/11/2017 Per Vanessa Brunet\nUn d’aquests bons dies de novembre em sortit a prendre el sol, no cal ni la jaquette, qui bon dia!!! Juguem amb una pilota gegant, gairebé más gran que nosaltres i caiem a terra, però sense fer-nos mal. És molt Llegir més\nAl novembre tant la Maia com la Júlia han fet l’any, amb una setmaneta de diferència. Hem fet un petit pastís, una corona, globus,… la seva primera festeja d’aniversari i també el seu primer pastís. PER MOLTS ANYS PETITES\nEste tenint una tardor ben suau i tot i tenir un pareil de dies de fred i pluja, hem pogut gaudir de l’aire lliure gairebé cada dia. Entre mares, pares,… hem fet un petit racó amb fruits de tardor. Fruits Llegir més\nPublicat a: 25/09/2017 Per Vanessa Brunet\nAquest setembre tornem a començar amb dues nenes; la Maia i la Júlia i a què hi ha a la meva panxa,jeje… Aquests dies estem seguint el procès d’adapatació, familiarització,… com en volgueu dir. Un procès tant per a les Llegir més\nI vet aquí un gos, vet aquí un gat que aquest curs ja s’ha acabat\nPublicat a: 31/08/2017 Per Vanessa Brunet\nl’Estiu ha estat fantàstic tot i la calor, ens hem pogut remullar ab els espersors, manipuar l’aigua veure si els objectes sures o s’enfonsen,… I per acabar fem una festeta amb pares i mares a la piscina, berennem i hi Llegir més\nEl Mario i l’Adriana ja tenen 3 anys\nPublicat a: 15/05/2017 Per Vanessa Brunet\nSembla mentida com passa el temps,…és el que diem totes es mares. Dons si!!! ja tenen tres anyets i ho celebrem amb globus, música i un pastís per cadascú per bufar les espelmes. MOLTES FELICITATS MARIO, MOLTES FELICITATS ADRIANA!!!!\nUna de es coses que més els agrada als infants és manipular, tocar, fer pastetes,… i per això ho vam fer un dia amb farina la farina és fresca al tacte, fina, deixa blanc…\nSant Jordi és una de les festes que més m’agrada celebrar, durant la setmana expiquem contes de diferents manesres: amb titelles, amb el suport del llibre, amb imatges, escenificat amb objectes i la tarda del 21 explico un conte er Llegir més\nPublicat a: 24/04/2017 Per Vanessa Brunet\nArribada bé la primavera, ens decidim a plantar tomaqueres i enciams a l’hort, així cada dia ens en cuidem tot regant per veure’n el fruit.


de César De Pablos\t el 1 abr. 2020\nA través de l’actualització informativa oferta pel ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, aquest migdia, s’ha pogut conèixer que dos nous pacients del Centre Sociosanitari El Cedre han perdut la vida a causa de la Covid-19. Igualment, s’ha confirmat que un metge de la delegació cubana va donar positiu en les proves de detecció del coronavirus.\nVisiblement afectat per donar una notícia com aquesta, el ministre de Salut va confirmar que el nombre de morts causades per la Covid-19 arriba a 14; les dues noves víctimes eren residents del Centre Sociosanitari El Cedre. Martínez Benazet va posar l’accent en el fet que, més enllà de tractar-se d’un dígit o una estadística, cada pèrdua representa la vida d’una persona estimada pel seu cercle més proper i que, enmig del confinament, no han tingut l’oportunitat d’acomiadar-se de la manera més desitjada.\nLes noves dades subministrades situen Andorra amb 390 casos d’infeccions detectats, dels quals 365 es mantenen actius. Són 11 les persones que, oficialment, es reconeixen com a curades de la malaltia. En la mateixa línia, Martínez Benazet ha informat que un metge cubà ha donat positiu per Covid-19 després ser sotmès a una prova PCR, com a part del protocol sanitari establert pel Govern d’Andorra. De moment, aquest metge no manifesta simptomatologia i s’estima que el virus estigui en fase inicial.\nUn altre dels temes que es va abordar durant la presentació va ser la futura implementació d’un test d’anticossos per a tota la població, que permetrà mesurar el grau d’infecció total dels habitants, la qual cosa facilitarà la presa de decisions a l’hora de reobrir sectors econòmics i activitats. “S’està dissenyant quina serà l’estratègia. Hi haurà centres tipus ‘McAuto’ i altres dispositius… a la feina, no, perquè hi ha poca, però s’intentarà fer aquests tests a la feina per a aquelles persones que encara treballen”, va explicar el ministre, qui també va revelar que la majoria del personal que aplicarà les proves està conformat per voluntaris que s’han de formar en aquesta matèria.\nActualment, l’estratègia citada pel ministre de Salut es troba sota discussió i revisió, però preveu que s’apliqui en les pròximes dues setmanes. El Govern d’Andorra ha comprat 150.000 d’aquests tests a Corea del Sud, país on s’ha comprovat la seva efectivitat. En termes pràctics, Martínez Benazet ha explicat que la presència d’anticossos en l’organisme pot ser sinònim d’haver tingut la malaltia, motiu pel qual el pacient podrà fer vida normal sense risc de contraure la Covid-19 una altra vegada, durant un període limitat de mesos.\nFinalment i amb molta insistència, el ministre de Salut ha reiterat la importància de respectar el confinament i no sortir del domicili mentre no sigui estrictament necessari, ja que l’objectiu continua essent aplanar la corba de contagis i evitar col·lapsar el sistema sanitari del país.\nandorracoronavirusCOVID-19Joan Martínez BenazetMetges Cubanspandèmia


Eurecat incorpora el Maqcentre de Lleida - maquinaría agrícola\nPàgina inicial/Advanced Manufacturing Systems, Formació, Innovació i Desenvolupament de Producte, Notes de premsa, Robòtica autònoma i industrial, Sostenibilitat/Eurecat incorpora el Maqcentre de Lleida, especialitzat en innovació en maquinària agrícola i equips industrials\nEurecat incorpora el Maqcentre de Lleida, especialitzat en innovació en maquinària agrícola i equips industrials\tLleida, 17 d’octubre de 2016.- El centre tecnològic Eurecat (membre de TECNIO) ha incorporat la Fundació Maqcentre de Lleida, enfocada a la recerca en maquinària agrícola, equips industrials i en metall mecànic, en una operació que reforça la seva dinàmica d’integracions i d’aliances amb els principals agents del sistema d’innovació catalans, amb un acord estratègic de col·laboració amb la Universitat de Lleida (UdL) i el Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari de Lleida (PCiTAL).\nL’operació reforça el desplegament territorial d’Eurecat i ofereix a les empreses lleidatanes serveis tecnològics més transversals.\nEn concret, l’acord d’Eurecat amb la Universitat de Lleida té per objecte el treball conjunt en diferents àrees científico tecnològiques i la col·laboració sistemàtica en activitats de transferència i d’innovació. En aquest sentit, la UdL és un referent, entre d’altres, en els camps de l’agricultura i ciències agràries i en tecnologia d’aliments.\nLes línies de treball d’Eurecat a Lleida se centraran en la prestació de serveis i en el desenvolupament de projectes d’innovació per al sector de la maquinària agrícola i en l’impuls de solucions en l’àmbit AgroSmart, orientat a l’aplicació de tecnologies digitals per a la seva modernització. Eurecat també potenciarà l’Agritech Big Data, una unitat conjunta amb la UdL i altres partners, centrada en aplicacions basades en l’anàlisi intel·ligent de les dades en el sector agroalimentari.\nLa presència d’Eurecat a Lleida quedarà reforçada amb la signatura d’un acord estratègic de col·laboració amb la Universitat de Lleida i el Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari.\nEn paraules del director general Corporatiu i d’Operacions d’Eurecat, Xavier López, la integració del Maqcentre suposa “un major desplegament territorial per treballar més a prop del teixit industrial de Lleida” i l’oportunitat de donar “una resposta més completa a les necessitats d’innovació dels sectors empresarials més importants de Catalunya”.\nAmb aquesta operació, “ja són vuit els centres tecnològics que se sumen a Eurecat”, afegeix Xavier López, que posa de relleu l’impuls que dóna la incorporació del Maqcentre a “aliances estratègiques” amb institucions com la Universitat de Lleida, el Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari i la Paeria.\nSegons destaca el president d’Eurecat, Xavier Torra, l’objectiu de la fusió és “reforçar l’activitat del centre tecnològic en sectors tan importants com l’alimentari i la seva digitalització”. L’operació, remarca, “apropa l’oferta de totes les capacitats d’innovació tecnològica d’Eurecat a les empreses lleidatanes”.\nEurecat augmenta el seu pes en el sector agroalimentari, especialment en maquinària per aquest ram i en metall mecànic.\nEl vicerector de Política Científica i Tecnològica de la UdL, Albert Sorribas, ressalta que “aquesta acció s’encaixa en el desenvolupament del Pla Estratègic de Recerca de la UdL i és un pas molt important per aconseguir una transferència efectiva de coneixement a les empreses”.\nEn aquest sentit, les previsions d’ingressos d’Eurecat a Lleida se situen al voltant dels 750.000 euros en cinc anys i la creació d’ocupació, entre 7 i 8 professionals en el mateix període de temps.\n2016-10-17T13:36:22+00:00\toctubre 17th, 2016|Advanced Manufacturing Systems, Formació, Innovació i Desenvolupament de Producte, Notes de premsa, Robòtica autònoma i industrial, Sostenibilitat|0 Comentaris\tShare This Story, Choose Your Platform!\nMostrem eines de #simulació energètica que determinen les combinacions tècniques + adequades per abordar una rehabi… twitter.com/i/web/status/8…\t6 hours abans


Sistema part-lining: innovació i resultats assegurats – Netjet\nSistema part-lining: innovació i resultats…\nLa solució definitiva a les reparacions de canonades puntuals\nPart-lining és un sistema que consisteix a introduir un tub Packer recobert amb fibra de vidre i resines a base de silicats dins de la canonada en qüestió. Una vegada dins, el tub es desinfla i la capa protectora queda adherida a les parets de la canonada. D’aquesta forma queda una canonada totalment reparada.\nA Netjet treballem amv aquest sistema de cara a les reparacions puntuals de canonades per diverses raons. És sistema aplicable a qualsevol tipus de canalització que, a més, té una elevada resistència amb característiques autoportants i ens permet realitzar tantes solapacions com vulguem. D’aquesta manera, es tracta del mètode més segur i amb millors resultats que podem trobar al mercat actual.\nCategory: CanonadesBy netjet novembre 28, 2016 Leave a comment\nPreviousPrevious post:Rehabilitació de baixants verticals encastatsNextNext post:L’Inspecció Tècnica dels Edificis (ITE)


Història | Aigues Artès\nANYS DEL PROGRÉS\nIMPULS DE FUTUR\nDes de sempre l’aigua a la capital de l’Anoia ha estat un bé escàs. A finals del segle XIX l’aigua que brollava de la Font de la Carota i de la Font Vella que la població d’Igualada utilitzava per a us domèstic va esdevenir insuficient. Llavors es va realitzar la portada d’aigües de l’Espelt, portada que es va celebrar amb la construcció del monument al déu Neptú. La veritat però, és que tot i aquesta portada d’aigües la situació seguia essent deficitària, sobre tot els mesos d’estiu quan per tal de suplir l’escassetat dels cabals de les fonts públiques de la ciutat una carricuba anunciava al so d’una campaneta la venda d’aigua potable. És en aquesta conjuntura que l’any 1901 un contractista d’obres públiques, Antoni Artés i Puig, va crear la primera xarxa de distribució domiciliaria a Igualada iniciant una nova etapa en el proveïment d’aigües; etapa que sens dubte, havia de suposar un gran pas en el benestar dels nostres avantpassats. Antoni Artés i Puig neix l’any 1853 a Santa Coloma de Gramanet. Home d’esperit inquiet i, segurament d’idees avançades a la seva època, va ser al llarg de la seva vida protagonista d’importants esdeveniments econòmics i socials no solament a Igualada i Santa Margarida de Montbui, sinó també de Catalunya i de tot l’estat. La portada del ferrocarril a Igualada, la institució de la “Asociación de Contratistas de Obras Públicas de Cataluña” i la fundació d’Aigües Artés demostren el seu tarannà emprenedor. Segons sembla el Senyor Antoni Artés es trasllada a Igualada per motius de salut de la seva esposa i s’instal·la a la finca que a partir d’aleshores serà coneguda amb el nom de Torre de l’Artés. L’any 1897, durant la construcció de la carretera de Valls, Antoni Artés troba una petita deu a la finca de l’Alemany, més amunt del trencall de la Tossa, i canalitza l’aigua fins a la Torre de l’Artés per al seu propi ús i consum. El 2 de juliol de 1901, després de l’adquisició de diverses finques amb les seves aigües (Can Passanals, Can Rafegues, Mina de la Bas, etc.), obté l’autorització i els permisos del “Gobierno Civil, Sección Obras Públicas” per canalitzar part de la carretera de Valls cap a Igualada i construir dos embassaments, amb la qual cosa esdevé la primera empresa d’abastament d’aigua potable d’Igualada. El primer contracte de subministrament del que es té coneixement és de 1.000 litres d’aigua diaris al preu de 15 pessetes anuals, a la finca de la Rambla Nova, 30, propietat de Sebastià Franch i Jové. Cal tenir en compte que aleshores els contractes de subministrament es feien per finques i no per habitatges com ara, i que era el propietari de la finca qui s’encarregava de distribuir l’aigua a cada casa. A partir de llavors i de mica en mica, els Igualadins anaven sol·licitant l’adquisició d’aigua, amb la qual cosa el cabal fix va a començar a ser insuficient. Les inversions i esforços realitzats durant aquesta primera etapa són fruit de la necessitat d’aconseguir un major cabal d’aigua. És a partir d’aquest moment que Igualada pot crear la xarxa de clavegueres i convertir-se així en una ciutat moderna i sense fang als carrers.\nCAN BOU, MANANTIAL DE LA UBAGA DE LES FONTS DELS CREIXENTS\nL’any 1925, Antoni Artés adquireix en propietat la finca de Can Bou, amb les seves aigües, coneguda com “Cal Cundu”, al terme municipal d’Orpí. Antoni Artés mor el 12 de juliol de 1927 sense poder veure realitzat el seu somni de portar a Igualada un cabal important i constant d’aigua. El negoci de les aigües passa a mans de la seva filla Rosa Artés i el seu gendre Salvador Murt, que continuen ampliant la xarxa de distribució i portant a terme, el 1932, la que serà fins aleshores la inversió més important realitzada, la portada d’aigües de “Cal Cundu” fins a Igualada, passant per Orpí i Santa Margarida de Montbui i expandint la xarxa en aquestes poblacions. A partir de 1934 Igualada, Santa Margarida de Montbui i Orpí ja es proveeixen de les aigües de Can Bou i de la mina de l’Alemay, dels pous del Matosas, de la mina de la Bas i dels embassaments de Can Rafegues i de Can Farré que s’alimenten del Torrent Garrigosa. La portada d’aigües de Can Bou va suposar un gran pas endavant en el subministrament, tant pel que fa a la qualitat, ja que l’aigua de la Ubaga de les Fonts dels Creixents (nom del paratge on es troba el manantial) és d’una gran puresa, com pel que fa a la quantitat que gràcies a les importants inversions que es van dur a terme va resultar suficient per l’abastament a les poblacions. Destaquen la construcció del dipòsit general de Coll Bas, situat damunt l’ermita del mateix nom i la instal·lació de les primeres bombes de pistó de la casa Nord-Americana Worthington, que impulsaven l’aigua de les fonts de Can Bou fins l’esmenta’t dipòsit. En agraïment a les facilitats donades per passar les canalitzacions es va subministrar aigua gratuïtament a algunes fonts de Santa Margarida de Montbui i d’Orpí, com ara la Font del Cumú.\nELS ANYS DEL PROGRÉS\nA finals dels anys cinquanta i sobre tot les dècades dels seixanta i setanta, el subministrament d’aigua passa per moments de força dificultat ja que el fenomen immigratori, propiciat per l’emergència de les empreses del gènere de punt, la confecció i els sectors auxiliars, provoca un creixement demogràfic espectacular a les poblacions de la Conca d’Òdena. Així dons, la pèrdua d’habitants que havien iniciat les poblacions d’Òdena, Montbui i Vilanova del Camí no tant sols es frena, sinó que canvia radicalment. Entre els anys cinquanta i setanta Òdena experimenta un creixement del 90,2% i Santa Margarida de Montbui assoleix, en la mateixa època, un increïble creixement del 568%* de la seva població. Pel que fa a Igualada el creixement demogràfic, tot i ser important, és més moderat a causa de les limitacions del seu terme. Naturalment aquest creixement fa augmentar la demanda d’aigua i d’escomeses al mateix ritme. Josep Enrich i Moncunill, marit de Joana Murt i Artés i aleshores al davant de la companyia juntament amb el seu nebot Xavier Enrich i Murt, realitzen importants i quantioses inversions per intentar assegurar el subministrament a les poblacions. Rosa Artés mor l’any 1988 a l’edat de 100 anys. És fins aleshores la titular de la companyia i deixa el negoci a les seves filles Antonia i Joana Murt i Artés i al seu nét Joan Esteve i Casanovas. (L’Anoia. Igualada: Edicions intercomarcals, 1994.)\nL’any 1989 comença a treballar a la companyia Salvador Enrich i Murt, besnét del fundador i actual President d’Aigües Artés. D’entre les principals actuacions dutes a terme en aquests anys, cal esmentar l’ampliació i adequació de la xarxa de canonades, la realització de nous sondeigs, el desdoblament de les conduccions generals de Can Bou a Santa Margarida de Montbui i la portada d’aigües a la Mallola i el Saió-Coll del Guix. L’any 1994 va ser extremadament sec. En preveure que podria haver-hi manca d’aigua en algun moment que obligués a fer restriccions, la companyia va apostar per aprofundir un dels pous situats a la finca de “Cal Cundu”. Després de superar els problemes que això plantejava i amb una gran inversió, a una profunditat de més de 300mts es va trobar una important veta d’aigua. Gràcies a aquest esforç des d’aleshores no s’han tornat a patir restriccions per manca d’aigua. L’obertura de les noves oficines d’Igualada, la realització de diversos estudis per optimitzar l’aprofitament dels aqüífers i la modernització en general de totes les àrees de la companyia fan que a finals dels anys noranta l’empresa estigui totalment preparada per encarar el segle XXI amb garanties. El 1996 Salvador Enrich i Murt, com a president d’Aigües Artés, rep de mans del President de la Generalitat, Jordi Pujol, el premi a l’Esforç Empresarial atorgat per PIMEC. A partir de l’any 2000 ja treballa a Aigües Artés la cinquena generació de la família personada en Salvador i Marc Enrich i Claramunt, rebesnéts d’Antoni Artés. L’any 2001 es celebra el centenari de l’empresa, fita històrica tenint en compte que durant aquests cent anys Aigües Artés sempre ha estat una empresa familiar. L’any 2004 i 2005 gràcies a la bona gestió i a les inversions que permeten la millora en l’ús de l’aigua des de l’extracció fins a la distribució, el municipi de Jorba dona la concessió per les obres de portada d’aigua i del servei a la població a Aigües Artés aconseguint d’aquesta manera un cabal i qualitat d’aigua que assegura l’abastament al municipi, el seu creixement i millora la qualitat del servei. Recentment, al començament de l’any 2012 Aigües Artés arriba a un acord amb Aigua de Rigat, S.A. pel que Aigües Artés deixa de prestar el servei domiciliari a Igualada i passa a proveir en alta a Aigua de Rigat, S.A. d’una part de l’aigua necessària per l’abastament d’aquesta ciutat. Són més de cent dotze anys d’història d’una companyia amb voluntat de millora i amb la intenció de continuar avançant, com a mínim, cent anys més.\n100 ANYS D’AIGÜES ARTÉS\nEl 2 de juliol de 2001 la nostra companyia va fer cent anys de la seva fundació que va tenir lloc el 2 de juliol de 1901. Els qui formem avui en dia Aigües Artés no podem menys que estar orgullosos de pertànyer a una empresa centenària i doblement orgullosos si afegim als cent anys el fet que Aigües Artés sempre ha estat una empresa familiar que al llarg de la seva historia ha anat passant de pares a fills arribant, avui en dia, a la cinquena generació de la família. Amb motiu del centenari, Aigües Artés va voler fer una celebració a l’alçada de la importància del esdeveniment, i vam tenir la sort de comptar, entre d’altres personalitats, amb la presència del president de la Generalitat de Catalunya, el Senyor Jordi Pujol i Soley que va dedicar-nos unes paraules i que va rebre, de mans del Senyor Salvador Enrich, un present en forma de reproducció de l’aixeta que hi havia en una font del jardí de la Torre de l’Artés.


Tsunami apunta al Barça-Madrid - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 29 de Novembre de 2019. 18:00h.\nFa una crida a anar a Barcelona en una "jornada de mobilització"\nTsunami Democràtic ha fet una crida a anar a Barcelona el proper 18 de desembre, coincidint amb el Barça-Madrid que es disputarà al Camp Nou. En un comunicat, el moviment anònim que va néixer per donar resposta a la sentència contra els dirigents independentistes ha anunciat una "jornada de mobilització" i ha demanat "reservar-se la data i venir a la ciutat de Barcelona".\n"Amb presos, exiliats, sense autodeterminació ni plenitud de drets fonamentals, no hi ha normalitat. El 18, el clàssic el jugarem tots" han avisat a través de les xarxes socials. "Tsunami Democràtic és conscient de la transcendència d'un partit com el Barça Madrid per als aficionats a l'esport. Amb tot, el moment polític, judicial i repressiu és excepcional. S'ha d'entendre que cal seure i parlar sobre llibertat, drets fonamentals i l'autodeterminació de Catalunya" manifesten al comunicat.\n"Tsunami Democràtic posa en marxa una jornada de mobilització pel 18 de desembre convidant tota la ciutadania a reservar-se la data i a venir a la ciutat de Barcelona" demanen. El moviment anònim, que va organitzar la protesta a l'aeroport del Prat i el bloqueig a l'AP-7, ja va demanar la setmana passada a Barça i Madrid en un altre comunicat que "permetin fer visible a les grades i al camp" el missatge 'Spain sit and talk' (Espanya, seu i parla).\nEls CDR detinguts són "persones estimades"\n#4 Coque, El centro de Tabarnia, 30/11/2019 - 17:12\nSe juega en campo neutral (Zaragoza queda a mitad de camino de Barcelona y Madrid) y todo arreglado. Sinó a puerta cerrada\n#3 Toni, Tabarnia, 30/11/2019 - 11:33\nA puerta cerrada y punto.\n#2 Antonio, Barcelona, 30/11/2019 - 08:20\nSuspensión del partido y tres puntos para el real Madrid. Y si no.les gusta que abandonen la liga y Copa del Rey.\n#1 A., Barcelona, 30/11/2019 - 02:20


Irish Inn and Suites Muleshoe (TX) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nIrish Inn and Suites104 East 6Th Street, Muleshoe, Muleshoe (TX), Estats Units, 79347 - Veure al mapaIrish Inn and SuitesVeure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure totes les 8 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaire condicionataparcament de cotxesinstal.lacions de barbacoa\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Muleshoe, Irish Inn and Suites és un lloc ideal des d'on descobrir Muleshoe (TX). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Irish Inn and Suites també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Muleshoe (TX). Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km) estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Muleshoe (TX), faci de Irish Inn and Suites la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Àpats, begudes i refrigeriinstal.lacions de barbacoamàquina venedora Serveis i comoditatsservei de bugaderiazona de fumadors Esports de terracamp de golf (a 3 km) Accésrecepció [24 hores]s'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatdespertadorservei de planxaassecador de cabellempolles d'aigua de cortesiatelèfoncafetera/teterasala d'estartelevisió de pantalla planacalefaccióservei de despertadorTV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Muleshoe (TX)


Art. nr.: 741126 SKU: 767/63/sw/C | EAN: 4024881301151\nFarveSortForspringskontakt (PE)JaIndhold1 stkNominel spænding250 VNominel strøm16 APoltal2Produc.-delnr.767/63/sw/CSamlet poltal2 + PESerie (netstik)767Stik-type (kategorisering)IEC-stikStikforbindelse-konstruktionStik, indbygning lodretStikstandard (IEC 60320)C20Temperaturområde70°Tilslutning (komponenter)Fladstik 6,3 mmType (producenttype)767/63/sw/C\nTeknisk informationKALTGERAETESTECK EINABAU 16A 6 3MM de en Ver. 1InfoKALTGERAETESTECKER EINBAU FLANSCH 16 A S Ver. 1


çer çöp: translation\n1) Çalı çırpı kırıntısı\nKarısı ocağı tutuşturmak için olanca soluğu ile ateşi üflüyordu. Ocaktaki çer çöp yaştı.\n2) Döküntü, süprüntü\nBir sokak köpeği gibi çer çöple geçinir ve geceleri kilisenin yanındaki köpek kulübeleri büyüklüğünde bir barakada yatardı.\n3) ünl. Bazı çocuk oyunlarında "dikkat" anlamında kullanılan uyarma sözü\ncop — apros·cop·i·nous; at·ter·cop; bom·ba·cop·sis; cer·cop·i·dae; cne·mi·do·cop·tes; con·i·cop·o·ly; cop; cop·i·er; cop·lin; cop·pa; cop·per·as; cop·per·head·ism; cop·per·ish; cop·per·ize; cop·pery; cop·ping; cop·ri·nus; cop·ro·culture; cop·ro·dae·al; … English syllables\ncercopidae — cer·cop·i·dae … English syllables\nselinti — is., coğ. 1) Yağış sebebiyle oluşan ufak sel 2) hlk. Sel sularının bıraktığı çer çöp … Çağatay Osmanlı Sözlük\nsüpürmek — i 1) Bir şeyin, bir yerin üstündeki çer çöp, toz toprak vb. şeyleri süpürge, fırça veya başka bir araçla toplamak, temizlemek Dükkânların önünü çocuklar süpürür. S. F. Abasıyanık 2) mec. Çıkarıp atmak, kovmak Yanında binlerce kurbanlık ile /… … Çağatay Osmanlı Sözlük


Contacte - CEP Mafalda\nCEP Mafalda està situat entre la zona residencial de Sant Jordi i la zona turístic-residencial de Platja d’en Bossa. L’avinguda en la qual està situada està més concorreguda durant els mesos d’estiu ja que és un dels accessos a la platja i els diferents hotels i botigues d’aquesta zona. Es pot aparcar amb facilitat durant tot l’any. Amb cotxe des d’Eivissa té fàcil accés per l’autovia a l’aeroport a 10 min, i a pocs minuts de Sant Jordi i de la platja.\nPer a qualsevol altra informació, contacti amb nosaltres.\nSi envia el formulari vostè consent amb les següents clàusules:\n❏ Vostè consenteix, mitjançant la marcació de la present casella, al tractament de les seves dades amb les finalitats descrites en la Política de Privacitat.\n❏ Vostè declara, mitjançant la marcació de la present casella, sota la seva responsabilitat, tenir complerts els catorze anys d’edat, responent de manera exclusiva i personal de la veracitat d’aquesta declaració i assumint, per tant, les possibles responsabilitats legals a respecte.\n❏ Vostè consenteix, mitjançant la marcació de la present casella, per a la recepció de comunicacions comercials i de cortesia relacionades amb la nostra entitat a través del telèfon, correu postal ordinari, fax, correu electrònic o mitjans de comunicació electrònica equivalents.


Visual 13 grava els secrets del Bulli, de Ferran Adrià i Juli Soler - SIESTV\n01 febr. 2010 Visual 13 grava els secrets del Bulli, de Ferran Adrià i Juli Soler\n?Un dia al Bulli és tota una explosió?\nEl Bulli, història d’un somni. Catàleg Audiovisual 1963-2009 està format per nou capítols que narren la història del restaurant a més d’un altre capítol que ja s’ha emès per televisió, Un dia en el Bulli. El projecte ha estat produït per Televisió Espanyola en col·laboració amb Visual 13


Els dos propietaris de la llibreria\nBarcelonaEl maig de l'any passat Sergio Lledó i Azra Ibrahimovic van començar a recórrer Sitges amb un book truck (un remolc de cavalls adaptat) oferint llibres perquè a la població no hi havia cap llibreria. Els lloguers eren molt alts, però els dos llibreters van començar a batallar per reivindicar la importància que hi hagués una llibreria al municipi costaner. Finalment, aquest cap de setmana van obrir les portes de la seva llibreria física i estable, Fahrenheit 451, al carrer de la Sal de la Barceloneta (Barcelona), on abans hi havia la mítica Negra y Criminal. El seu somni era obrir una llibreria a Sitges, però de moment no podrà ser, encara que no abandonen el projecte: els caps de setmana continuaran venent llibres als municipis que no tenen llibreria amb el remolc de cavalls.\nLa llibreria mòbil que continuarà viatjant els caps de setmana\nllibreries Farenheit 451


Kids&Us - Kids&Us Sant Antoni - Poble Sec\nLA BETTY SHEEP TORNA A L'ESCOLA\nCom porteu la tornada a l’escola?\nA Kids&Us Sant Antoni - Poble Sec ja estem a punt per al proper curs!\nS'apropa el World Book Day!\nA Kids&Us ens afegim a la celebració d’un dia tan màgic i meravellós com Sant Jordi.


Author anyAchard, C. Aldoma, Aitor Alemany, Jaime Alemany, J. Alemany, Jaime Alvarez Sánchez, J.R. Antonelli, Marco Antonelli, Marco Arenal, Alejandro Arias, Monica Asada, M. Asfour, Tamim Baek, Seoin Balaguer, C. Balkenius, Christian Bergstrom, N Bernabe, Jose Berry, F. Berton, B. Beuth, Frederik Boedecker, J. Bohg, J. Bohg, Jeannette Bohg, Jeannette Bonsignorio, F. Bosco, A. Cabestany, J. Canessa, Andrea Cardin, Daniel Carloni, R. Carloni, Raffaella Casañ, G. A.Casañ, Gustavo A.Casañ, Gustavo Castelló, Vicente Castilla, Diana Cervera, Enric Cervera, Enric Cervera, Enric Chang, Hyun JoonChen, Mei Chessa, Manuela Chessa, M. Chinellato, Eris Chinellato, Eris Cho, Hyungsuck Coelho, Helder Correll, N. Costa, A. de la Paz, F. DeGloria, A. del Pobil, Angel Pdel Pobil, Angel P. del Pobil, Angel P.del Pobil, A.P. Diankov, Rosen Diaz, Cristina Díaz-Montilla, C. Dillmann, Rüdiger Do, Martin Duch, Włodzisław Duran, Angel JEgerstedt, M. Érdi, Péter Ersbøll, B.K. Escrig, M.T. Esteller, Roger Esteller-Curto, Roger Fagg, A.H. Fattori, Patrizia Felip, Javier Felip, Javier Ferrandez, J. M.Gandhi, D. Garcia, Nicolas García, Juan CarlosGarcia, J. C.Garcia, Azucena Garcia-Aracil, Nicolas Garcia-Arancil, N. Garcia-Espallargas, R. Gazi, V. Gazi, Veysel Gibaldi, Agostino Glas, S. Gomez, D. Goriatcheff, Bjorn Gracia, Luis Gratal, X. Gratal, X Grzyb, Beata J. Hafez, A. H. AbdulHafez, A. H. AabdulHallam, John Hamker, F Han, Taeil Hsieh, M. A.Ieee, Ieee Igual, FranciscoD. Iñesta, J.M. Iserte, José L.Jane, M. R.Jarque-Bou, Néstor J.Jawahar, C. V.Johansen, P. Johnson-Roberson, M. Kaminski, W. A.Kassawat, Majd Kim, Min-Gil Kim, Ki JoonKim, Heetae Korkealaakso, Pasi Kragic, Danica Krapp, Holger G.Kuffner, James Kwon, Sang JibKyrki, V. Laaksonen, J. Lee, Sanghoon Lee, Jangmyung Lee, Sukhan Leibe, Bastian León, B. León, Beatriz E.León, Beatriz Lepora, NathanF. Leupold, J. Madry, Marianna Mallick, Arijit Marin, Raul Marín, R. Marini, D. Marta, E. Martí, Higinio Martí, Jose V.Martinet, P. Martinet, Philippe Martinet, Philippe Martinez-Martin, Ester Martinez-Martin, E. Martinez-Martin, Ester Martinoli, A. Marzocchi, Nicoletta Masulli, Francesco Melchiorri, Claudio Melchiorri, C. Mermoud, G. Messina, E. Mezouar, Y. Michel, Olivier Mira, J. Mira, J. Miralles, Ignacio Moisio, Sami Mondada, F. Mora, Marta C.Morales, Antonio Morales, Antonio Morales, A. MorenoDiaz, R. Moughlbay, Amine AbouMoughlbay, Amine AMura, Anna Na, Wongi SNebot, Patricio Nebot, P. Nechyporenko, Nataliya Neumann, Bernd Nomdedeu, L. Nomdedeu, Leo Nomdedeu, L. Novais, P. Ohm, Jay YOhm, Jay Y.Palm, Günther Park, Eunil Parker, L. E.Peña, L. Penders, J. Perez, Javier Perez-Aragon, J. Pérez-González, Antonio Perez-Vidal, Carlos Pobil, Ángel P.Prats, M. Prescott, Tony J. Przybylski, Markus Puche, Gustavo Ramo, Maria PilarRamos, Francisco Recatala, G. Recatala, Gabriel Recatala, Gabriel Roa, Máximo A.Rodriguez, Sergio Rodríguez-Cervantes, Pablo J.Rubert, Carlos Rubert, C. Rucci, Michele Sabatini, SP Sabatini, S.P. Saintluc, G. Sales, J. Sales, Jorge Sancho-Bru, Joaquín L.Sancho-Bru, J.L. Sancho-Bru, J. Sandoval, F. Sanfeliu, A. Sansebastiano, Emanuele Sanz, P.J. Sanz, P. J.Sanz, Pedro J.Sanz, P. J.Sebastia, R. Serna, M. A.Simoes, R. Smith, Linda B.Solari, F Solari, F. Song, Dan Sorg, M. Speth, J. Stoy, K. Subedi, Dipendra Tellez, Ricardo Toledo, J. Traver, V.J. Trevelyan, J. Ulbrich, Stefan Vasilev, Ilia Vergara, Margarita Verschure, Paul F. M. J.Villa, AlessandroE.P. Vincze, Markus Welke, Kai Wohlkinger, Walter Wojcik, G. M.Yang, Taeyong Yoo, Kyeongsik Yoon, Kwang-Joon Ziemke, Tom


Pobles beneïts (i maleïts) per la petita pantalla\nGandia i Lloret són exemples recents de municipis perjudicats per la televisió\nSELENA SORO BARCELONA 18/08/2012 00:00\n260x366 Pobles beneïts (i maleïts) per la petita pantalla / ARA Pobles beneïts (i maleïts) per la petita pantalla / ARA\nLa petita pantalla té el poder de portar bona o mala fama a un poble, deixar-lo marcat o col·locar-lo en el punt de mira. Aquesta setmana, el Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) ha enviat una carta a la presidenta de l'autoritat audiovisual de Berlín per queixar-se del reality alemany We Love Lloret , en què vuit joves conviuen en un luxós xalet del municipi selvatà i que presenta Lloret de Mar com el paradís de l'alcohol, el sexe i la festa.\nMés sort ha tingut el poble de Sorre, al Pallars Sobirà, que TV3 va escollir com a localització de la sèrie Gran Nord . Avui n'és la festa major i, segons comenten des del poble, fins i tot alguns dels actors s'hi deixaran caure.\nDes de fa un mes, Hípica Sort organitza una ruta a cavall que recorre els diferents escenaris de la ficció. Per 78 euros, els visitants poden fer el camí d'anada i tornada des de Fogony (que en realitat és Sort) fins a Nord (Sorre) amb dinar inclòs. "Els hem d'explicar que el restaurant ca la Rita no existeix, és un plató a Barcelona", comenten des de l'hípica. "Quan arribem a Sorre fem una volta pel poble i els ensenyem l'exterior del Consell -una espècie de fòrum que fan servir els habitants de Nord- i la casa de la mossa (Aina Clotet), que per dins també són platós". De moment, Hípica Sort ha fet dues sortides d'aquest tipus. "Quan arribem sempre ens trobem grups de 4, 5 o 10 persones que han vingut amb el seu cotxe particular. El poble ho ha notat que ve molta més gent per la sèrie". "La llàstima és que Sorre no té res, si tingués algun restaurant o botiga la sèrie li hauria anat encara millor", conclouen.\nDe 'Verano azul' a Bollywood\nAl municipi de Nerja, a Màlaga, segueixen recollint els fruits d'haver acollit -ara ja fa trenta anys- la ficció Verano azul . Miguel Joven, que interpretava Tito a la sèrie, viu al poble i des de l'any passat n'és ambaixador oficial. Ell s'encarrega de rebre les persones que visiten Nerja per la sèrie i els mostra els escenaris més emblemàtics, "que segueixen estan gairebé iguals", apunten des de l'Ajuntament.\n"L'any passat vam celebrar el 30 aniversari de la sèrie i es van reunir tots els actors. Va ser molt bonic", afegeix Antonio Gallardo, un dels regidors.\nLa fama d'aquesta localitat de la Costa del Sol, a més, ha traspassat fronteres i ha arribat fins i tot a l'Índia. A principis d'agost, un dels coreògrafs més destacats de Bollywood, Caesar Gonsalves, va escollir el poble per gravar tres videoclips de l'actriu i cantant Poonam.\nGonsalves ja havia visitat l'Estat per al rodatge de la pel·lícula índia Sólo se vive una vez , que explica el viatge de tres amics per Espanya i que es va endur set premis als Oscars de Bollywood, entre els quals un per al director de fotografia barceloní Carlos Catalán. "Estic molt content amb les localitzacions i la gent. Quan faci una pel·lícula la filmaré a l'Estat", va dir Gonsalves, que va afirmar que Sólo se vive una vez havia augmentat l'interès de Bollywood per rodar a Espanya.\nPròxima parada, Gandia\nOn no estan tan contents de ser teló de fons d'un espai televisiu és a Gandia, al País Valencià, almenys atenent als precedents: la cadena MTV ha escollit aquesta ciutat per gravar-hi la versió espanyola de l'exitós reality show Jersey Shore . L'espai original segueix les vides de vuit companys de pis italoamericans -desimbolts i sense pèls a la llengua- que passen les vacances d'estiu a la costa de Jersey.\nEl programa no va estar exempt de polèmica. El governador republicà Chris Christie va criticar el programa de fer publicitat negativa de l'Estat i de "perpetuar idees equivocades sobre els seus ciutadans". Per això, va vetar un nou incentiu fiscal a la sèrie que li hauria permès estalviar 420.000 dòlars.\nEl Jersey Shore espanyol - Gandia Shore- , tot just s'està començant a gravar, però ja compta amb la seva primera denúncia. Segons recull el diari Las Provincias , una jove de la població saforenca va acusar una concursant "morena i amb vestit de lleopard" de donar-li un fort cop de puny a la sortida d'un pub i "d'intentar clavar-li la punta del taló a la gola".


Ajuntament de Font-rubí/El CAAD Penedès apel·la al compromís de la ciutadania per lluitar contra l'abandonament animal amb el hashtag #AbandonamentZero\nData i hora oficials: 07/06/2020 11:46\nEl CAAD Penedès apel·la al compromís de la ciutadania per lluitar contra l'abandonament animal amb el hashtag #AbandonamentZero\nAmb el lema “Abandonament Zero” es vol fer un toc d’atenció sobre la problemàtica i sumar persones compromeses en incidir sobre les causes que el provoquen, tot promovent actuacions de tinença responsable: esterilitzant els animals de companyia, identificant-los correctament per recuperar-los en cas de pèrdua i fomentant l’adopció meditada de gossos i gats. L’any 2018 van recollir un total 1.759 gossos i gats a les comarques de l’Alt Penedès i el Garraf.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: '30-05-2019 15:30


Superdry Jodie Boyfriend Dungaree Blau, Dressinn\nSuperdry Jodie Boyfriend Dungaree\nDescripció Superdry Jodie Boyfriend Dungaree\nEstàs interessat en Superdry Jodie Boyfriend Dungaree? No esperis més. Compra el producte al millor preu online, sempre amb la total confiança de dressinn i en un entorn totalment segur. Aquí trobaràs tota la informació sobre Superdry Jodie Boyfriend Dungaree. Superdry és una de les millors marques de moda que dissenya i fabrica Roba dona i pensant en les necessitats de tots els consumidors.\nCaracterístiques Superdry Jodie Boyfriend Dungaree\nTecnologias Superdry Jodie Boyfriend Dungaree\nSostenibilitat Superdry Jodie Boyfriend Dungaree\n$ 87.65 $60.99\nSuperdry Layne Tropical Jumpsuit\n$ 68.83 $43.99\n$ 68.6 $49.99


Servei de Biblioteques, Publicacions i Arxius de la Universitat Politècnica de Catalunya | LABO // projectes\nArxiu de la categoria: Servei de Biblioteques, Publicacions i Arxius de la Universitat Politècnica de Catalunya\nBiblioteca del Campus Universitari de Manresa i Biblioteques Públiques de la Comarca del Bages\nLa Biblioteca del Campus Universitari de Manresa (BCUM-UPC) organitza una tertúliaal voltant del llibre Gegants de gel (Premi Llibreter 2015) de Joan Benesiu i guanyadora del Premi llibreter 2015. L’acte compta amb la participació de l’autor, del president del Gremi de … Continua llegint →\nPublicat dins de 6. Llibres científics i culturals, Biblioteca del Campus Universitari de Manresa, Biblioteques Públiques de la Comarca del Bages, Servei de Biblioteques, Publicacions i Arxius de la Universitat Politècnica de Catalunya\t| Deixa un comentari\nBiblioteca del Campus de Terrassa i Biblioteques Públiques de Terrassa (bct xarxa)\nLes caps de biblioteca han decidit col.laborar conjuntament en 3 àrees. a) Difusió conjunta del calendari obertura extraordinària en períodes exàmens Tant BCT com la Biblioteca Central coincideixen durant aquest curs en ampliació horària durant el període exàmens de gener i juny, de … Continua llegint →\nPublicat dins de 6. Llibres científics i culturals, Biblioteca del Campus de Terrassa, Biblioteques Públiques de Terrassa, Servei de Biblioteques, Publicacions i Arxius de la Universitat Politècnica de Catalunya\t| Deixa un comentari


Autocars de Felanitx i Portocolom per anar a la manifestació de dia 15 | contrainfo.cat | Projecte contrainformatiu autogestionat de Mallorca\nPàgina principal » Felanitx, Illes Balears i Pitiüses, Lluita de carrer i acció directa, Portocolom\nAutocars de Felanitx i Portocolom per anar a la manifestació de dia 15\nPublicat per miraquetedic dia 6 octubre 2011 – 13:01Cap comentari | 209 views\nAdjunts teniu el cartell de la manifestació mundial per al 15 d’octubre -convocatòria a Ciutat- i el cartell amb la informació de l’autocar que sortirà de Portocolom i de Felanitx.\nSobre l’autocar dir que costarà 6 euros per persona. Vos podeu inscriure a Sa Cova dets Ases de Portocolom o al bar S’Extrem de Felanitx (antiga Casa d’Extremadura) a partir de demà. Pensau que hi hauran places limitades.


Finances bàsiques per a comercials | Blog d'Estudis de l'Àsia Oriental\nFinances bàsiques per a comercials\nPublicat el octubre 5, 2015 per sandra font grau\nA ningú se li escapa com d’important és la part financera en qualsevol projecte. No obstant, i malgrat ser imprescindible en gairebé tot, quan es té perfil comercial, les finances porten inherent certa dificultat de comprensió. Per això, des de la Cambra de Comerç de Barcelona, s’ha organitzat un curs de tres matins, anomenat “Finances bàsiques per a comercials”.\nL’objectiu és poder assolir coneixements i domini dels conceptes economicofinancers necessaris que envolten al departament comercial, en el seu dia a dia, tant amb el tracte amb clients com en el control intern del departament per tal de prendre les decisions més adequades.\nPer tant, els destinataris són per exemple, directius, responsables i personal del departament comercial de les empreses, que vulguin aprofundir en coneixements financers, costos i pressupostos aplicables a la seva activitat comercial, necessaris per planificar les activitats i les polítiques de seu departament.\nEl programa tractarà temes com: 1. Introducció a l’anàlisi dels estats financers, 2. El balanç i la compte de resultats, 3. L’ús de les ràtios, com a eina de gestió, 4. El punt mort, 5. Conceptes bàsics dels costos. Fixes/Variables, 6. Com fer un pressupost i el seu seguiment. Control de departament comercial, 7. El confirming, descompte per avançat, euríbor, etc.\nEl programa es desenvoluparà amb una metodologia orientada a la pràctica, alterant l’exposició conceptual per part del professor, amb la resolució de casos pràctics i simulacions i la dinàmica de grup per tal d’assegurar l’assoliment dels coneixements i el desenvolupament de les competències. Es treballaran situacions i casos reals i propers a la realitat.\nBé, de moment això és tot. Properament, més…\nAquesta entrada s'ha publicat dins de General per sandra font grau. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Losari Blok M Hotel Jakarta Jakarta Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLosari Blok M Hotel JakartaJl. Panglima Polim Raya No. 3, Bloc M, Jakarta, Indonèsia, 12160 - Veure al mapaBé6,5Basada en65comentarisLosari Blok M Hotel JakartaVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 26 fotosMolt bona ubicació 8,1Veure al mapa8,1UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatServei d'habitacions 24 horesascensor\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualLosari Blok M Hotel JakartaWin Hotel Blok MLosari Blok M2 Hotel JakartaZenRooms Blok M PalatehanValoració dels clientsBé 6,5 (65 comentaris)Bé 6,1 (349 comentaris)Bé 6,9 (58 comentaris)Notable 7,6 (11 comentaris)BarriBloc MBloc MBloc MBloc MWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjament\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop11 kmAeroport internacional Halim Perdanakusuma (HLP)20 kmAeroport Internacional Soekarno Hatta (CGK)estacions de tren i autobús5 kmEstació de Tren de Karet5 kmEstació de Tren de Sudirmanhospitals i clíniques800 mRumah Sakit Gandariafarmàcies0 mKimia Farmabotiga de conveniència300 mAlfamartRetirada d'efectiu10 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióIdeal tant per a la diversió com per al relax, Losari Blok M Hotel Jakarta es troba a la zona de Bloc M de la ciutat de Jakarta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Complexe Melawai, Plaça Blok M, Centre Comercial Blok M a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització. El Losari Blok M Hotel Jakarta, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, servei d'habitacions 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi. Losari Blok M Hotel Jakarta té 68 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com aire condicionat, servei de despertador, escriptori, mini bar, aparell de televisió. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Losari Blok M Hotel Jakarta la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Jakarta.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxesLloguer de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sepiscina [exterior] Àpats, begudes i refrigericafeteriaservei d'habitacions RestaurantsServei d'habitacions 24 hores Serveis i comoditatscaixa fortamagatzem d'equipatgezona de fumadorsconsergeservei de bugaderia Accésascensorrecepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesianeveraaparell de televisióescriptoriplat de dutxabanyeramini barTV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsAnglèsIndonesi Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 1 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 2 a 3 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 4 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilL'allotjamentNombre de restaurants: 1Nombre d'habitacions: 68\nI booked this hotel for the coach and athletes. No complain actually. Comentat el 24 de març 2016


CAPUTXINS Catalunya i Balears | DIÀLEG I PREGÀRIA - UNA TROBADA MOLT BELLA\nDIÀLEG I PREGÀRIA - UNA TROBADA MOLT BELLA\nDiàleg i Pregària curs 07-08\nEl 18 d’octubre ens vam reunir a Ulldemolis membres de diferents grups de Diàleg i Pregària. Aquests grups estan formats per petites fraternitats que es troben un cop al mes per dialogar sobre la pròpia fe i per pregar plegats. Fa més de 20 anys que existeixen un bon grapat escampats pel Maresme i ara fa tot just un any s’han incorporat un grup vinculat a la Fraternitat de l’Ajuda i un a les Borges Blanques.\nUlldemolins, situat entre el Montsant i la serra de la Llena ,es troba ubicat en un racó de la comarca del priorat anomenat: "la Vall del Silenci", un silenci que va afavorir la comunió amb Déu i entre nosaltres, lluny del brogit on estem immensos habitualment. La Roser i els seus germans ens acolliren a casa seva amb una gran delicadesa i estimació. Després d’esmorzar plegats vam baixar al bellíssim celler de la casa, escenari perfecte per gaudir d’una jornada encisadora.\nVam començar amb una pregària de Taizé seguida d’una xerrada de Fra Josep Manuel que ens va fer reflexionar sobre el gran tresor que tenim els cristians i la sort de poder compartir amb les nostres comunitats “el molt bonic” que és ser seguidors de Jesús.\nA continuació ens reunirem per grups per propiciar que ens coneguéssim millor els uns als altres. Se’ns va proposar de comentar quin text de l’Evangeli ens agrada especialment.\nL’Eucaristia celebrada per Fra Josep Manuel i Fra Enric Castanyer (que havia estat més de 10 anys al convent de les Borges Blanques)va ser el nucli de la jornada.\nCap a les tres ben tocades vam començar a dinar. Tot va ser boníssim i els amfitrions no van escatimar esforços per fer-nos sentir molt benvinguts. Gràcies!\nLa sobretaula es va allargar fins que gairebé era fosc tot compartint cants i rialles.\nTalment com les primeres comunitats cristianes, amagats a les catacumbes del celler”, la nostra trobada ha estat un pas més en la recerca de Déu i en l'aprofundiment de l'amistat entre nosaltres ,viscut tot plegat, en un clima de joia que ens ajuda a tirar endavant en aquesta meravellosa aventura de profunda relació amb Déu i entre nosaltres.


FORMACIÓ DELS PROFESSIONALS DE LA FUNDACIÓ » Som | Fundació Catalana Tutelar\nEls professionals de les àrees Social i Jurídica de som – fundació van assistir al curs de “Prevenció i pautes d’actuació en casos d’abús a persones amb discapacitat intel·lectual” que es va impartir al Centre Social i Cultural de l’Obra Social “la Caixa” durant els dies 11 i 12 de novembre.\nL’objectiu del curs era dotar als assistents de les eines necessàries per desplegar una intervenció professional davant d’una sospita o una evidència d’abús a una persona amb discapacitat intel·lectual.\nEls docents van aportar un important nombre de casos pràctics que van permetre conèixer un ampli ventall de casuístiques en l’àmbit de l’abús a persones amb discapacitat. Al mateix temps es van dur a terme interessants discussions sobre els temes proposats.\nEl curs va ser impartit per professionals especialitzats en el treball amb persones amb discapacitat intel·lectual víctima d’algun tipus d’abús, de la Fundació Carmen Pardo Valcarce.\nA banda dels casos pràctics que es varen presentar, es va aprofundir també en els aspectes teòrics amb l’objectiu de facilitar informació i eines que ajudin els professionals a detectar més fàcilment aquest tipus de situacions:\nMesures necessàries per prevenir l’abús des de les institucions i des de la família.\nMarc de la Convenció dels Drets de les Persones amb Discapacitat de Nacions Unides.\nProposta d’adaptació dels procediments policials i judicials.\nFigura del “facilitador” com a principal suport a la víctima i als agents judicials.\nProcediment d’actuació davant una sospita d’abús o una revelació d’abús.\nSuports que s’han d’oferir a la víctima en la denúncia i durant el procés judicial.\nEls assistents de som – fundació destaquen el valuós contingut que ha proporcionat aquesta formació per poder atendre situacions d’abús de persones amb discapacitat intel·lectual. Tant els casos pràctics com la metodologia de treball proposada per l’entitat formadora ha estat clau per poder dotar-los de noves eines d’intervenció davant de casos que, sovint, els fan replantejar la tasca de responsabilitat legal.\nEls professionals indiquen que ha estat una formació molt útil perquè els ha donat noves reflexions i protocols d’actuació que seran extensibles a la seva tasca diària.\nTags: formació professionals, suport persones amb disCAPACITAT intel·lectual, tutela


De nou, el periodisme i el dret a la informació a Esplugues TV | Francesc Ràfols\nCatalunya 7 Octubre 2019 Deixa un comentari\nA Esplugues TV, parlant de periodisme i dret a la informació\nEl programa Línia de Servei d’Esplugues TV, que dirigeix Mery Barranco, ha reprès a principis d’octubre la nova temporada, que va començar aquest divendres passat 4 d’octubre. El Sindicat de Periodistes de Catalunya / Sindicat de Professionals de la Comunicació (SPC) manté la seva col·laboració mensual amb l’espai per parlar de periodisme i de dret a la informació. Fruit d’aquesta relació vaig ser a l’emissora en aquest inici del nou curs.\nEn la conversa de divendres, que podeu veure en aquest enllaç, vam parlar del Dia Internacional del Dret d’Accés Universal a la Informació, que s’escau el 28 de setembre i que va ser instaurat per l’Unesco el 2016. També ho vam fer de la campanya de micromecenatge que impulsa l’SPC per dignificar la professió, en defensa dels drets laborals dels i les professionals de la informació i per lluitar pel dret a la informació de la ciutadania. Una altra qüestió que vam tractar és com posar fi als atacs contra periodistes en algunes mobilitzacions, un problema que ve de lluny però que darrerament s’ha intensificat una mica.\nLínia de Servei és gairebé l’únic programa que tracta qüestions sobre el dret a la informació i com poder fer un periodisme independent i lliure. Crec que seria de gran ajuda que altres mitjans de comunicació fessin el mateix, atès que parlem d’un dret bàsic essencial en una societat democràtica. Tots els experts afirmen –i ho comparteixo– que aquest és el que permet defensar en millors condicions la resta de drets i llibertats bàsiques de la ciutadania.\nEtiquetat:Esplugues TV, Llibertat d'expressió, SPC, Unesco\n← El que no va sortir a Telecinco\nMassa assignatures pendents →


Jornada informativa a la plaça Catalunya sobre l’us de desfibril•ladors ·\nInici Actualitat Jornada informativa a la plaça Catalunya sobre l’us de desfibril•ladors\nJornada informativa a la plaça Catalunya sobre l’us de desfibril•ladors\nAquest dissabte al matí a la plaça Catalunya de Roses, l’organisme de salut pública de la Diputació de Girona, Dipsalut, instal·larà una carpa informativa sobre els desfibril•ladors externs automàtics (DEA)\nLa carpa informativa estarà oberta de deu del matí a dues de la tarda. Durant aquestes hores tècnics de Dipsalut portaran a terme diferents accions informatives i de sensibilització com: donar a conèixer el projecte Girona Territori Cardioprotegit; sensibilitzar en relació a la mort sobtada cardíaca; promoure l’ús dels DEA (desfibril•ladors externs automàtics) fixos; facilitar l’aprenentatge de l’ús i del funcionament dels desfibril·ladors; i sensibilitzar sobre la necessitat de practicar estils de vida saludables.\nA Roses hi ha instal•lats vuit desfibril•ladors fixes distribuïts per la població i tres més de mòbils que disposa la Policia Local\nArticle anteriorLa restricció de camions per l’N-II ha reduït a la meitat el nivell de decibels a Bàscara\nArticle següentRoses enceta demà la segona edició de la Fira de la Rosa


Festival de música jove - Diari de Girona\n07.09.2017 | 09:33\nAmb el mocador el coll i el barret al cap, grups de joves sopaven a les terrasses dels establiments o es passejaven pels carrers amenitzats per les bandes de percussió. Eren els moments que precedien la primera nit de les Festes del Tura.\nUna nit amb actuacions de jumpack i DJ Residents a l'espai Líquid, Liliense & Picadilly a la plaça de l'emblemàtic espai cafè 6T7 i concert del grup Xucu-pà al Firal o concert amb Big, Black, Rihn a la plaça Capdenmàs,\nLa major part d'aquests actes van tenir lloc al voltant de la mitjanit.\nLa simultaneïtat d'actes caracteritza les Festes del Tura que, en els últims anys, s'han convertit en un festival musical per a joves de tot Catalunya.\nUn festival que es caracteritza per una qualitat estudiada d'un any per altre per un coordinador musical premiat, Jordi Serrat, que tot l'any segueix festivals i concerts per escollir grups.\nPere Ribes i Joan Maria Pou fan una emissió radiofònica del pregó d´Olot . Comarques


Ètica – Protecció\nImagina / Veure més Créixer aprenent i aprendre a créixer. Tenim eines i programes d’aprenentatge adaptats a cada edat. Imagina / Veure més Les decisions d’avui escriuen el demà. Acompanyem en el creixement humà i intel·lectual de les persones. Imagina / Veure més Educar persones en valors és la nostra missió. Creiem en una educació que afegeix al coneixement valors per a la vida. Imagina / Veure més Formem persones, construïm futurs. Oferim formació per educar a persones compromeses i responsables. Imagina / Veure més Alternatives per trobar el camí. Centres amb alternatives per a cada perfil d’alumne. Imagina / Veure més Coneixement, investigació i innovació. Universitats que preparen per a la vida.\nLa Salle, una altra manera d’entendre l’educació.\nLa Salle és una institució implantada en gairebé un centenar de països que es dedica a l’educació basada en els valors humans i cristians. Entre els seus objectius es troba el de potenciar el desenvolupament de capacitats, habilitats i destreses perquè arribin a ser persones autònomes, competents, creatives i implicades en la construcció d’una societat més justa i solidària. Com a institució està oberta a l’entorn i atenta a les demandes i necessitats del món educatiu, laboral i empresarial, així com compromesa a portar endavant el seu projecte com a comunitat educativa. Per a això compta amb un equip de qualitat professional i humana enfocats en la millora contínua i la innovació.\nLa formació dels més petits estimula àmbits de desenvolupament essencials, fonamentant les bases de l'aprenentatge eficaç.\nL'experimentació, vivència i construcció d'habilitats i destreses permet créixer personalment i socialment.\nEnsenyem a posar en pràctica els coneixements adquirits, recolzant-nos sempre en valors.\nTreballem per a formar joves madurs en l’àmbit intel·lectual i humà, capaços d'actuar amb responsabilitat.\nEducació enfocada al desenvolupament de diferents habilitats, capacitats i competències.\nFormació i recerca units per a promoure el coneixement i potenciar les persones.\nL’escola del futur és una realitat avui\nLa Salle, des de la tradició i la innovació, vol ser una escola que prepara per a la vida. Així, doncs, sensible a una societat canviant, s’ha dotat de dinamismes que permetin als nostres alumnes el desenvolupament de competències i capacitats dins un context d’aprenentatge que vol tenir molt present les demandes socials.\n¿Què és NCA?\nUn marc pedagògic i pastoral, amb identitat pròpia, que presenta una proposta organitzativa, metodològica i avaluativa clara, que dóna ple sentit a l’educació de la persona encarant de forma integral les seves dimensions emocional, cognitiva, corporal, social o espiritual, en el transcurs de les diferents etapes del seu desenvolupament.\nEs fonamenta en principis pedagògics i àmbits didàctics que situen l’alumne en el centre de l’aprenentatge, proposen a l’educador com a guia i mitjancer d’aquest procés, i a les famílies com a agent actiu participant-hi.\nPots conèixer la ubicació i les etapes de cada centre La Salle consultant el mapa de centres.\nPer saber més sobre La Salle, els seus centres o els seus programes, no dubtis a posar-te en contacte amb nosaltres a través d’aquest formulari o contactant directament amb el centre del teu interès.\nConsenteixo "Les seves dades segures"\nResponsable del tractament: Germans de les Escoles Cristianes – Districte Arlep. / Adreça del responsable: CARRER MARQUÉS DE MONDÉJAR, 32, CP 28028, MADRID (Madrid). / Finalitat: Les seves dades seran usades per poder atendre les seves sol·licituds i prestar-li els nostres serveis. /Publicitat: Solament li enviarem publicitat amb la seva autorització prèvia, que podrà facilitar-nos mitjançant la casella corresponent establerta a aquest efecte. / Legitimació: Únicament tractarem les seves dades amb el seu consentiment previ, que podrà facilitar-nos mitjançant la casella corresponent establerta a aquest efecte. / Destinataris: Amb caràcter general, només el personal de la nostra entitat que estigui degudament autoritzat podrà tenir coneixement de la informació que li demanem. / Drets: Té dret a saber quina informació tenim sobre vostè, corregir-la i eliminar-la, tal com s’explica en la informació addicional disponible a la nostra pàgina web. / Informació adicional: Més informació a l’apartat “Les seves dades segures” de la nostra pàgina web.


Leadernatura - LA VALL DE SANTA MAGDALENA UA-138875339\nL'EXPERIÈNCIA Un mosaic de boscos, bordes i extenses pastures. La vall de santa Magdalena és una gran vall pràcticament deshabitada, dominada per extensos boscos de pins i avets, amb alguns racons amb arbres centenaris. Ens sorprèn un paisatge únic modelat per l’activitat ramadera, amb extenses pastures i rellevants nuclis de bordes com les de Conflent, Bedet, Tressó o Civís. Tots aquests nuclis de bordes, pastures i prats de dall, expliquen segles de vida basats en l’economia agroramadera de muntanya.\nAccessible des del Pallars Sobirà i l’Alt Urgell, els petits pobles que fan de punt d’entrada a la vall de Santa Magdalena mostren un impressionant patrimoni històric que, acompanyat d’un entorn natural excepcional, fan les delícies de tot aquell que els visita.\nA TENIR EN COMPTE • Respecteu la senyalització, i circuleu, a un màxim de 30 km/h, només per les pistes forestals no regulades. Recordeu que cal vehicle tot-terreny, i si no en disposeu, existeix la possibilitat de contractar un servei de taxi.\n• Si voleu recórrer la vall amb vehicle 4x4, aprofiteu el temps de bonança. A l’hivern, les pistes poden estar poc practicables. En tot cas, es recomana informar-se abans sobre el seu estat.\nATRACTIUS PRINCIPALS • Masses forestals: les pinedes de pi negre, pi roig i avetoses com les que trobem a la vall de Santa Magdalena, són un dels ambients forestals més extensos del Parc Natural, i l’indret on moltes especies animals han fet el seu principal refugi.\n• Bordes i zones ramaderes: en veure el paisatge de l’entorn de Civís, amb els seus prats de dall i bordes, entendrem com l’activitat humana ha modelat i donat una forta personalitat a aquest bell indret. Altres exemples destacables de zones ramaderes, són les bordes de Conflent, les de Jussà, Bedet o Tressó, i també el Ras de Conques amb extenses pastures que fan d’aquest lloc un paratge natural únic.\n• Els bedollars de bedoll pubescent de Bedet i els boscos de moixera de guilla de l’obaga d’Ós de Civís són boscos únics i escassos a Catalunya, i a la tardor s’engalanen amb colors molt vistosos.\n• La proximitat d’aquest territori amb la frontera andorrana, va fer que Franco manés la seva fortificació per evitar la possibilitat d’una invasió aliada, o per part dels maquis. Ho podeu comprovar si visiteu els búnquers de la Collada de Conflent i el Coll d’Ares.\n• Petits nuclis habitats: a més de gaudir de l’arquitectura típica de muntanya (embigats, portes i balconades de fusta, llosats de pissarra i murs de pedra,) la visita als petits nuclis d’Ars, Civís i Os de Civís des de l’Alt Urgell, i Burg i Farrera des del Pallars Sobirà, no us deixaran indiferents per l’entorn natural on s’ubiquen. A més, són punt de partida de diferents itineraris senyalitzats.\n• Nombroses llegendes s’associen a la petita ermita de Santa Magdalena de la Ribalera. És el símbol de la vall, i visita obligada per la seva singular bellesa.


Eusebi Ayensa guanya el Premi Vallverdú amb 'De l'una a l'altra riba' i Francesc Pastor el Màrius Torres amb 'Ànima' - TOTLLEIDA\nPla obert dels guanyadors del 38è Premi d'assaig Josep Vallverdú, Eusebi Ayensa i del 26è Premi de Poesia, Màrius Torres, Francesc Pastor, amb el jurat, alcalde i regidors, el 19 de novembre de 2021, a la Paeria. Foto. Oriol Bosch\nACN Lleida .- El figuerenc exdirector de l’Institut Cervantes d’Atenes, Eusebi Ayensa, ha resultat guanyador del 38è Premi d’assaig Josep Vallverdú amb l’obra ‘De l’una a l’altra riba (Un homenatge a Grècia). L’autor ha destacat que es tracta d’una barreja d’assaig històric que aborda les relacions culturals catalano-gregues en un moment en que els instituts veuen amenaçades assignatures com les de llatí i grec per la nova reforma educativa que s’està plantejant. El 26è Premi de poesia Màrius Torres ha estat per Francesc Pastor, un mestre de Mutxamel, al País Valencià, que ha presentat l’obra ‘Ànima’, un llibre de poemes que busca la “introspecció” de la persona al llarg del temps. Enguany s’han presentat un total de 52 originals als Premis Literaris.


L'Associació Juvenil Saüc de Sarral engega les activitats programades a la setmana jove | EL PORTAL NOU\nHome Cultura L'Associació Juvenil Saüc de Sarral engega les activitats programades a la setmana jove\nL'Associació Juvenil Saüc de Sarral engega les activitats programades a la setmana jove\nL'Associació Juvenil Saüc de Sarral, en col·laboració amb l'Ajuntament i l'Oficina Jove de la Conca de Barberà, ha presentat el cartell del Saüqueja 2017 que tindrà lloc des d'aquest divendres, 11 d'agost, al 16 d'agost. Saüqueja, la setmana jove de Sarral, començarà amb la Nit Remullada aquest divendres que anirà a càrrec de H2O Socorristes i que es farà entre les 10 del vespre i la 1 de la nit a la piscina municipal. L'activitat costarà 1euro.\nEl diumenge, 13 d'agost, serà el dia del III Concurs de Paelles que es durà a terme a l'Ermita de Sarral a partir de les 12 del migdia. El preu serà de 2 euros anticipats i 5 euros el mateix dia i les inscripcions es faran a la piscina. El preu inclou dret a taula, cadira i cobert.\nDilluns, 14 d'agost, a dos quarts de 12 del migdia, a la piscina municipal, es faran jocs tradicionals. Hi haurà bitlles catalanes, cèrcols, bales, cordes de saltar, patacons, bòlits, gomes, xapes, baldufes, io-ios i moltes coses més. A la tarda, a partir de les 5, a la pista de l'escola, se celebrarà un Woli War, una festa de colors on la pintura i la música seran els protagonistes. El Holi té l'origen en les festes religioses hindus, però amb el temps, aquesta batalla de pols de colors i aigua ha aconseguit traspassar fronteres i popularitzar-se a tot el món.\nFinalment, el dimecres, 16 d'agost, començarà el dia amb el Piscineja, un matí dedicat a les activitats aquàtiques que es realitzarà a la piscina municipal a partir de dos quarts de 12 del migdia. Els assistents participaran a unes olimpíades aquàtiques i podran jugar amb flotadors estrambòtics, jocs submergibles, bombolles de sabó, pilotes i moltes coses més. Saüqueja acabarà amb una sessió de zumba a la piscina municipal el mateix dia 16 a partir de les 7 de la tarda.


Nou thriller de Jaume Collet-Serra amb Liam Neeson | EL CINÈFIL\nNou thriller de Jaume Collet-Serra amb Liam Neeson\nActualitat 10 d'agost de 2017 Redacció 0\nEl film titulat 'The Commuter' no s'estrenarà fins l'any que ve\nUna de les parelles més rendible de la indústria cinematogràfica són sense cap mena de dubte el director català Jaume Collet-Serra i l’actor Liam Neeson. Han treballat junts en tres ocasions i, ja està en marxa la seva quarta col·laboració, amb el títol The Commuter. Durant el viatge en tren de retorn a casa, el personatge interpretat per Neeson, un home de negocis, es veurà involucrat en una conspiració criminal, que posarà en perill tant la seva vida, com la dels seus éssers més estimats.\nDurant el trajecte, es toparà amb una dona misteriosa (a qui donarà vida Vera Farmiga) que li proposarà un repte, descobrir la identitat d’un dels passatgers abans que el tren arribi a l’última parada. A partir d’aquí tota la trama evolucionarà cap a un thriller d’acció, a l’estil dels altres treballs realitzats per ambdós. Patrick Wilson, també formarà part de l’elenc i, tot apunta, que serà un amic de confiança de Neeson. En el repartiment també hi haurà Jonathan Banks i l’espanyola Clara Lago.\nEl film comptarà amb un guió de Byron Willinger i Phil de Blasi i estarà produïda per Ombra Films, la productora de Collet-Serra i Juan Solá i, per The Picture Company, finançada per Studiocanal. El film no arribarà a la gran pantalla fins a l’any que ve.\nUnits per l’acció\nCom dèiem aquesta serà la quarta vegada que Liam Neeson treballa sota la direcció de Jaume Collet-Serra. La primera vegada va ser l’any 2011 amb el thriller Sin identidad, en la qual el personatge de Neeson, el Dr. Martin Harris desperta després d’un accident i es troba que la seva dona no el reconeix i un altre home ha suplantat la seva identitat.\nTres anys més tard arribava Non-stop (Sin escalas), un trepidant thriller que tenia com a escenari un avió sense escales de Nova York a Londres. Durant el trajecte, un oficial de l’exèrcit nord-americà, interpretat per Neeson, comença a rebre missatges d’un anònim que l’amenaça en matar a un passatger cada vint minuts si no compleix les seves demandes.\nPer últim, l’any 2015 Collet-Serra estrenava Una noche para sobrevivir, un film que va rebre bones crítiques però que no va veure reflectida aquesta tendència en la recaptació. En aquest cas, Neeson donava vida a Jimmy Conlon, un mercenari conegut com El cavatumbas. De cop i volta tot canvia quan el seu fill es converteix en un objectiu i, Conlon haurà d’escollir entre la família de criminals a la qual es va unir fa temps o la seva autèntica família, la qual va abandonar.


Cepta ofereix una nova sessió de les jornades de networking i intercanvi empresarial | Notícies | Indicador d'Economia\nCepta ofereix una nova sessió de les jornades de networking i intercanvi empresarial\nEl cicle "Presentacions d'empresa" permet posar en contactes empreses i empresaris amb clients potencials\nLes trobades empresarials es faran a la seu de Cepta a la Rambla Nova de Tarragona. FOTO: CEDIDA.\nLes instal·lacions de la Rambla Nova de Cepta acolliran, el pròxim dijous 12 d'abril, una nova sessió de les jornades “Presentacions d'Empresa”, una convocatòria que la confederació fa regularment amb l’objectiu de presentar els serveis de diverses empreses de les comarques de Tarragona als seus clients potencials.\nAquestes trobades són sessions de contacte entre empresaris destinades a establir nous llaços entre empreses del mateix àmbit geogràfic que poden establir objectius conjunts de negoci. En aquesta edició, i com ja s'ha programat en convocatòries anteriors, abans de la sessió de networking lliure entre els participants, quatre empreses de diferents àmbits de les comarques de Tarragona exposaran a tots els assistents els serveis que ofereixen i com poden complementar l'activitat econòmica de tots els participants.\nEn la sessió d'aquest pròxim dijous 12 d'abril, les empreses encarregades de presentar els seus atractius, en jornades curtes i obertes a les preguntes de tots els assistents, seran Aire de la Terra (Estudi de Pilates), GS Ofimàtica, Impulso Inmediato (coaching laboral) i Palomo Consultors (assessors d'empreses).\nCom en edicions precedents, la sessió es tancarà amb una jornada de networking lliure en el qual participaran tots els assistents. Per a més informació, els interessats a participar poden adreçar-se al web de Cepta www.cepta.es a l'adreça de correu serveis(ELIMINAR)@cepta.es i al telèfon 977 211 966.


La població al Principat segueix a l’alça i arriba als 76.177 residents - El Periòdic d'Andorra\nLa població al Principat segueix a l’alça i arriba als 76.177 residents\nEl creixement és de l’1,8% respecte al 2017 i els nacionals andorrans representen el 48,8% del total\nPublicat el Dijous, 31 de gener de 2019 | 03:00 h\nVariació de la població entre el 2010 i el 2018. | El Periòdic\nLa població d’Andorra segueix la tendència a l’alça i el 2018 va créixer un 1,8% respecte a l’any anterior, i se situa en les 76.177 persones, segons va comunicar ahir el Departament d’Estadística. Els andorrans segueixen sense arribar a ser la majoria de residents del país i per primera vegada en anys, la població portuguesa es va reduir.\nEstadística també va informar dels residents registrats en els censos comunals que, amb un lleuger increment d’una dècima, van sumar 80.275 persones, lluny de les 85.015 censades que va haver-hi el 2010. Amb tot, la diferència entre la població estimada per Estadística i la registrada en les corporacions va ser del 5,4% en comparació amb el 2017. Cada any la forquilla és més acurada, ja que la disparitat més gran es va produir el 2010, quan el diferencial va arribar al 20,9%.\nPer primera vegada en tres anys, el col·lectiu portuguès ha disminuït en nombre, concretament un 0,2%\nPer primera vegada en tres anys, la població portuguesa, que és la tercera nacionalitat més present al Principat, va perdre residents. De les 9.193 persones que vivien al país el 2017, l’any passat hi va haver 18 menys, el que suposa un descens del 0,2%. Les altres nacionalitats, en canvi, van anar a l’alça, sobretot les del grup que no inclouen els residents de França, Espanya i Portugal, que va patir un auge del 6% amb 420 individus més. Són el quart col·lectiu de població, amb 7.388 persones. Tot i aquest notori augment, hi ha una desacceleració, ja que el 2017 van créixer un 10,57% en comparació amb l’any anterior. L’any passat van arribar 140 francesos i 394 espanyols, un 4,4% i un 2,1% més respectivament, el que situa ambdues poblacions amb 3.339 i 19.131 persones. La població andorrana només va créixer un 1,2% amb 447 persones. Tot i ser la població autòctona amb 37.144 residents, des del 2015 no representa la majoria de població del país, ja que suposa el 48,8% del total. Els espanyols representen el 25%, els portuguesos el 12% i els francesos, el 4%.\nEstadística també ha fet un escrutini de l’edat de la població que viu a Andorra, que segueix la predisposició que pateixen la majoria de països desenvolupats: hi ha més gent gran i menys joves com a conseqüència de l’auge de l’esperança de vida i de la baixa natalitat. D’aquesta manera, les persones majors 64 anys van suposar el 13,6% de la població l’any passat. El 2010, eren el 10,6%. Per contra, els infants menors de 15 van passar a ser el 13,9% dels residents l’any passat, quan fa vuit anys eren el 16,4%.\nLa piràmide poblacional mostra com la majoria de la població es concentra entre els 35 i els 55 anys en ambdós sexes. Tot i això, hi ha més homes que dones: un 51,8% vers un 42,8%.\nEl 72,5% dels residents es troba en la franja d’edat laboral, que va dels 16 fins als 64 anys. D’altra banda, els residents amb nacionalitat estrangera en edat laboral representen el 40,4% de la seva població, en contraposició a la població de nacionalitat andorrana d’aquesta mateixa franja que representen el 32,2% de la seva població.


Neix «Acciona't», el digital trimestral d'Acció Cultural dels Països Catalans\n12 abril 2021 17:37\n'Unitat i moviments secessionistes del català' és el tema monogràfic del primer número de la revista digital d'Acció Cultural dels Països Catalans: Acciona't, que tendrà un caràcter trimestral, amb publicacions a març, juny, setembre i desembre.\nEl número conté una entrevista central amb el sociòleg i expert en el moviment «blaver» del País Valencià; Francesc Viadel, on assegura que les tesis de Joan Fuster són «tan vigents que fan por». També fa una análisi de l'anticatalanisme que nega la unitat de la llengua catalana del País Valencià i de la resta de territoris.\nAcciona't també hi té altres continguts al voltant del tema de la unitat lingüística: un editorial, un article d'opinió sobre la normativa lingüística, una recomanació cultural, i una secció de pregunta-resposta a una persona de cada territori dels Països Catalans, anomenada «set de set», on veurem quina percepció d'unitat del català hi ha a cada zona\nTots els números del digital tindran la secció fixa: «Activitats d'Enllaçats per la Llengua», on s'explicarà les darreres notícies d'aquesta xarxa d'entitats de tot el domini lingüístic i algunes activitats dels membres de la xarxa.\nÍndex de continguts del primer número d'Acciona't: 'Unitat i moviments secessionistes del català'\nPer ACCIONA'T, fa mes de 4 anys\nMoltes gràcies per ajudar a promoure el digital ACCIONA'T. Gent de les Balears, Franja i Catalunya ens hem ajuntat des del voluntarisme per fer realitat aquest projecte. Cada número tindrà un tema monogràfic. En aquest cas, la unitat de la llengua i el secesionisme. Dóna molta feina, però ho fem amb molta il·lusió i la gent hi ha col·laborat. Seguirem treballant per la llengua, la cultura i els nostres Països Catalans. Salut!\nPer F.S.B., fa mes de 4 anys\nJa hi tornam ésser amb els Països Catalans. Nosaltres som Baleàrics en tot cas...


Subtítulo: Por los caminos del asombro\nYogasutra -Los aforismos del Yoga\nYogasutra (o Los aforismos del Yoga) de Patanjali es el texto fundacional de una de las seis escuelas canónicas de la filosofía india y, por tanto, la obra fundamental para entender esta antigua forma de pensamiento que hoy ha derivado en una disciplina físico-espiritual practicada en todo el mundo.\nIntroducció de Lluís Duch, traducció de Víctor Obiols\nAutor: Montse Batlle\nPartint de la seva experiència en la pràctica terapèutica i del seu treball amb grups de meditació, Esteve Humet ha decidit posar per escrit aquest camí cap al descobriment del Silenci interior. L'objectiu del text és ajudar no tant sols als que ja estan iniciats en la meditació o practiquen assíduament alguna forma d'oració, sinó sobretot a aquells que senten parlar del tema i desitgen entrar vivencialment en ell, però no troben a ningú que els ajudi a aquesta exploració.


El Consell Rector d'À Punt puntua la gestió de Marco amb un 5,9 | Valencia Extra\nEl Consell Rector d'À Punt puntua la gestió de Marco amb un 5,9\nEl Consell Rector considera, en el seu informe d’avaluació de la Direcció general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació (SAMC), que la gestió encapçalada per la directora d’À Punt, Empar Marco, ha aconseguit “complir els objectius”, encara que en un nivell “per davall de les expectatives”, ja que “hi ha manques en alguns aspectes”.\nSegons explica l’organisme en un comunicat difós en la nit d’aquest dimecres, en l’avaluació s’ha tingut en compte la gestió de la Direcció general durant els anys 2017 i 2018 i assenyala que de cara al futur les avaluacions es faran amb una periodicitat anual.\nEls resultats, detalla, s’han mesurat mitjançant percentatges de rendiment acordats pel Consell Rector, que estimaven que fins al 50% no es compleixen els objectius; entre el 51 i el 80% els resultats estan per davall de les expectatives; entre el 81% i el 90% dins de les expectatives, i del 91% al 100% se superen les expectatives.\nTenint en compte aquest criteri, la gestió d’Empar Marco ha aconseguit un 59%, “la qual cosa indica que s’han complit els objectius i que hi ha manques en alguns aspectes”, afirmen des del Consell Rector.\nL’òrgan subratlla que ha contrastat fonts diverses, entre les quals cita els informes d’una consultoria de recursos humans, l’informe de gestió de la directora general, un informe de clima laboral i les informacions que s’han tractat durant les reunions del Consell Rector.\nEn l’apartat de competències s’han valorat els aspectes següents: lideratge i direcció, habilitats operatives, habilitats de gestió i habilitats interpersonals.\nMILLORAR LA PLANIFICACIÓ I TREBALL EN EQUIP\nLes conclusions destaquen com a “punts forts” la presa de decisions, el dinamisme mental i la proactivitat i iniciativa, encara que també hi ha aspectes a millorar, com la planificació, la capacitat organitzativa, el treball en equip i l’assertivitat.\nPer a l’anàlisi del compliment dels objectius s’han pres en consideració els que s’han establit en els pressupostos de la Generalitat i el contracte programa.\nEntre els punts forts es troben l’ús i la difusió del valencià, la promoció de la indústria audiovisual, l’habilitació i l’adaptació de l’edifici del Centre de Programes, l’inici de les emissions de la televisió i la promoció del pluralisme, la diversitat o la cohesió social.\nEls aspectes en els quals cal avançar són la col·laboració amb la xarxa de TDT locals i comarcals, ja que “solament s’ha desenvolupat en casos molt puntuals”. També insten a avançar en la promoció de la transició a l’economia digital i la creació de continguts transmèdia adaptats a les noves pautes de consum.\nL’últim aspecte és el relatiu al compliment de les funcions de la Direcció general, que estableix l’article 23 de la Llei de creació de la Corporació. En aquest apartat s’han executat dins de les expectatives les decisions de contractació acordades pel Consell Rector, sense perjuí de la seua capacitació de contractació de les despeses ordinàries i d’allò que s’estableix en la normativa del règim econòmic financer del sector públic empresarial valencià.\nFinalment, l’informe conclou que “cal millorar en la direcció de personal i dels servicis, amb les directrius bàsiques establides pel Consell Rector”.\nEl procés, recorden, és un tràmit requerit en el Decret Llei 1/2011 de 30 de setembre, de la Generalitat, que disposa que tot el personal que ocupe llocs de caràcter directiu en els ens del sector públic “estarà subjecte a avaluació, d’acord amb els criteris d’eficàcia i eficiència, responsabilitat per la seua gestió, mesures d’austeritat i reducció de costos i control de la despesa pública”.\nMarzà: “Impulsarem un congrés internacional d’educació i cultura contra l’odi"\nEn Comú Podem, Compromís, Més País i Més busquen una fórmula per a tornar a formar grup al Senat amb Geroa Bai


Els fringíl·lids, una forma de bec per cada especialització\nPublicat el Dissabte, 04 abril 2015 21:42\nEls Fringíl·lids son ocells que en general tenen una dieta alimentaria granívora. Han adquirit l'habilitat de menjar grans i llavors obtingudes directament de les espigues i baines que pelen amb el seu bec. Característica que posseeixen totes les espècies del grup gracies a l'anatomia del seu bec.. Per aquesta raó tenen aquet apèndix generalment de forma roma, cònica, llarga o creuada, segons el tipus de llavors de la seva dieta a la que estan especialitzats "Una forma de bec per cada necessitat". Això ve ajudat per un crani fort, grans músculs maxil·lars, el pap amb mes capacitat i un potent pedrer.\nLlegeix més: Els fringíl·lids, una forma de bec per cada especialització\nLes aus del Moianès\nPublicat el Dissabte, 14 Març 2015 14:32\nEl Moianès es una combinació de biòtop a on hi conviuen la pressió humana típica dels indrets habitats, les activitats tradicionals del mon rural i els espais naturals encara, de moment, bastant ben conservats. La dominància de molta extensió de boscos, amb alguns indrets en llocs apartats bastant intactes , alguns prats naturals, la ramaderia extensiva, la explotació forestal, junt amb els camps de conreu , les masies amb les seves quintanes, la caça abusiva, més la pressió humana abans citats, son factors determinants que condicionen la estabilitat i riquesa de la ornitofauna al Moianès. Això fa que hagin bastants especies incapaces de viure lluny del Home (antropòfiles) i especies, cada cop menys nombroses, molt sensibles a les alteracions produïdes per la seva presencia i les seves activitats, les quals requereixen indrets solitaris ( antropòfobes) per mantenir el seu cicle biològic.\nLa Ornitofauna Catalana pertany a la regió Paleàrtica i junt amb altres indrets del Sud d'Europa i Nord d'Africa constitueix la subregio Mediterrània. La característica climatològica de la Mediterrània durant la tardor, la qual es mes plujosa i amb temperatures suaus faciliten la floració i fructificació de moltes plantes. Això junt amb un hivern generalment sense unes temperatures negatives extremes, constitueixen una abundància d’aliment i un confort que afavoreix el acolliment de moltes aus i ocells del Centre i Nord d'Europa. Es per això que hi ha mes abundància i varietat d'aus i ocells per aquets mesos que al estiu i la primavera.\nAl Moianès tot i tenint en conte que la climatologia te certes influencies continentals succeeix idènticament el mateix, a excepció d’algunes espècies mes sensibles que prefereixen la climatologia mes temperada del Sud del País.\nLa concentració en quantitat, d’aus al Moianès no es ni molt menys com podria ser la que hi ha en uns aiguamolls, en un delta o a les costes marines. Fen una volta per el camp, una persona no versada en el tema no arriba a distingir maces varietats d’ocells donats dels que solen viure mes a prop nostre o las que es deixen veure mes fàcilment. I es que els ocells de bosc son mes discrets per ser observats i això requereix una metodologia i paciència.\nN’obsta’n, entre les que hi son tot el any, las que venen a la tardor per passar el hivern, i les que venen a la primavera per criar i passar part o tot el estiu, quasi un centenar i mig d’espècies, poblen els boscos, prats, conreus , vil·les i pobles de la comarca. Es la ornitofauna de muntanya mitja i rural. La absència de grans cingleres i barrancs fa que algunes especies típiques d’aquets habitats, com les gran rapinyaires i voltors, siguin nomes de pas per el cel del Moianès però en canvi podem gaudir de quasi totes les especies típiques dels prats, camps i boscos.\nLa manca de rius amb ser-te envergadura fa que aus típiques de les ribes siguin poc abundants, però hi son. La construcció de preses o tolls naturals com, entre d’altres, la de Castellcir, de Granera, La Tosca o del Parc del Moli Nou a Moià fan que aquets paratges siguin l’atracció d’aus de ribera i punt de parada de migratòries que solen travessar el cel de la comarca i d’altres especies que al disposar d’aquets indrets els atrauen o els han colonitzat tímidament tan sigui per niar com per passar el hivern. El Ànec Coll Verd, la Polla d’aigua, el Bernat Pescaire, el Corb Marí i d’altres especies d'aus aquàtiques i de ribera son uns clars exemples.\nAls boscos del Moianès i viuen pràcticament totes les aus i ocells que son típiques d’aquet medi, exceptuant les que estan adaptades a l’alta muntanya o als boscos d’avets,. N’obsta’n cal destacar la presencia molt restringida del Pigot Negre, una joia faunística dels Pirineus que te tendències expansives cap a les comarques properes del sud.\nNo tots els ocells i aus que crien duran la primavera i al estiu al Moianès, que a mes son migratoris, es a dir que abans de que arribi el hivern deixen les nostres conrades per anar a altres llocs climatològicament mes benignes, es moririen de fam si es quedessin a la comarca.\nMolts d’ells , amb la oferta d’aliments existent durant el hivern , potser podrien estar-ne mes temps o qui sap si per sempre.\nAquest impuls instintiu de migració hauríem de buscar-lo en la necessitat de canviar de lloc , un atavisme que es remunta al període glacial i post glacial que ha set heretat de generació en generació.\nAquest comportament migratori es desenvolupa amb una època determinada del any per obra de una hormona.\nLes perdius, els raspinells, els pardals, els gaig, les cornelles, la major part de picots i d’altres especies nascudes al Moianès es mantenen durant tot el hivern a la comarca. Son AUS SEDENTÀRIES. En canvi las AUS DE PAS es desplacen en trajectes relativament curts; sovint en direccions totalment diferents. Es el cas de les Mallerengues, Passerells, Caderneres, Pinsans, Lluers, Gratapalles etc. Que fora de la època de cria es congreguen en grans estols i s’escampen per tota la regió\nEn el cas de les AUS PARCIALMENT MIGRATÒRIES com els aligots, els xoriguers, les merles, els pap roig, els cargolets ........ pot succeir que alguns membres de la mateixa família emigrin, mentre que la resta es queda a les proximitats del area de cria. Aquest fenomen, els especialistes, el consideren una predisposició innata que probablement no acusen les influencies del clima , de la alimentació ni tampoc altres factors externs. Els seus congèneres tenen la febre viatgera: son AUS MIGRATÒRIES DE CURT RECORREGUT que solament arriben a zones de clima mes benigne Pertanyen a aquest grup els tudons, torts, cueretes, aloses, estornells, cotxes, Quan la tardor es benigne solen retardar la seva marxa considerablement; si el hivern s’allarga retarden la tornada.\nOcells nascuts al Moianès passant el hivern a la Plana del Bages o al Sud del País I ocells de la mateixa espècie nats als Pirineus i a Centre Europa el passen al Moianès.\nEn canvi es pot predir exactament segons la latitud del país, la anada i la tornada de les AUS MIGRATORIES DE GRAN RECORREGUT. La major part d’elles tenen les seves casernes d’hivern al lloc mes profund d’África i no tornen fins meitat de Març, Abril o principis de Maig, per abandonar les nostres contrades a meitat de Juliol, Agost i Setembre, Aquest grup pertanyen les orenetes, els falciots, abellerols, tortura comú, els capsigranys, papamosques, cucuts, àguiles marcenques, les bosquetes, els còlits, els rossinyols.... etc\nA.Schulze, L. Arias de la Estepa, J.Potti, J.Grandal. C.M. Herrera, Dr.Snow -Universidad Oxford,Josep Lainez.


Manuel Artís - Semantic Scholar\nFLORIN OVIDIU BILBIIE13\nJeffrey A. Frankel8\n10FLORIN OVIDIU BILBIIE\n10Larry W. Taylor\n8J P Artis\n7Giovanni Di Bartolomeo\n6Vivien A. Schmidt\nJuan Carlos Duque, Manuel Artís, Raúl Ramos\nRaúl Ramos, Jordi Suriñach, Manuel Artís\nThis paper analyses the differential impact of human capital, in terms of different levels of schooling, on regional productivity and convergence. The potential existence of geographical spillovers… (More)\nJacques Hubert, Benoît Feuillu, P. Mangin, Adrian Lobontiu, Manuel Artís, Jean-pierre Villemot\nOBJECTIVE To evaluate the experimental feasibility of laparoscopic computer-assisted pyeloplasty for pelvi-ureteric junction obstruction. MATERIALS AND METHODS Fourteen pyeloplasties were… (More)\nIn this paper we seek to verify the hypothesis that trust and cooperation between individuals, and between them and public institutions, can encourage technological innovation and the adoption of… (More)\nRosina Moreno, Manuel Artís, Enrique López-Bazo, Jordi Suriñach\nRosina Moreno, Enrique López-Bazo, Esther Vayá, Manuel Artís\nThis paper addresses the role of external effects in the process of production. We define two types of external effects: those derived from inputs external to the firm but which affect its… (More)\nDOCUMENTS DE TREBALL DE LA FACULTAT DE CIÈNCIES ECONÒMIQUES I EMPRESARIALS Col·lecció d’Economia The role of the tourism sector in economic development. Lessons from the Spanish experience\nIsabel Cortés-Jiménez, Manuel Artís, Adreça correspondència, Isabel M Cortés, Maria Carme Riera, Enrique López-Bazo’s\nTourism is one of the most important sectors in the global economy and is considered an efficient tool with which to promote economic growth. The case of Spain’s economy is well known in this… (More)\nJ. P. Pertek, Alain Coissard, Manuel Artís\nManuel Artís, Raúl Ramos, Jordi Suriñach\nJob Losses, Outsourcing and Relocation: Empirical Evidence Using Microdata Using microdata, we analyse the determinants of firm relocation and outsourcing decisions and their effects on firms’… (More)\n[On uveitis of dental origin. On 200 cases].\nJulie Artis, Manuel Artís, Mark W. Bowyer, S Durivaux


✅ Estiu sense incendis: el 2020 registra les dades més espectaculars de l’última dècada\nL’abundant pluja d’aquest 2020, el confinament i altres mesures contra la pandèmia han ajudat a assolir aquestes xifres\nper Xavi Segura dilluns, 28 de setembre 2020 - 16:34h\nLa campanya forestal de l'estiu del 2020 tanca amb dades molt positives | Arxiu\nGrans dades de la campanya forestal del 2020 a Catalunya, que s’ha saldat amb el millor estiu de l’última dècada pel que fa als incendis. Així ho confirmen les xifres finals provisionals dels Agents Rurals, que indiquen que, entre el 15 de juny i el 15 de setembre, a Catalunya hi ha hagut 149 incendis amb un total de 90,11 hectàrees cremades, 49,24 de les quals en terreny forestal i la resta en zones no forestals.\nAny molt excepcional\nLa majoria d’incendis forestals són a causa de la mà de l’home, sigui de forma intencionada o no. Aquest any s’han donat moltes circumstàncies que han ajudat a que l’impacte de l’home hagi estat clarament menor en la natura, bàsicament per la pandèmia del coronavirus que, més enllà del confinament, ha implicat mesures restrictives de moviments i activitats humanes arreu del territori, també a l’agost.\nTot i això, el gran creixement del turisme interior ha provocat alguns moments de massificació en zones naturals que, juntament amb alguns episodis de fort vent, implicaven un risc important d’incendi. Malgrat aquestes circumstàncies excepcionals, juntament amb els episodis de calor extrema de la canícula, la incidència de la presència humana en relació amb els focs ha estat molt baixa i, inclús, no s’ha hagut d’activar en cap moment el Pla Alfa 3.\nTambé s’ha de tenir en compte que la meteorologia ha acompanyat, ja que el 2020 va començar amb l’històric temporal Glòria, que va deixar pluges molt abundants arreu. També les precipitacions de la primavera, més abundants del normal, i les tempestes de tarda de l’estiu fora del Pirineu han ajudat a mantenir el risc d’incendi a ratlla.\nL’incendi més important de l’any ha estat el del paratge del Bosc d’en Perpinyà, a Cales de Malavella (La Selva), el 19 d’agost. Aquell foc va cremar un total d’11,77 hectàrees, l’únic de tot l’estiu que ha superat la xifra de les 10 hectàrees calcinades. Destaquen també els incendis de Belianes (Urgell) i Gavet de la Conca (Pallars Jussà), que van cremar 7,53 i 7 hectàrees respectivament, la majoria terrenys agrícoles.\nGairebé el 60% dels incendis tenen origen humà, i el 15% han estat directament intencionats. La resta han estat causats per negligències o accidents, mentre que l’11% van començar per causes naturals, és a dir, per llamps. Lleida és la regió catalana que més ha patit els focs, ja que concentra el 35,56 del total d’hectàrees calcinades. No obstant, la zona que més petits focs registra és Barcelona, tot i que sense grans conseqüències. De fet, els 45 incendis declarats a l’àrea de Barcelona només han cremat 5 hectàrees.\nTot i que la campanya d’estiu ja s’ha acabat, des de la Generalitat de Catalunya es fa una crida a mantenir la precaució al bosc durant tot l’any, ja que, a causa del canvi climàtic i els seus greus efectes en el medi ambient, el risc de foc forestal creix any rere any fora del període estiuenc.


Entrem a tràmit la proposta d'acord per declarar l'estat d'emergència climàtica - Liberals d'Andorra\nPer liberals\t Última actualització 18 d'octubre de 2019\nEls grups parlamentaris de Liberals, Demòcrates i Ciutadans Compromesos han entrat aquest divendres a la Sindicatura la Proposta d’acord de reconeixement de la crisi climàtica i de declaració de l’estat d’emergència climàtica i ecològica. El document s’ha treballat els darrers mesos de manera consensuada amb el Ministeri de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat i amb el col·lectiu de joves ‘Fridays For Future’ d’Andorra.\nMoment de l’entrada al registre de la proposta d’acord.\nEn aquest sentit la Proposta d’acord demana que el Consell General aprovi el compromís de reduir les emissions anuals de gasos d’efecte hivernacle en un mínim de 37% el 2030, i impulsar la transició cap a la neutralitat de carboni. Per aconseguir-ho, encomana el Govern a dur a terme una sèrie d’accions, en el marc dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS). Entre aquestes, destaca, per exemple, el foment dels productes de proximitat; elaborar una nova llei d’aigües abans del 2023; promoure plans de mobilitat sostenible per als treballadors de totes les administracions; implantar una plataforma nacional per compartir cotxe; impulsar la creació d’una taxa de CO2 finalista; destinar la taxa de tinença de vehicles a un fons verd; fomentar la producció elèctrica nacional de manera que el 2030 representi un terç del total; i la prohibició dels plàstics d’un sol ús a partir del 2021.\nMarc Magallón atenent els mitjans de comunicació\nEnseñat i Magallón han presentat la Proposta d’acord a la Sindicatura acompanyats dels joves de FFF. Un dels seus representants, Mateu Bracque, ha assegurat que la declaració és un “pas molt favorable per a Andorra i per al planeta”. Ha recordat que agafa demandes del col·lectiu i de les formacions polítiques i que “no hem trobat cap punt a faltar”. Estem molt contents amb el resultat”, ha conclòs.\nFotografia de família dels consellers generals i els joves de FFF\nPots llegir i descarregar-te la proposta d’acord a continuació:\nProposta d’acord per la declaració de l’emergència climàtica\ncanvi climàticgrup parlamentari liberalmarc magallónmedi ambient\nGovern potenciarà la millora de la qualitat de vida de la gent gran\n‘Per millorar el poder adquisitiu’ de Jordi Gallardo


Lleida encapçala el ranking de ciclistes morts per accidents de trànsit | Ràdio Lleida | Cadena SER\nLleida encapçala el ranking de ciclistes morts per accidents de trànsit\nDes de començaments d'any han mort tres ciclistes en accidents de trànsit a la demarcació. A Barcelona han estat dos i a Girona uns altres dos. En total, 7 ciclistes morts a la carretera enguany. L'any passat en van ser 2 en tot Catalunya.\nFoto d'arxiu d'una de les protestes de la Plataforma Prou Morts a la N-240 reivindicant millores en la seguretat viària d'aquesta carretera. / ACN\n01/09/2019 - 19:47 h. CEST\nLleida és la demarcació catalana on més ciclistes han mort en accidents de trànsit des que va començar l'any. En concret han estat tres, davant els 2 de Barcelona i els 2 de Girona. És un dels col.lectius "vulnerables" a la carretera. També són d'aquest col.lectiu els motoristes i els vianants.\nDe 2 a 7 ciclistes morts\nSi bé de vianants en accidents de trànsit a Lleida no n'ha mort cap enguany, sí ho han fet motoristes. Concretament 4, sgons les dades oficials. A nivell de Catalunya, de motoristes morts en accidents de trànsit han augmentat passant de 30 a 36 d'un any a un altre, i de ciclistes també ha augmentat. L'any passat en el mateix periode en van ser 2 i enguany ja en sumen 7. Per això, el Servei Català de Trànsit reconeix que caldrà treballar per reduir la xifra de sinistralitat d'aquests col.lectius, tant entre els seus membres perquè prenguin consciència de la seva vulnerabilitat, com entre la resta de conductors.\nEn total, entre vulnerables i no vulnerables, a les carreteres de Lleida han mort enguany, fins al 31 d'agost, un total de 19 persones, set menys que en el mateix periode de 2018.\nUn any del desviament de camions\nLes dades les fa públiques Trànsit coindicint amb el primer aniversari del desviament obligatori de camions a l'autopista AP-2 entre Les Borges Blanques i Montblanc. Un any en què, segons dades facilitades per la subdelegació del Govern A Lleida, cada dia s'han desviat, de mitjana, 940 camions -això entre Les Borges i Montblanc- i fins a 1.045 si el tram que es compta és entre Les Borges i Pla de Santa Maria.\nAixò ha propiciat que el número d'accidents amb morts o ferits greus hagi caigut un 57,1% segons dades facilitades pel Servei Català Trànsit. Segons es desprèn d'aquestes dades, el benefici per la seguretat del desvialment de camions és clar, però encara insuficient per a la plataforma "Prou Morts a la N-240", que reclama la conversió de la nacional d'un carril per sentit en una carretera de dos carrils per sentit, segons el portaveu, Enric Mir.\nEls beneficis del desviament obligatori de camions també és destacat a la N-340. Entre Alcanar i l'Hospitalet de l'Infant els accidents amb morts o ferits greus ha caigut un 48,7% i entre Altafulla i Vilafranca del Penedès gairebé un 46%.