Sota el Sol de la Toscana | ACAVe Travellers\ndc., 05/03/2017 - 10:13\nL'avió aterra i apareixes en el bressol del Renaixement i llar de Maquiavel, Miguel Ángel i els Médicis, Florència té un magnetisme i romanticisme que t'enamorarà. És la capital de la Toscana i un autèntic museu en viu. Llocs tan bells com el Palazzo Vecchio que presideix la Piazza della Signora. La Galleria degli Uffizi on les obres d'art de Botticelli, Leonardo da Vinci i Miguel Ángel semblen infinites, i una de les catedrals més boniques del món que t'enlluernarà: la basílica de Santa Maria del Fiore.\nDesprés, baixant al sud, a una hora de camí de Siena et recomanem que coneguis els pobles medievals del triangle Monteriggioni, Volterra i Sant Gimignano. No podràs dir que has fet un viatge per la Toscana si a més de les conegudes ciutats de Florència, Siena i Pisa no has visitat algun d'ells.\nSi et vols imaginar un poble que mantingui gairebé per complet la més pura essència de l'època medieval, aquest és Monteriggioni. En realitat, més que un poble es tracta d'una petita fortificació medieval situada sobre un turó. Sant Gimignano, conegut com "La Ciutat de les Mil Torres", és un petit poblet emmurallat d'origen medieval que encara conserva 14 torres i on es va rodar la pel·lícula “Te amb Mussolini”. Si no tens vertigen, és imprescindible que pugis a la torre més alta en la Piazza del Duomo, un dur exercici fins a pujar a dalt per les seves innombrables escales però que les vistes des de dalt a totes les vinyes envoltant la ciutat, són realment precioses. I alguna cosa que segur gaudiràs, és un deliciós gelat en La Piazza della Cisterna, una gelateria amb un premi a la millor gelateria del món i situada al centre neuràlgic de la ciutat. Insuperables! I molt a prop trobem Volterra, un municipi amb un centre medieval molt bé conservat que amaga un bell amfiteatre romà.\nLa següent parada és Siena, que t'encantarà per la seva excel·lent combinació entre art, història i el paisatge natural únic que l'envolta. Passeja pels seus carrerons medievals i deixa't portar pel seu encant. Posseeix alguns llocs que no pots deixar de visitar com el Duomo de Siena, Via Bianchi vaig donar Sopra, Palazzo Pubblico, l'Església de Sant Domenico i La Piazza del Camp, on cada 2 de Juliol i 16 d'Agost es posa tot a punt per celebrar una apassionant carrera de cavalls que té en suspens a tota la ciutat. Siena retrocedeix en el temps, es vesteix amb les millors gal·les, s'omple de banderes i engalana els seus carrers per convertir-se en l'escenari d'un dels esdeveniments més esperats de l'estiu, el Palio. Viuràs uns instants realment emocionants!\nAra ens traslladem al lloc on es va rodar la pel·lícula que dóna nom a aquest post, Sota el sol de la Toscana, en Montepulciano i Cortona.\nEnfilada al cim d’un turó, Montepulciano s'alça al sud de la Toscana, com si els seus palaus renaixentistes busquessin enaltir la seva bellesa encara més. Terra del famós Vi Nobile, les vinyes que envolten la ciutat, nodreixen de raïm als cellers que aconsegueixen vins d'una qualitat reconeguda per tot el món. Per descomptat, gaudeix d'un tast de vins! Cortona, és una ciutat carregada d'història que ofereix una excel·lent combinació entre art, naturalesa i una deliciosa gastronomia. Et recomanem gaudir d'un plaent menjar a la terrassa del Ristorante Tempero on la Bistecca alla fiorentina i la pasta són la seva especialitat. A més, cada any es celebra La Festa de la Bistecca, en la qual la protagonista de la festa és la carn i la gent dels pobles de la Toscana es reuneixen a les places per redescobrir els sabors genuïns del passat i els productes reals de la terra.\nTot el viatge a Itàlia serà una infinitat d'obres d'art i belles construccions arquitectòniques que t'enamoraran. I per seguir amb el bon sabor de boca, et recomanem allotjar-te a l'Hotel Il Borro, de la cadena hotelera Relais & Chateaux i propietat la coneguda família Ferragamo.\nEl temps sembla detenir-se en Il Borro, una fabulosa finca renascuda a la Toscana, formada per un burg medieval, una vila del segle XIX i un antic celler. Submergeix-te en l'ambient de la Toscana provant la cuina tradicional de la Osteria de l'Esborro i algun dels tractaments de Il Esborro Spa o simplement relaxa't a la vora d’una piscina infinita. Provinent de la Dinastia dels Medici, després la família de Savoia i ara la família Ferragamo, que han protegit i preservat aquest preciós oasi fent d'aquest lloc, un equilibrat suspens entre passat i present, un santuari dedicat al benestar i a l'art de la hospitalitat.\nEls dies de turisme per aquesta bellíssima regió poden arribar a la seva màxima plenitud fent una ruta a cavall per tota la localitat, contemplant les vinyes, turons i paisatges. L'hotel compta amb grans i bells cellers on creen el seu propi vi i t'aconsellem seduir al teu paladar amb un apassionant tast on a més de gaudir del seu sabor, podràs adquirir interessants coneixements sobre el món vinícola. I per sucumbir del tot a la cultura i tradició italiana, l'hotel posa a la teva disposició classes de cuina en les quals descobriràs molts secrets de la gastronomia italiana.\nFont: Bestours Viatges\nC/ de Bertrellans, 4, Pral 2ª


Olivenblei 80g, Durchlaufblei Waller Blei Angelblei. | eBay\nDetails zu Olivenblei 80g, Durchlaufblei Waller Blei Angelblei.\nOlivenblei 80g, Durchlaufblei Waller Blei Angelblei.\ngutt-blei (2523 )\nLetzte Aktualisierung am 18. Okt. 2017 10:35:17 MESZ Alle Änderungen anzeigen\nAngelart: Süßwasser- Fischen Herstellernummer: F79\nFischart: Alle Süßwasserfische Produktart: Olivenblei\nHerstellungsland und -region: Deutschland Gewicht per Einheit (g): 80g


60 minuts per salvar el món | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\n60 minuts per salvar el món\nLa redacció de Noticiestgn hem experimentat en primera persona què passa en aquestes habitacions a l’Escape Room Habitakulum de Tarragona\nPer Redacció NoticiesTGN. Actualitzat el 22/11/2016\nUn grup reduït de persones tancades en un habitacle. Un repte i 60 minuts per dur-lo a terme. Aquest és el punt de partida de les escape rooms, una de les activitats que causen furor i potser l’única que es pot fer sense mirar cap pantalla.\nA les escape rooms, la història l’escriuen els seus participants i els enigmes requereixen molta atenció, comunicació amb els companys i esforç mental. En una societat empesa al sedentarisme i a l’atròfia de certes parts del cervell a causa de la tecnologia, l’arribada de les escape rooms és una gran notícia que, per acabar-ho d’adobar, esdevé una experiència divertidíssima.\nI ho diem perquè ho hem pogut comprovar en persona en una de les que han obert recentment a la ciutat de Tarragona, l’Escape Room Habitakulum, on els membres de la redacció de Noticiestgn hem intentat –i hem aconseguit!– superar els reptes que se’ns plantejaven gairebé sobre la diana. Una experiència que també demostra que aquesta és una fantàstica activitat per consolidar el treball en equip, una alternativa a allò que moltes empreses busquen dins l’anomenat team building i que ara ja tenen a l’abast ben a prop de casa.\nTots aquells que vulgueu viure una experiència única, podeu visitar l’Escape Room Habitakulum al Carrer d’Alfred Opisso, 16 de Tarragona. Trobareu més informació a la web www.habitakulum.com\nEls membres de la redacció de Noticiestgn hem experimentat en primera persona què passa en aquestes habitacions a l’Escape Room Habitakulum, una de les quatre que hi ha a Tarragona i de les moltes que han obert al territori en els darrers mesos / Foto: Tomàs Varga.\nHola! Aquí podeu trobar el llistat dels escape rooms que hi ha a la província de Tarragona: http://www.escaperoomlover.com/2016/10/escape-room-tarragona.html\nSi encara no n’heu fet cap, és hora de provar-ho! És MOLT divertit i és una activitat perfecta per fer en familia o amics. I si ja us heu iniciat en aquests jocs, mireu les recomanacions dels jugadors sobre altres escape rooms per escollir el vostre pròxim repte!


05:15PM divendres 16 de set.\nEl FC Barcelona visita el Leganés (13 hores, Movistar+) en la quarta jornada de la Lliga Espanyola. Els madrilenys són l’únic equip debutant a la màxima categoria espanyola aquesta temporada i, de fet, l’Estadi Municipal de Butarque és l’únic dels vint estadis de Primera Divisió en el qual el Barça encara no ha jugat. L’únic que falta per conquerir, per guanyar. Per a l’assalt a l’estadi madrileny, Luis Enriqueha convocat 18 jugadors del primer equip, entre els quals destaquen els retorns de Mathieu i Denis Suárez, mentre que han quedat fora Sergio Busquets, Masip, Aleix Vidal i Digne per decisió tècnica.


Thyssen: una expo, 24 teles l’any | BonDia Diari digital d'Andorra.\nA. Luengo / Foto: Neus Mola, davant del gravat 'Ingenuïtat perduda' (Jonathan Gil)\nNi quatre, ni tres, ni tampoc dues; el futur Museu Carmen Thyssen Andorra penjarà una sola exposició anual. I la inaugural, prevista per al febrer del 2017, constarà exactament de 24 obres. Teles de mitjà i gran format, això sí, de grans mestres de la pintura universal del segle XX, amb més d’una i més de dues peces emblemàtiques i procedents totes dels fons que la baronessa exposa actualment a les tres seus que duen el cognom Thyssen: Sant Feliu de Guíxols, Màlaga i, naturalment, Madrid. De fet, el catàleg d’aquesta primera exposició ja està tancat, i tot queda ara pendent que les obres de rehabilitació de l’antic hotel Valira, a Escaldes-Engordany, compleixin els terminis previstos.\nSi és així, la promotora entregarà a la tardor els 413 metres quadrats de la planta baixa de l’edifici, a punt perquè el ministeri adeqüi l’espai, que constarà de recepció, sala d’exposicions, botiga i un àmbit destinat a acollir el programa pedagògic –Educathyssen– que completarà l’oferta museística. Tot plegat hauria d’estar llest al gener: l’objectiu és que el primer mes el Museu Carmen Thyssen obri les portes buit, encara sense obra; i que si –com s’espera– supera sense novetat el tràmit, les obres arribin al febrer.\nAixí que 24 peces l’any. Moltes menys que la vuitantena, dividida en dues o quatre tandes, que s’havia dit als inicis del projecte, però amb l’obertura tot l’any garantida. Molt més que la temporada d’estiu a què es limita el de Sant Feliu. El de Màlaga, amb una sala permanent i una altra de temporal i un pressupost anual que supera els dos milions d’euros –i parlem només dels que aporta l’Ajuntament–, juga en una altra divisió. I no diguem ja el de Madrid. Recordem breument els números del Carmen Thyssen Andorra: 250.000 euros per a l’adequació de l’espai, als quals cal afegir els 51.000 que es va destinar a la Fundació Museu Andorra –totes dues quantitats les aporta el ministeri– i els 9.000 euros mensuals de lloguer, que assumirà el Comú d’Escaldes.\nEls Tallers del 2011, a Art al Roc\nTot això, és clar, sobre el paper. De moment, qui ja ha començat a caminar sol és el veí Art al Roc, la sala d’exposicions a l’antic CIAM escaldenc. Des d’ahir fins a l’11 de setembre hi pengen les obres dels quatre artistes que van participar en l’última edició dels Tallers d’Art. Normal si no se’n recorden o ni saben de què els parlem, perquè la convocatòria data del 2011, i el ministeri s’ha dedicat l’últim lustre a deixar en un raconet una iniciativa que va arrencar ara fa dos decennis amb les millors intencions però que s’ha anat esllanguint fins al despropòsit de l’última edició i la reconversió dels Tallers en una mena de reality show d’on sortirà el representant andorrà a la pròxima edició de la Biennal. Però aquesta és una altra història i els artistes no en tenen la culpa.\nA Art al Roc, en fi, hi exposen Joana Baygual, Rafa Contreras, Neus Mola i Meritxell Papió, els últims inquilins dels Tallers. La primera, de fet, ha aparcat el projecte inicial –lògic, després de cinc anys– i, com que durant aquest temps ha reorientat la seva carrera cap al comissariat, hi presenta la instal·lació Las muertes chiquitas, en què l’artista catalana Mireia Sallarès reflexiona sobre la violència estructural de Mèxic a través de les entrevistes a una trentena de dones i amb l’orgasme, ves per on, com a punt de partida. Mola hi compareix amb Ingenuïtat perduda, un trencaclosques format per 25 peces –gravat amb punta seca sobre planxes de PVC– que esbossen el rostre d’una nena que acaba de descobrir el poder que li confereix una sexualitat incipient.\nTambé ha optat per la instal·lació Contreras. Tres instal·lacions, de fet. Lluny del ferro de les seves obres anteriors, i amb un missatge social fins ara inèdit: les seves són obres que busquen l’impacte per conscienciar l’espectador sobre el tràfic d’armes, l’explotació infantil i l’ablació. I acabem el periple amb De tot se’n diu menjar, una taula perfectament parada sobre la qual es projecten les imatges del menjar ràpid –hamburgueses, pizzes, gelats, patatones fregides d’aquelles tan bones, rebosteria industrial i anar fent– que ha colonitzat els nostres àpats i que amb la rècula d’emulsionants, estabillitzadors, edulcorants, colorants, espessidors i, glups, potenciadors amb què els amanim han convertit els menús del segle XXI, ens ve a dir, en poc menys que mortal verí. Com per sortir d’Art al Roc i parar a la pizzeria.


Usuari:Sanbeg/F - Viquitexts\n<poemx> III. "Obra feta per lo dit Joan Fogassot sobre la liberació del dit senyor primogénit: Infinits mals | di- visïó ns' aporta" (Coblas croadas). Esta lliberació fou á 25 de Febrer y l' entrada triunfant en Barcelona (de la qual fa Carbonell una bonica pintura) lo dia 12 de Mars. Lo poeta sembla que ja s' hi trobá, pus parla de "la forma de la entrada." Tracta també\nDel virtuós | don Karles d' Aragó, Tan desijat, | detengut en presó Contra status, | libertats leys e pactes.\ndel clement rey, de la reyna excelent. Demana la con- cordia y acaba:\nGUILLEM GIBERT. "Complant fet per Guillem Gibert en la ciutat de Barcelona sobre la mort del primogénit d' Aragó don Carles (aliter Karles); obra encadena- da solta."\n:1Ab dolor gran | e fora de mesura\nAb dolor gran | abundós en tristura.\nLo excellent | príncep d' Aragó (l.de Aragó),\n2Ans que morís|espay de gran estona\nDient: "Senyor | es lo servidor teu."\n"A XXIII de Setembre (Festa de Santa Tecla) any MCCCCLXI reté l' ánima á Deu omnipotent lo Prín- cep don Carles de gloriosa memoria en lo palau real de la ciutat de Barcelona."\nFRA ROCABERTÍ (Hugo Bernat de Rocabertí), amich, com havem vist, de Torroella, fou castellá d' Amposta, comenador del Fambra, y gran creu del orde de San Joan, y en 1461 general del exércit de Joan II al qui serví també mes endevant. Fora d' un' estrampa: "Conforms desitgs, ab qualitats diversas" que te per senyal: "Mon claregant" sols li conexem un gran obra, segons dihuen, de 1522 bordons que te aquesta rúbrica: "Comensa lo Cançoner de obres enamorades (Lo Cansoner de Paris) y sagueix lo primer la Gloria d' amor de fra Rocabertí." Després d' una introducció endressada als jóvens, segueix lo 1er cant ahont diu que-s trobá dins d' una vall d' arbres tan dolorosa que desitjá la mort. Demana l' adjutori de Apolo y de Mercuri y segueix planyentse. Se fica mes endins del bosch ahont veu un castell del qual li defen l' entrada una donsella vestida de negre drap y acompanyada de deu infants ab antorxes cantant\nUna cansó de dols é plors Que-m paragué del angoixós.\nAcabada la cansó ella respon á sos prechs y li diu que es "Dels amans Conaxensa." Tot lo demés consisteix en lo viatje que fan ensemps responent ella á las de- mandas del poeta, discorrent del amor y distingint lo veritable del fals y veyent diferents amants, tant de la antiguitat, com italians (histórichs ó romanceschs), francesos de que n' hi ha tres vençuts per Petrarca, un de portugués, y algun catalá, com per exemple lo Prín- cep de Viana. N' hi ha que viuhen ab goig, altres son atormentats y 'l poeta recorda sos fets ó los interroga á "Conaxensa." Lo mes de la obra que te X cants, es feta en tercets semblants als del Dant, mes no encade- nats, sino que tenen lo segon bordó perdut. Hi ha altres coblas mes llargas també de bordons de 11 sílabas, ap- pariats de 9 y codoladas de 2 bordons llarchs. Veja 's un retall dels tercets:\n:Passat yo viu | Gillem de Capestany, Vian' ab ells | y París lo segon, Isol d' aprés | ab lo noble Tristany,\nCascú cantant | ab divers' alegria Ab delit gran | sens enuig e desalt.\nQuant bell delit | e quant bell pensament Porta 'n aquells | tan delitable fí.\nE dells aprés | viu ab trista semblança Ser Capestany | lo primer en cantar.\nD' amor estar | Rimbaux de Vaqueiras, E Beatriu | nobla de Montferrat etc.\nMOSSEN LLUIS DE REQUESENS. Sent lo nom de Lluis tan comú en esta familia, no sabem be de cert quin era lo poeta, que tal vegada fou Lluis fill de Bernat (fill de Lluis gobernador de Catalunya) lo qual Bernat otorga testament en l' any 1469. Aquest Lluis deu ésser dife- rent d' un del mateix nom, cambrer del rey que 's casá en 1551. Te varias obras de l' especie mes costumada en que 's queixa que no li val saber, y una: "Retorn, retorn | nostra bon' amistat" que 's troba també ab lo nom de Corella. Muda molt de senyals: Margarita; Dona de mi; Mon paradís; Hulls falaguers.\nEn JOHAN BOSCÁ. No sabem si es lo major ó lo menor dels que trobam congregats ab altres personas del bras militar á 8 de Desembre de 1460 per motiu de la presó de Carles de Viana. Hi hagué també mes avant y ha de ser un dels mateixos, un Johan Boscá que seguia la part del Rey y escrigué unas memorias d' aquella guerra. Te dos dansas, sino que de la una sols se conserva lo respós. Encara que l' altre ha sigut ja publicada per lo qui mes amplament havia parlat del Cansoner de Saragossa, la posarem tota perqu' es molt ben feteta. "Dansa d' amor feta per en Johan Boscá" (retron- xada per dos bordons).\nRespósNo sap lo camí d'amor Lo qui diu per fellonia: Tal cosa jo no faria Mostrant lo esdevenidor. I.ª coblaQuant los ulls han presentat Al entendre lo bon alt, La voluntat fa lo salt Esperant lo desigat; En tal cas es gran error Dir una semblant follia: Tal cosa etc. 2.ª coblaPerque es veu que dir no-s deu En tal punt jo no vindré, Car amor al qui retté Per (Pot?) manar: assó fareu. Al qui sent de sa calor No 'l cresch si dir-li lexia: Tal cosa etc. 3.ª coblaD' ont ve donchs l' enfellonir Al desitjós pensament D' esperar estranyament Lo temps que no deu venir; Mes ab tot que 's gran error Jamés algú dir deuria: Tal cosa, etc\nQui donar vol la favor Dir no deu devant s' aymia: Tal cosa, etc.\nMARTÍ GARCÍA escuder fou un dels aragonesos que trobaren en catalá; encara que te obras de bordons de 11 sílabas, se veu que era mes amador de la dansas y lais. Son senyals es: "Segurament." I. (Dansa retronxada per un bordó)\nRespósAdeu bon temps e bona sort Mon ris, mon xant e ma ventura, Adeu mon solás é confort, Car mon trist cor se desnatura Pensant que leix e que m' en port. I.ªcoblaO trist! e no deu sclatar L' arma per dol de tal partida, Vent que no pux mes aturar Ne partir sens lexar la vida; Ay de quants mals me recort No trop pus fer del qui m' atura, En est pas tan estret e fort De que seré, si pus me dura,\nDesconcertat d' aquell saber D' aquell art, giny e maestria\nVençre l' esfors e lo poder D' amor e fer ço que tot dia\nMa (l, Me) favoria\nDesgraciat, fat e grosser..... Certes mon fin cor e voler, Ma leyaltat e cortesia\nMuyr per fael e verdader, E si mils morts per ço prenia\nMOSSEN RODRIGO DIEZ també aragonés, en las obras d' Ausías March te una resposta (l' altre es de March) á una pregunta de Fenollar. Compongué un' obreta que comensa: "De vuy demá fent via lo temps" en que tots los bordons conclouen ab lo mot "temps", y una dansa que te aquest respós:\nQui per son temps es be orat E ple de molta grossería; Aço dich per l' enamorat Qui desamat ama s' aymia.\nMOSSEN NAVARRO també es tingut per aragonés y li donan lo nom de Pedro. D' aquest nom trobam un Na- varro á Italia ab Gonzalo de Córdoba, mes sembla que 'l poeta deu ésser mes antich. Te una esparsa y un lay (codolada de dos bordons llarchs).\nSi be d' amor me clam sovent E dits los mals que tots jorns sent\nMOSSEN SUNYER fou á las guerras d' Italia en vers 1454. I. Dansa retronxada.\nRespósMes ameria tenir febre Que no com sent tal dolor\nQui-m fa 'nar vestit de negre. 1Nunca viu pus fort ventura A negú que veig a mi, Ple d' enuig, dol e tristura Des que tot mon ben perdí. Perque no-m do res a cura Sino plányer ma dolor etc. 2Amichs, parens quant avia He perdut en un moment, Que no trop res que bo-m sia A dar-me socorriment, Ne veure la que solia, Ne de perdre ma dolor etc. 3Solia passar ma vida Solament prenent deport Leixant dols qui no s' oblida Are 'n donar-me la mort, Des que fon de mi partida E per qui-m ve la dolor, etc 4Acusar vull a quant sien Que no-m diguen res de pler, Car tot ço que dir porien No val res pus que 'l voler, Seny, saber e cor sentiren (l. sentien), E sospirar me (l. ma) dolor etc.\nAmors, tots me planyerien Si sabessen ma dolor etc.\nProu li fassa qui ha dit Que no compre sens engüany Que la roba de mal guany Al (Als?) demés fa mal profit. No he voler d' esmerçar En lo que ve de mal just, Perque 's aximpli vulgar Torna fust d' allá hon fust . A vos pendre est partit, Al comprador es afany, Que la roba etc.\nMal, mal Deu li do qui-m fa 'quest mal\nSi com al sol | la estela Diana Declara 'l jorn | espandent les tenebre;\nANDREU DE BOXADORS que 'n un' esparsa se queixa de son oncle, segons apar, mariner "Com no tirá | la volta de Berut"; MOSSEN CARDONA PREBERE; PERE DABE- LLA (d' Abella) que 's queixa d' una dona divulgadora de secrets: "Puix axi-t plau | ta bandera estendre"; Estanya que te en una cansó aqueixos dos bordons retronxats:\nDesventurat | e mal content d' amor Essén jo viu | vos dich que ja so mort;\nMOSSEN BERNAT ESTRÚS de GIRONA ; FIGUERAS qu' es- crigué uns "Lahors de sa senyora" que anomena en lo senyal "Font d' onestat" ab coblas de II bordons de II y de 5 sílabas y un' altre composició ab lo títol: "Obra de Figueras. Ab la sua oració" que comensa: "Temps ha que visch | peccant sens penedir" y diu aprés: "Se- gueix-se la oració: O sobiran Deu Creador;" y te 110 bordons de 9 y de 5 sílabas. MAESTRO FERRANDO metje, escrigué una "Obra contra adversa fortuna ab la qual guanyá joya," que comensa:\nTal indispost | qual lo novell e tendre En la gentil | e pulida sciencia.....\nMare de Deu | pus de tot be cumplida Sou en lo cel | qui es bell consistori, Redressau tost | Barcelona afligida E no trigueu | en lo seu adjutori .\nGABRIEL FERRUIX que feu una Requesta d' amor; FRANCI GUERAU autor d' una "Obra feta per F. G.: Leor de la nobla dona Leonor de Cardona. Aqui porá | don- cella virtüosa": JOHAN GARAU autor d' una "Obra de nostra dona;" EN DIONÍS GUIOT, notari de Valencia que feu: "Obra figurativa ab rims estramps en lahor del Rey;" N. DEL MONESTIR: "Enamorats | planyeu tots e plorau;" FRANCESCH OLIVER que tragué del francés en catalá "La Requesta d' amor de Madama Sans Merci feta per Mestre Alain Chartier": EN PASTRANA que feu: "Debat del cor e dels cors tot encadenat e unissonant"; EN SIMON PASTOR; MOSSEN P. PUIG cavaller que dona 'l nom de serventesch á un' obra que te 'l respós:\nPus que bondats ne z abtesa No val tant com la favor, Vull servir tan gran altesa E pel mon cridar favor.....\nseguit de 5 coblas de 8 bordons los dos derrers retron- xats; FRANCI JOHAN PUENTULL que te una "Hobra feta per F. J. P. en lo consistori de Mossen Anton Captana lo que posá una joya á qui millor diguera en laor de la Creu animant los cristians a la croada"; a més en te un' altre al mateix assumpto comensant quiscuna cobla: "Arbre molt sant." En Ramis te un Lay en codolada de 2 bordons llarchs "Oiu de mi quanta dolor" etc.; MOSSEN BERNAT SERRA; BLAS SESELLAS que feu un "Dese- ximent e comiat d' Amor;" URGELL autor de uns vi- llacents ó abbades (aubades?); MOSSEN VERDÚ; VILA- GUT; UN POETA DESCONEGUT que feu uns consells á son fill en que parla de humilitat, lealtat, veritat, felonía... jutges, frares, reys, barons, cavallers, estudiants, que comensa ab una endressa á un Senyor de Moncada y va seguida d' un "Consell parlant en persona d' un pare al fill" en coblas derivativas, y UN ALTRE Ó DOS ALTRES POETAS DESCONEGUTS que compongueren una Dansa ó Goig de Santa Magdalena y altre de la Verge María:\nRespósMolt humil Mare de Deu, De las Verges la mes bella, Vos perís restant doncella A Jhesús Redemptor meu. I.ª coblaConsebés tot nostre be Sens mácula de pecat E parí 'l vostra Marcé Restant la virginitat, Pus que dignament podeu Dir que sola sou aquella Vos perís etc. TornadaDonchs, dolça Mare de Deu, Pus vos fes tal maravella Vos perís etc.\nSe conservaren també en un altre M. S. unas poesías espirituals que pot-ser alguna fou composta abans del seggle XV, mes que per lo llenguatje que ara mostran semblan d' aquest: "Sobre los set psalms penitentials e primerament de Miserere mei Deus": Coblas de 9 (la primera es de 10) bordons de 14 sílabas ab un mateix rim. - "Saguéixen-se los Goigs de la Verge María be- neyta Mare de Deu sacratísima e son los terrenals.- Acabats los terrenals saguéixen-se los espirituals (á ma- nera de dansa) - sagueix-se una cansó de la beneyta Verge María Mare de Deu e cantars (l. canta 's) al so de: Si be-m so mal maridada, Jo me 'n he etc.".\nJAUME ROIG Valenciá, mestre en medicina, física y arts, metje de Dona María muller del rey N' Anfós V. Fou un dels poetas de las "Obres e Trobes" de 1474 y en lo mateix any y en lo precedent se troba com á exa- minador de metjes y apotecaris. En 1 d' Abril del derrer any, passejantse ab un fill de Domingo Mascó y alguns hicendats li agafá un' apoplexía de que morí al cap de quatre dias. Lo seu famós "Libre de consells" es un' obra satírica y fingida vida del autor, que si 's prengués al peu de la lletra, á mes de moltas altres cosas increibles, probaria que Roig encara era poeta, examinador y bon caminador, quant tenia mes de cent anys . La sobredita obra está partida en prefaci y quatre llibres, aquell y aquest partits de nou en quatre parts. Al comensament nos diu que com entre las obras pias la millor es doctrinar y dar bon exemplar á la gent novella, ell sent ja molt vell y apartat del mon, desit- jós de que 'ls jovens y no pochs vells no 's cremen com á papallons en la flama, escriu lo seu llibre per ús majorment de son amat nebot Balthaçar Bou. Aprés, y no certament per la derrera vegada, se posa á injuriar á las donas, y luego tracta de la natura y regiment de sa obra. En lo primer llibre comensa á parlar dels fets de sa propia vida sent encara infant. Mort son pare, la mare 'l trau de casa dientli que 's campe la vida fentse bergant del Grau, ó llanterner de cap de guaytas etc. Es robat per un' hospitalera y passa á Cathalunya ahont serveix á un cavaller catalá gran bandoler, que li ense- nya de ben servir, seguir armas, cassar, cavalcar, etc. y al qual deu deixar per desamor de la muller. Se fica 'n casa d' un mercader que l' envia á París, ciutat que li plau molt pel tracte pacífich dels ciutadans y ahont veu enforcar algunas donas, una per matadora del marit, altre per vendrer pastissos de carn humana, altre per robar dents de penjats etc. Havent donat fi á sos affers, lluyta ab los francesos contra 'ls inglesos. Torna á Es- panya y veu penjar un' altre dona, y un' altre cremada pel seu mateix marit agraviat. En lo llibre segon parla dels seus casaments, lo un ab una donzella que l' em- pobreix, y aprés li fuig, lo segon ab una mala beguina, lo tercer ab una criada que li fa despendrer molt ab metjes y á la fi 's penja, lo quart ab una criada de monjas tan apassionada del vi novell que s' ofega en un trull. En lo llibre tercer óu les paraules de Salomó que li aconsella que no 's case y segueixen bells llahors de Nostre Senyora. En lo derrer compta lo viatje que feu á la Cartuja de Scala Dei de Catalunya, qu' es lo sol lloch de que tracta ab veneració, y l' ordenació de sa vida, aprés de haber passat cinquanta ó seixanta anys ab penas y treballs. Veurem per mostra algunas cosas del primer casa- ment, que son de las pocas del segon llibre que qual- sevol lector podrá llegir sens avergonyirse. Li proposan un casament molt singular, d' una donzella ben ensenyada y que ha en dot trenta mil sous y una gran alquería etc. Ell se determina y fa grans compras.\nYo provehí              Cabotejant\nE la rehí               E morrejant\nPerles, rubins,         Ab gran menyspreu,\nVelluts, cetins,        Dona-y del peu,\nConduyt, marts, vays,   Vestir no-u vol,\nVernius, duays,         Diu que du dol;\nPercots, gonelles,      No-y veu brocat\nAngles, bruxelles       De vellutat;\nE bell domás.           Hi fall faldetes.....\nQuant comptaren lo dot, fou "foch de falles ", la moneda restá reduida á "trenta mil malles" y las hi- cendas eren bens hipotecats, confiscats, etc. La novia reya ab tothom, mes quant estaba al seu costat sembla- va muda. Ell prou li feya novas compras de "alfarda, treça, llistada peça, drap de coll, etc." mes no per assó la contentava, sino que se sentia dir:\nDolent, catiu    Mas mala-m vist,\nYo mala-t viu,   Mala-m prenguist.\nYrá honrada        Del fre parent,\nAlt cavalcada      Dels seus potents,\nEn cosser blanch,  Puix prou ne te.\nElla queda tota superbiosa regirant los ulls y maste- gantse las unglas dels dits. Ell á 'l últim feu sos comptes de tenir sas cosas aparelladas al temps de rosas. Lo ters diumenje 's fa la festa, acudeix tot lo veinat y menjan y ballan á llur plaer, quedant la tristesa per ell á solas.\nDilluns seguent,     Al menester\nCom fom dinats,      Manau de mi."\nLos convidats        Fan son camí,\nTots s' en partien;  Lo novensá\nE sols me dien:      Deixán mal sa.\n"Gracies grans       La novensana\nE molts infants      Romás ufana\nVos done Deu.        Com pago vell\nSi res voleu         Mirán-se bell\nYo so tot vostre;    Roda ben alta,\nSi be no-u mostre    Dels peus la falta\nDel que se fer       Nunca mirant\nCom foren casats, per mes qu' ell s' afanyás per man- tenir pau y concordia, ella sempre estava mal contenta; no 's cuidava de clau ni de mesura, sino de tenir plat, escudella, tassa y sal que ningú hagués tocat; no volia res del mercat si hi havia home penjat, sino perdius, conills y francolins vius; tenia en sa cambra foguer y olleta, dormia fins á las deu, no filava ni cusia, no 's treya las mans dels guants; mes\nSols claus tenia   Molla de muja\nAl seu mig cofre   Ab unt de suja\nPle de girofle     E de rovell.\nE drogueríes....   Ab cer vermell\nPasta de muda,     Tret d' escudelles,\nD' oli de ruda     Morros e celles,\nO de ginebre,      S' empeguntava.\nEn los dias de festa la matinada ja s' afanyaba per poder ben lluir, entraba á l' igglesia quant era ja co- mensat lo sermó, s' enfadaba si no s' alsaban las donas, per lo soroll que feya besant sas amigas, lo predicador tenia que pararse algun temps y s' estava á la igglesia fins que la treyan ab anellada. Per l' advent li prenia molts diners, abana pels mercats y la gent li feyan lloch com si Mestre Corá mostrás sa destresa y á molts ges- tils ciutadans los donava ó demanava fira. Anaba 'ls banys y allí ballava ab sas vehinas y menjava perdius, gallinas, pollets petits, ous ab gingebre etc. y bevia grech, clarea y malvesía, ademés de lo que pujava 'l gasto de l' apotecari y de la banyadora. Tornaba acom- panyada de cants y brandons. Si ell may gosaba pre- guntarli d' on venia, ab quina furia responia ella:\nEn la color           No sou d' enguany,\nNo-u coneixeu?...     Ja no-us usau...\nContent seriau,       ¡Hun cos tan bell\nTant amerieu          Alt com plançó\nUn' aldeana           Ab un beçó\nDona serrana          Xic, caganiu,\nQui visten capes.     Sech, ronadiu,\nDel temps de chapes   Flach, setmesí...\nSou e d' antany.      So emparellada!\nEn casa mia            E-y affegien\nSino junyien           Ab molt envits\nO no corrien           Dels llurs marits\nToros per festa,       E se 'n burlaven.\nCascuna sesta          Aprés jugaven:\nFins llums enceses,    "¿Voleu palleta?-\nMoltes enteses         Dau-me man dreta,-\n(O so cuidaven)        Qui te l' anell?-\nLes que filaven,       Do-us est ramell.\nCom diu la gent,       Capsa 'b comandes,\nAb fus d' argent       Ab ses demandes,\nSi ajustaven.          Un arbre y cant\nTambé y cridaven       Ocell donant."\nJóvens sabits,         Mes dir rahons\nBen escaltrits;        Desvarïons\nLlansats entr' elles   E marevelles\nA coceguelles          De cent novelles\nElls comensaven;       E facecíes,\nPuix salmejaven        Filosophíes\nDe ses endresses,      Del gran Plató,\nTeles e peces          Tulli, Cató,\nQue fan ordir          Dant, poesíes\nAl bell mentir;        E tragedíes.\nPuix una clama,        Tots altercaven\nL' altra difama,       E disputaven;\nL' altra despita,      Qui menys sabia,\nL' altra sospita,      Mes hi mentia,\nAltra flastoma;        E tots parlaven,\nConten prou broma,     No s' escoltaven.\nMOSSEN JOHAN ROIÇ DE CORELLA cavaller y teólech valenciá sembla que arribá de mes de cinquant' anys al 1500; los poetas del seu temps l' alabaren molt y un no 's deixa de dir "que 'l mateix Virgili de aquell aprenguera." Tingué molt crit com á poeta y autor de prosa elegant, ab la qual escrigué algunas narracions religiosas y altres profanas. Com á poeta n' havem vist fins ara: I. Lo Cansoner de París li atribueix un' obra que lo de Saragossa (aquest no diu res de Corella) porta com de Requesens y en lo Conort de Ferrer hi surt també un Corella. II. "Oració á la Senyora nostra tenint son fill Jesús en la falda devallat de la creu:"\nAb plor tan gran | que nostres pits abeura E greu dolor | que 'l nostre cor squinsa Venim á vos | filla de Deu e mare, Que nostra carn | dels ossos se arranca, Hi 'l sperit | desija l' esser perdre, Pensant que, mort | per nostres grans delictes, Ver Deu e hom | lo fill de Deu e vostre Jau tot stes | en vostres castes faldes.\nEsta obra, una de las de mes preu de nostra poesía, se troba en un llibre 'stampat de Corella y ho ha sigut be ó malament en l' estranger; mes nosaltres deixam la preferencia de donarla tota de nou al que per primera vegada la trobá y espandí. III."Una sou vos | lo remey de ma vida": bordons en que no-s veu cert compás. IV. Tragedia de Caldesa feta per Mossen Corella. Comensa en prosa molt estudiada alabant lo lloch, que es la ciutat de Valencia, y lo monarca regnant Rey don Johan y aprés parla d' una bellíssima donzella á la qual vol amar, mes conexent després qui era, li diu ab tremolosa veu que ans de que la torne á servir "los cels caurán á trossos." Ella respon ab un altre trova "ab moltes lágremes e sospirs e senglots:"\nSi-us par que y bast | per vostres mans espire, O si voleu | cuberta de salici Iré pel mon | peregrinant romera.\nV. "Cobles de Mossen Corella á Caldesa: Ma gran caritat | amor e larguesa". Parla mal dels passats d' ella, li diu que la gent son cegas gallinas perque "lo fust e lo fruit | ignoren de vos". Hi ha resposta de Caldesa, una sparsa contra la mateixa y una llista dels set pecats mortals, aplicantlos tots á ella, acabant ab la tornada:\nSi 'm leix de mes dir | senyora sabuda Pensau que no fall | pertret per la obra, Que tots temps dient | encare me sobra; Mas vull per honor | ma llengua fer muda.\nTambé escrigué un tractat ara perdut de "Las tres lissons de mort" no sabem si 'n bordons ó en prosa.\nJOHAN MORENO notari de Valencia sembla qu' encara era viu en los primers anys del seggle XVI. I. "Obra feta per JOHAN MORENO en persona de una nobla y devota senyora dona Violant d' Urrea con- tinuat en lo present: Jo si be 'm tinch | per indigna serventa."\nTots los meus drets, | Mare de Deu serena, Tinch ja perduts | si vos no m' advocau; Ab vostre Fill | senyora-m concordau: Sots lo mantell | cobreu la mia squena.\nJutges d' onor | puig que teniu la mena Del bon saber | he de virtuts la clau, Aquest mon dir | si en re vos desplau Jo 'l vos tramet | que y sia feta smena.\nII. "Versets fets per Johan Moreno a una filla del Gobernador de Valencia". Encara que hi falta 'l comen- sament, per un tros de mes avall, veyem que eran bor- dons de 9 sílabas ab un de 5 cada tres de 9, tots appa- riats. També hi ha en lo Jardinet "Johan Moreno per los vells" en igual ó semblant metrificació.\nMOSSEN BERNAT FENOLLAR nasqué de noble familia á Penáguila, fundá un benifet en la capella de S. Llorens, fou domer de la Seu l' any 1503 y en 1510 li donaren la cadira de matemàticas. Ja sabem que havia tractat á Ausías March. Encara que, segons apar, pocas vega- das trobava sol, te alguna cobla castellana y un' obra que comensa:\nQuasi llibert | content de ma ventura En port segur | novament arribat.....\nFENOLLAR Y CORELLA: Demanda de F. ab resposta de C. que lo anomena "Fenoll molt dolç". Segueix una "Obra de Mossen Fenollar trasmesa a Corella que le- gint-la tota diu mal y legint-la per la mitat diu be" (es á dir que si-s llegeixen los bordons enters son inju- riosos per Corella y si-s llegeixen primer los Iers mitjos bordons y aprés los 2ns mitjos l' alaban molt).\nN' ARCÍS Ó MOSSEN NARCÍS VINYOLES, assesor de justicia criminal y després en 1492 y 94 jurat de Valencia, no havia mort en 1511. Posá en llengua catalana una gran obra de historia en llatí y en italiá. Era molt amador de la llengua castellana. I. "Obra de Mossen Vinyoles desdenyat de sa ena- morada en lengua valenciana: Pensant en vos | tresor de ma ventura". "Resposta del matix  á una senyora que li demanava qual era major dolor, perdre sa 'namo- rada per mort ó per noves amor". II. "Cobles en lahor de la gloriosa sancta Catalina de Sena" ajustadas á la vida de la Santa per Miquel Pereç. Estampat en 1494. III. "Omelia sobre lo psalm del Miserere" mitj en prosa y mitj metrificada. - "Obra feta per lo dit Magni- fich Mossen N. V. responent á una joya que-s doná a qui millor diria quina dolor sentí la Mare de Deu etc." Estampat en l' any 1494.\nVALMANYA, tots los poetas que acabam d' anomenar de ROIG (inclós aquest) ensá, MARTINEZ, FRANCI DE CAS- TELLVI, CABALLER, MIGALOT PEREÇ, JOHAN BERDANXA me- nor de dies, MESTRE JOHAN VIDAL Prebere de la ciutat de Valencia, frare LUIS D' ESPÍ, Mestre de Montesa y Virey de Valencia y molts altres ab los títols de "metje, prebere, notari, escribent, argenter, mestre d' escriure, nahiper etc." y un castellá sens nom tingueren part en l' acte poétich celebrat á Valencia l' any 1474 del qual fou secretari Fenollar, estampantse llurs poesías en lo mateix lloch y ab designació del mateix any ab lo títol: "Obres e trobes les quals tracten de lahors de la sacratí- sima Verge María". Es tingut per lo primer llibre es- tampat en Espanya, en res no obstant lo que-s digué d'un cert tractat Pro condenis orationibus.\nFENOLLAR, FRANCI DE CASTELLVI, VINYOLES, MIQUEL PEREÇ, JOHAN VERDANXA. En un Cansoner d' Amberes se troba: "Demanda adevinativa de Mossen F. á don F. de C. y a V." y "Respon F. de C." y "Respon V."; y aprés uns bordons d' aquest, y altres fets per tots tres plegats y altre "Demanda de F. á V." ab resposta de aquest. En altre lloch "Demanda feta per M.P. a F.V." y "Resposta de V."\nJOHAN ESCRIVÁ, comanador, maestre racional del rey y embaixador dels reys católichs al summo Pontífice. Hi ha algun' obreta seva castellana en lo Cansoner de Costantina . "Encontra d' amor feta per Mossen Johan Escrivá ab hunes cobles de les Caterines."\nPassant jo per l' encontrada De ma bella enamorada Viu l' astar molt desdenyosa... Tenint en la ma sinestra Un ram poch qui odorave, De gran tros lluny me mirave...\nSegueixen las ditas coblas sens dupte del mateix (lo der- rer bordó 's retronxa); eixa es la primera:\nLes Catherines Sembles regines; Donques veurem Quines cobles ne farem. Tota la volem.\nTambé escrigué en prosa lo "Judici de Paris" ab al- legoria feta per Mossen Corella.\nFENOLLAR ESCRIVÁ. "Cobles fetes de la passió de Jhu- xrist per Mossen Fenollar e per Mossen Joan Scrivá ca- valler contemplant en Iesús crucificat"\nQui Deu vos contemple | de la creu en l' arbre Penjant entre ladres | per nostra salut, Tanchats te los ulls | e lo cor de marbre\nSi tostemps no plore | d' amor gran vençut, Pensant quina mort | volgués humil pendre Per sols a nosaltres | la vida donar, Ab cap inclinat | los brassos estendre\nRecort deu tenir | com d' alta cadira Al mon devallant | de carn vos cobrís, Y com d' aquell poble | mogut ab gran ira\nRebés la mort vos | que dau paraysM Si donchs be contempla | ab pensa devota, Com vos Deu e hom | murís ab turmen; Lo cor te de ferre | si prest no açota\nMIQUEL STELA. "Obre feta per Miquel Stela de Barce- lona intitulada comedia de la sagrada passió de Jeshu- xrist".\nFoch divinal | cremant del mas alt polo Encés d' amor | infús a poques Muses Auxili prech | d' aquel primer Apollo Que m' illumin | les forses molt confuses En poder dir | lo que desig escriure, D' un rey molt gran | vingut per amor pobre La mort del qual | a nosaltres descobre, Hun clar camí | que-ns don' eternal viure.\nVeja-s un altre cobla molt ben feta que 's pot compa- rar ab las que sols mitj seggle mes tart se feren en la poesía castellana.\nEll es lo gran | artiste de la vida Aquí los vens | e mon tot obeeix; Ell es lo Deu | que tot l' univers cride A que l' infern | terrible revereix; Ymnes cantant | d' aquest sant patriarcha L' exércit gran | que viu d' angels venir, Lo trist palau | de Plutó feu obrir Dient axí | lo divinal monarcha...\nPERE VILLASPINOSA notari, arribá al comensament del seggle XVI. "Salve Regina feta per lo discret En P.V. notari de Valencia: la qual ell mateix pera honor del loable consistori lo dia que-s publica la davall escrita sentencia de la damunt dita joya de les lahors de la Verge María aquella spandí e publicá..." També te uns goigs á la Concepció de Nostra Se- nyora.\nFENOLLAR, JOAN VIDAL, VERDANXA, VILLASPINOSA, MI- QUEL STELA, "Questió moguda per Mossen Fenollar prebere a Mossen Joan Vidal prebere a 'N Verdanxa a 'N Vilaspinosa notari, la qual questió es disputada per tots e sentenciat per Miquel Stela."\nPer tal que lo mon | en tals fets huy sia No prou favorable | past es singular, E vist que d' amor | se parla tot dia, De quatre luquets | saber yo volria Qual mes la encen | e la fa doblar. Yo dich que lo Veure | que mostra carrera A tot quant aprés | se dona combat; Mossen Vidal veig | del Grat fa bandera; Verdanxa l' Entendre | diu que la prospera, E Vilaspinosa | defen Voluntat.\nLos altres tres defensan la seva opinió y tots quatre replican quatre vegadas, sempre ab rims unissonants. Fenollar te "conclusió ab electió de jutge." Demana sentencia de Corella y tots l' aceptan ab grans alabansas del mateix. Fenollar fa la presentació del procés al jutge. En fallensa de Mossen Corella prenen nou jutge que es "un altre Stela". Presentan lo procés al jutge Miquel Stela en una codolada. Segueix la sentencia donada per Miquel Stela y encara s' allarga mes la obra seguint altres termes judicials.\nROMEU LLULL fértil poeta barcelonés era conceller en cap quant morí á 14 de Juliol de 1484. Fou soterrat ab molta cerimonia. Trobava en catalá, castellá, italiá y encara sembla que poch ó molt en francés: alguna de sas obras es endressada al Duch de Cardona y en un' al- tre castellana respon al Comte d' Oliva. I. Resposta de Romeu Llull a tres cobles del Senyor Compte d' Oliva qui mes loaria e millor la Sª Na Fran- cina Rossa metent per joya un diamant, responent per los mateixos rims:\nComte senyor | puys virtut es la rama E de son fruyt | pren tema mon scriura, etc.\nDiu que no feren mes que Na Francina, Dido, Sa- phós, Tiresi, Penelope ni Judit. Hi ha endressa á la dona. II. "Obra feta per Romeu Llull intitulada lo "Con- sistori de amor: L' alt triumphant Cupido, deu d' amor." Se troba ab Cupido que primer lo mira irat y aprés li promet posar lo jou al coll de "aquella tan altera." Mes endevant hi ha lo consistori ahont es President Na Pas- tellosa "per molt saber," Canciller Na Bastida "viuda de pris" etc. Hi ha "endressa á tots los amants virtut." III. "Cobles de Romeu Llull de hon proceheix amor: Fantesián | molt sovint en amor". Lo senyal es: "Pas e sens par". IV. "Cobles de Romeu Llull requerint o amonestant certa dona en amar-lo: Leixa-m estar | amor no-m do- nes pena." Senyal: "Dona sens par." V. "Obra de Romeu Llull trobant-se fortunat en amor loa e comenda aquell; Si-'n nagun temps | d' amor me so clamat." Senyal: "Par e sens par." VI. "Cobles de Romeu Llull scusant-se de hun mal dit qu' ere inculpat contra una dama":\nSi-us he mal dit | en pensar ni per obre No-m do Deu be | ni lo que li deman, Si-us he mal dit | quant fas me vingue dan, Visque 'n lo mon | trist, mal content e pobre, etc.\nY així segueix fentse altres imprecacions. Lo senyal es: "Par e sens par." Aquesta escusació es la quarta y derrera poesía que trobam de la mateixa especie, co- mensant per un Escondig del trovador provensal Ber- tran de Born, seguint per Petrarca y nostre Llorens Ma- llol y acabant ab Romeu Llull. VII. "Altres del predit cobles fetes per xelosia de la que en strem amave. Ab gran esfors | quasi forci natura". Senyal: "Par e sens par." VIII. Cobles de Romeu Llull dolent-se d' una dama qui 'l havia deixat o desdenyat: Puys no-m voleu, | prech la mort prest me vulla." Se veu un joch de parau- las com per exemple en lo vers de la tornada: "Puig no-m voleu | jo vull lo que volguí." IX. Cobles de Romeu Llull querelant-se del cruel e desconaxent amor: Gloriós es | l' om qui no sent d' amor." La tornada comensa: "Dona cruel." X. Obre de Romeu Llull contrita fugint a foll e de- sonest amor: Si 'n temps passat agués agut (l. pogut) conéixer. Lo senyal: "Par e sens par." XV. "Romeu Llull clamant-se com no pot fugir als lassos del amor: Yo fuig d' amor | per viure 'n liber- tat." Senyal "Arxiu de seny." XVI. "Stramps sobre lo desconaxent amor. Mon sentiment | ha perdut del tot l' esme". Senyal: "Par e sens par." XVII. "Obra feta per Romeu Llull en la mort de la que en estrem amava."\nVingut es temps | que 'n amor daré terme E mon parlar | mudará novell lay Puys que la mort | ab s' aspasa tan ferme Ha convertit | tot mon delit en guay. Mon cant será | per tot temps cridar ay Fins aurá fi | ma dolorosa vida, Ja tarda molt | la dolça departida Que desig tant | que no-m par vinga may.\nY aixís segueix no indigne de ser comparat á Ausías March. XVIII. "Obre feta per Romeu Llull responsiva a Nostre Dona en los vint triumphos triumphosa. De la concepció. Misteri gran | e concebimen noble." Y se- gueix en sengles coblas: "De la nativitat - De la sua des- posació ab Josep - De la anunciació - ... - De la ascen- sió del Fill de Deu - De la Missió del Sperit sant - De la Assumpsió de la Mare de Deu - Endressa de tota la obra a la gloriosa Mare de Deu." XIX. "Obre de strams feta per Romeu Llull en laors de la gloriosisima Mare de Deu: Per satisfer | al qui tan me obliga."\nUN POETA DESCONEGUT. "Colloqui e rehonament fet entre dues dames, la huna dama casada, l' altre de con- dició beata, al qual colloqui se applicá un' altre dona viuda, lo qual hoit per un vellet fonch descrit per ell lo rahonar de quiscune comensant a parlar ell en stil de semblants paraules."\n:Divendres sant Die honest de dol e de plant\nObra satírica en codolada. A mes dels poetas valencians y catalans d' aquest temps en trobam alguns de mallorquins: MOSSEN DESCLÓS compongué un' obra á la Concepció de Maria. FRAN- CESCH OLEZA feu un Menyspreu del mon per la mort de sa muller:\nAb manto de plors | el cel se cubria Y tota la terra | mostrava gran dol, Mirant d' aquest mon | del tot se partia La qui en virtuts | granment resplandia; Tristor senyalaba | la lluna y el sol.\nAlmoinas, responsos | faré per aquella, Moltas oracions | per ella diré: Y ab cremans ciris | en vostra capella, Ofertas y misas | cantaré per ella, Y sobre 'l sepulcre | sovint absolré.\nCreyem qu' era del mateix nom y de la mateixa fa- milia JAUME DE AULESA de qui trobam: I. "Obra en rims stramps de trentatres cobles per los trentatres anys de Jhesuxrist tractant de la Incarna- ció e Passió mes conforme a la sepmana-sancta del any MCCCCLXXX tres per lo de clar enginy Jacme de Aulesa, honrat ciutadá." Comensa l' obra ab "Invo- cació": "Verb encarnat | dins ventre d' une Verge." La tornada comensa "Crist mort en creu | mes culpes me condampnen." Hi ha una cobla sparsa als jutges: "Jutges molt prudens | de gran dignitat." II. Una cobla de 10 bordons rimats serveix d' in- troducció á una "Contemplació de la visió haguda per la Verge María com adorá lo seu gloriós fill tantost que fou nat. Ab goig contemplar | yo vull de Deu mare." III. "Trimphes de Nostra Dona en cobles capde- nals blocades per lo de mirable enginy Jaume de Aule- sa ciutadá, compostes et trasmeses a Valencia per la joya será allí mesa al qui mils hi digués." Invocació llatina. "Emperadriu | principi dels bens nostres." Tornant als poetas valencians no farem res mes que anomenar algunas obras estampadas.\nFENOLLAR y PERE MARTINEZ. "Historia de la Passió de Nostre Senyor."\nFENOLLAR, MORENO, GAZULL, VINYOLES, etc. "Proces de les olives e disputa dels jóvens e dels vells. Lo sompni de Joan Joan." Eixas famosas obras que tractan dels mals que porta la sensualitat y de si son millors per marits los jóvens o los vells, foren comensades per las Demandas y Respostas de Fenollar y Martinez, als qui s' ajustaren aprés un anomenat Sindich dels peix- cadors y Vinyoles. Lo sompni es obra de Gazull y te molta vivesa y gracia d' expressió. Hi ha una mena d' octavas, dobles quintillas de bordons dodecasílabos y codolada.\nFENOLLAR, ESCRIVÁ... GAZULL. "Obra feta per un de- port de l' Albufera" per Fenollar y Escrivá "Brama dels llauradors del orta de Valencia" per Gazull (censura dels vocables vulgars).\nLOIZ ROIZ, PERE MARTINEZ, lo (aixís l' anomenan) gran trobador Miquel Miralles: "Obra en lahors del benaventurat S. Christofol": Consistori celebrat en 1498. Roiz guanyá la joya y l' obra de Martinez fou coro- nada.) També hi ha un' obra de Vinyoles y un altre "d' un home de sciencia, digne persona."\nVICENT FERRANDIS brodador, NARCÍS VINYOLES y altres: "Obra feta en lahor de la Seráphica santa Catalina de Sena" 1511.\nFERRANDIS, BELTRAN: "Obres contemplatives de molta devoció novament trobades en loor de la SS. Creu." Lo derrer compongué altres obras espirituals . Seguiren las prácticas de l' antiga escola Solivella que "gonyá la praderia" en una justa de 1533; los tres autors del "Procés de viudes y donzelles ordenat per los Magnifichs Jaume Ciurana y Mestre Joan Valentí doctor en Medicina ab una sentencia ordenada per lo honorable y discret Andreu Martí Pineda, notari;" Al- modovar que posá trovas sevas al comensament de sa edició de Jaume Roig; Guerau de Montmajor que tra- duí en llengua llatina y comentá al mateix Roig, del qui seguí l' estil en una sátira que compongué contra 'ls catedrátichs de Valencia que l' any 1586 besaren las mans del Rey; Pujol, mataroní, que compongué un poema de la batalla de Lepant y altres trovas, etc. En lo meritíssim poeta barcelonés Serafí y en altres de son temps ja 's nota 'l pas de l' antig' escola á l' imi- tació de la de Castella. Aquell conserva la pausa del vers de 4 sílabas en la 4.ª, l' usatje de Demanda y Res- posta, la Tornada y moltas cosas del llenguatje y estil dels antichs. En 1615 trobam encara una imitació d' Ausías March en lo "Cant del canonje Gerónim Ferrer de Guissona a la beata Mare Teresa de Jesus a la imitació y estil dels cants o octavas del antich catalá Ausías March fecundíssim y elegant poeta":\n1.ª coblaO gent del mon | obriu los ulls per véurer Entre sculls | una gran maravella Qu' a obrat Deu | per una sa donzella Pera 'l soport | dels que la volen créurer. Teresa fou | tan sancta y tan prudent Que meresqué | per sa tanta bondat Que lo tercer | de l' alta Trinitat Li abrassás | son cor ab foch lluent . .\nHi ha també tornada com en los antichs. </poem>\nEn la lur flota      Pel marit seu...\nDels arbres vius...  ''Blanch e vermell''\nHe-y sols trobat     Es lo nom dell....\nHua virtual          Fonch ma veina\nArbre fruytal,       ''Mare'' e padrina\nSols singular,       E fel amiga,\nDe virtut clar.....  No mass' antiga;\nMolt instruida       Dona molt clara;\nE tal nodrida        A mi molt cara\nPlantilla:Resenya histórica y crítica dels antichs poetas catalans\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Usuari:Sanbeg/F&oldid=8473»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 feb 2008 a les 19:06.


Limpiador interdental - Informació sobre la patent\nLimpiador interdental - Informació sobre la patent\nData de concessió: 02/11/2016\nMireia Mir Plaja\nA46B 3/00,A61C 15/00,A61C 15/02,A46B 3/18\nPatent europea per "Limpiador interdental"\nA46B 3/00 - A61C 15/00 - A61C 15/02 - A46B 3/18\nEP2882313 (17/06/2015) - A1 Solicitud de patente europea con informe de búsqueda en la OEP\nEP2882313 (02/11/2016) - B1 Patente europea en la OEP\nES2607478 (31/03/2017) - T3 Traducción de patente europea\nEn data 02/11/2016 es va realitzar Publicación OEP Patente Europea (B1)\nEn data 13/12/2016 es va realitzar TPEDE_Registro Solicitud Protección Definitiva\nEn data 31/03/2017 es va realitzar Publicación Mención Traducción Patente Europea (Protección Definitiva) (BOPI)\nEn data 31/03/2017 es va realitzar Publicación Folleto Traducción Patente Europea (T3)\nEn data 03/08/2017 es va realitzar Publicación OEP Oposiciones no presentadas\n01/09/2017 - Pago 05 Anualidad\n21/09/2018 - Pago 06 Anualidad\n19/09/2019 - Pago 07 Anualidad\n16/09/2020 - Pago 08 Anualidad\nInformació sobre el registre de patent europea per Limpiador interdental amb el nombre E13753576\nEl registre de patent europea per Limpiador interdental amb el nombre E13753576 va ser sol·licitat el 07/08/2013. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre Limpiador interdental amb el nombre E13753576 va ser sol·licitat per SUNSTAR SUISSE SA mitjançant els serveis de l'agente Mireia Mir Plaja. El registre [modality] per Limpiador interdental amb el nombre E13753576 està classificat com a A46B 3/00,A61C 15/00,A61C 15/02,A46B 3/18 segons la classificació internacional de patents.\nAltres invencions sol·licitades per Sunstar Suisse SA\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades per Sunstar Suisse SA entre les quals es troba el registre de patent europea per Limpiador interdental amb el nombre E13753576. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades per Sunstar Suisse SA clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades en la classificació internacional de patents A46B 3/00,A61C 15/00,A61C 15/02,A46B 3/18.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de patent europea per Limpiador interdental amb el nombre E13753576 està classificat amb la classificació A46B 3/00,A61C 15/00,A61C 15/02,A46B 3/18 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació A46B 3/00,A61C 15/00,A61C 15/02,A46B 3/18 clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades a través del representant MIREIA MIR PLAJA\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades a través de MIREIA MIR PLAJA entre les quals es troba el registre patent europea per Limpiador interdental amb el nombre E13753576. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades a través de MIREIA MIR PLAJA clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre patent europea per Limpiador interdental. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A (NECESSITATS CORRENTS DE LA VIDA) entre les quals es troba la patent Limpiador interdental amb el número E13753576. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A46 (CEPILLERIA) entre les quals es troba la patent Limpiador interdental amb el número E13753576. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A46B (RASPALLS O PINZELLS) entre les quals es troba la patent Limpiador interdental amb el número E13753576. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A61 (CIÈNCIES MEDIQUES O VETERINÀRIES; HIGIENE) entre les quals es troba la patent Limpiador interdental amb el número E13753576. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe A61C\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A61C (TECNICA DENTAL; APARELLS O MÈTODES PER A HIGIENE ORAL O DENTAL) entre les quals es troba la patent Limpiador interdental amb el número E13753576. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nDEVICE FOR NON-CONTACT POWER GENERATION\nData de sol·licitud 19/07/2013\nImplante quirúrgico para la reparación de la pared muscular\nMETHOD AND ARRANGEMENT FOR BALANCING AN ENERGY STORAGE SYSTEM\nData de sol·licitud 19/08/2013


スペインのNord de Penyiscolaビーチ : Castellón - Castellóのスペイン |日本向けSpain.info\nNord de Penyiscola\t所在地\n県: Castellón - Castelló\n>Virgen de Ermitana patron saint's day fiesta. Peníscola-Peñíscola. 開始日 07-9-2014\n>Las Viudas. Peníscola-Peñíscola. >La Balseta. Peníscola-Peñíscola. >Madun. Peníscola-Peñíscola. >Cala Arsilaga. Peníscola-Peñíscola. 全部見る\nThe Maestrazgo region: where silence speaks. Spain's Parador hotels: the perfect place for families to stay. あなたのコメントを残してください


Participa Calvià: La ciutadania participa en el desenvolupament del municipi.\nQuè és una àrea de participació ciutadana? A l’Àrea de Participació treballam per connectar l’Ajuntament amb els calvianers i calvianeres. Som l’equip que facilita la participació activa de la ciutadania en la presa de decisions municipals i el desenvolupament del municipi, donam suport al desenvolupament de les associacions i el foment de la participació ciutadana, som responsables de crear espais i canals de comunicació entre la ciutadania i l’Ajuntament.\nQuè feim? Col·laboram amb la teva associació en les vostres activitats de tot l’any; Cercam i cream nous mecanismes per tal que et sigui més fàcil qualsevol gestió amb l’Ajuntament; Realitzam processos de consulta i participació ciutadana, per tal que la teva opinió es tengui en compte; T’ajudam a sol·licitar ajuts municipals i subvencions per a la teva associació o col·lectiu; Mantenim el sistema informàtic de participació de l’Ajuntament on les associacions teniu també el vostre espai.\nQuè volem? Volem que Calvià sigui un municipi construït per la ciutadania, comptant sempre amb la teva opinió, els teus coneixements i les teves idees. Així doncs, a més de consolidar l’activitat que ja fèiem a l’àrea, a Participació Ciutadana ens hem proposat que tots els calvianers i calvianeres puguin participar en tots els processos de l’Ajuntament.\nEscoltant les teves idees: amb una nova plataforma electrònica de participació directa: PARTICIPA CALVIÀ.\nCompartint els nostres recursos: articulem un sistema participatiu de finançament de les activitats d’utilitat pública que es duguin a terme des de les associacions. L’Ajuntament de Calvià, mitjançant la Direcció General de Participació Ciutadana i Joventut, en compliment dels principis de publicitat, concurrència i objectivitat en la concessió de subvencions, convoca al BOIB 61 de 4 de maig de 2019 les Bases reguladores de la convocatòria per a l'atorgament de subvencions per a projectes d'entitats veïnals per a l'organització de les festes d'estiu 2019, Nit de les ànimes/ Festa de Halloween 2019, Cavalcada de Reis i Foguerons 2020. Aquesta convocatòria està adreçada a entitats inscrites en el Registre Municipal d'Associacions Veïnals. El termini de presentació de sol·licituds és de deu dies hàbils a comptar des del dia següent a la publicació d'aquesta convocatòria en el Butlletí Oficial de les Illes Balears, en el tauler d’anuncis de la corporació i en la pàgina web de l'Ajuntament de Calvià. Termini presentació: 17 de maig de 2019 a les 14 hores. Annexes sol·licitud.\nFent ciutat amb la teva associació: continuarem el calendari d’esdeveniments populars i aprofundirem en activitats culturals i d’oci saludable.\nAprenent amb tu: celebrarem trobades amb col·lectius de tot l’Estat per aprofundir en pràctiques de cultura col·laborativa i participació horitzontal.\nTenint cura dels locals: farem reformes integrals a tots els locals gestionats per l’àrea que ho necessitin.\nOferint-te oportunitats de voluntariat i beques a través del nostre programa municipal.


No al Pressupost; SÍ a la taula per a la dinamització econòmica (Post-Ple municipal 19-12-2012) | Isaac Peraire Soler\nNo al Pressupost; SÍ a la taula per a la dinamització econòmica (Post-Ple municipal 19-12-2012)\nAhir va haver-hi Ple Municipal a l’Ajuntament de Prats. L’ordre del dia era el que podeu veure aquí. I els titulars que jo en destaco:\n– S’aprova el Pressupost i Plantilla per l’exercici 2013, amb el vot en contra d’ERC, perquè és un pressupost sense criteris ni objectius, no dibuixa cap horitzó pels ciutadans de Prats, perquè no contempla política econòmica ni comercial ni industrial i per últim, no reformula l’estructura d’ingressos que nosaltres ja volíem treballar en les taxes i preus públics. I això ens preocupa.\n– S’aprova per unanimitat la proposta d’ERC de constitució d’una Taula per a la dinamització econòmica de Prats de Lluçanès. Amb aquesta intenció treballarem pel què precisament no hem pogut fer-ho mitjançant taxes o pressupost, i volem fer participar i corresponsabilitzar els diferents sectors econòmics de la població.\n– S’aprova un conveni urbanístic per les naus de Cal Puigneró, en el que ERC votem en contra i diem que si segueix així aquest serà el POUM de la vergonya. Es fa amb una contraprestació per l’Ajuntament de 170.000 euros.\n– Aprovem per unanimitat les propostes d’ERC per la seguretat del poble, contra el permís d’investigació d’hidrocarburs (igual que l’equip de govern ja havia fet en Junta), i contra l’avantprojecte de Llei del Ministre espanyol Wert.\n– Parlem sobre la revisió del Cadastre que ja ha començat; la senyalització del trànsit; el programa “Viure al poble”; les memòries econòmiques de Sant Joan i de l’activitat a la piscina entre altres – que encara estan pendents- ; el projecte educatiu; el Consorci del Lluçanès; el pavelló; la Fundació Dr. Grau; etc.\nSeguidament, ens hi endinsem, i recordeu que qualsevol cosa estem a disposició d’intentar explicar-ho millor.\n(Foto del Grup Municipal d’ERC en el Ple de 19 de desembre)\nAixí, a 2/4 de 8 del vespre va començar puntualment el Ple, amb l’expedient de modificació de crèdits, la quarta d’aquest any. Vam preguntar i debatre sobre algunes d’aquestes com la idoneïtat de destinar 7.670€ a les plaques dels carrers, 970€ en concepte de lloguer a la Fundació Dr Grau o els 14405,47 de subvenció que rep l’Ajuntament per la redacció del POUM.\nEl següent punt ja va ser el del Pressupost. L’alcalde va començar dient que ja sabia quina discussió hi hauria i es va limitar a llegir l’informe tècnic explicatiu del pressupost. Per a nosaltres va ser una mostra de menyspreu cap a una dels punts més importants que pot haver-hi en un Ple, però bé, demostra quina importància hi donen a això i al mateix Ple. Vam preguntar quin objectiu o criteri responia l’elaboració del pressupost i no vam obtenir resposta. Nosaltres vam explicar la comparativa del que gastem en algunes partides i no en algunes altres, i vam mostrar els motius del nostre rebuig. Si algú hi vol donar una ullada, pot demanar-m’ho i podrem mirar la documentació.\nEl punt següent era el d’aprovació de noms dels carrers, que en la majoria dels casos és posar l’article davant el nom tradicional, com per exemple Carrer Bruc es passarà a dir Carrer del Bruc. Es va obrir un debat un xic amarg que no reproduiré, però vam abstenir-nos a la votació i vam fer saber les nostres consideracions, també dient que hagués estat bé comentar-ho als veïns.\nEn el punt del conveni urbanístic entre Trumple Invest SL (propietari de les naus de Puigneró) i l’Ajuntament va ser explicat pel regidor d’urbanisme. Va dir que “ens ha costat molt però és un molt bon tracte pel poble”. Aquest conveni, que podeu veure’l (jo també us el puc ensenyar) permet passar de parcel·la única a pluri-industrial, mantenir les naus tal i com estan i encabir-hi almenys 5 indústries. A canvi, els propietaris han d’ingressar 170.000€ en diferents fraccions. Aquest canvi, s’ha de veure al POUM. Nosaltres vam mostrar-nos-hi en contra, perquè el Pla d’Ordenació Urbanística Municipal no s’hauria de fer així, ni creiem que sigui la millor sortida per aquella zona, a més sense debatre-ho ni demanar-ho a la població. Per a ERC, aquest podria ser el POUM de la vergonya.\nLes quatre mocions presentades per ERC van ser aprovades (podeu llegir-les aquí) i faig especial menció a la referent a la dinamització econòmica. Estem satisfets que l’equip de govern s’hagi avingut a constituir-la i a tirar-ho endavant, perquè el poble s’ho val, i ho necessita. Hi abocarem els esforços que facin falta.\nDesprés, i per via d’urgència, es va aprovar l’adjudicació de les obres d’urbanització del polígon UA7. De 23 empreses que s’hi van presentar, ha obtingut la millor puntuació ICMAN SL.\nEn el torn de les preguntes, com he dit anteriorment, vam parlar de:\n– la revisió del Cadastre: que ja ha començat. Vam proposar que s’informi a la població que això és així, perquè la gent sàpiga, per exemple, que si li tiren fotos a casa seva és per això.\n– la senyalització del trànsit dels carrers: vam demanar que es faci amb criteri i comptant amb els veïns.\n– el programa “Viure al poble”; que ha estat denegat a l’Ajuntament de Prats de Lluçanès per la Diputació de Barcelona. Ara, intentaran poder tirar-lo endavant mitjançant fons europeus (Feder). I hi afegeixo que, possiblement programes així tindríen més possibilitats d’èxit si són elaborats amb participació i compromís de més sectors, no només del govern de CiU.\n– vam reclamar les memòries econòmiques de les Festes de Sant Joan i Els Elois; del Fes-te l’Agost, i de l’activitat a la piscina, així i com de la Fira de Santa Llúcia.\n– el projecte educatiu: que volem tiri endavant i ens vam posar de nou a disposició.\n– preguntat sobre el Consorci del Lluçanès, l’alcalde i President de l’ens va dir que està en situació “molt trista”.\n– el pavelló: que ha d’obrir de nou el procés per escollir la persona que porti el manteniment. Aquest any també toca la piscina.\n– la Fundació Dr. Grau ha comprat l’espai on hi havia la Caixa de Manresa (al Passeig). Van explicar l’acord entre la Fundació i l’Ajuntament, que barreja el lloguer i l’IVA a pagar per part de la Fundació. (se’n va parlar al primer punt del Ple i a una pregunta del públic).\n– l’educació en català: vam explicar que proposarem a les escoles de la població i a qui s’hi vulgui sumar, de fer una cadena humana enllaçant els centres educatius per l’escola en català. CiU s’hi va mostrar a favor.\nAixí, i amb alguna pregunta més del públic, després de dues hores de ple dens es va acabar.\nSi voleu més informació i/o aclariments no dubteu en fer-m’ho saber.\n20 desembre 2012 Plens8 comentaris\nJosep Guàrdia ha dit:\n20 desembre 2012 a les 11:05 am\nPodries explicar una mica més lo del Puignero?\nQuè afecta al POUM que la nau sigui considerada una sola o 5 parts diferents? Al final el terreny és el mateix, no?\nI en concepte de què s’ingressen aquests diners?\n21 desembre 2012 a les 12:17 pm\nIntento explicar una mica més des de la nostra perspectiva:\nEl POUM serveix per a planificar urbanísticament (i tot el que això comporta) el municipi definint globalment fins a fer-ho detalladament. En el cas de les naus de Puigneró, que signifiquen una part complicada d’aquest procés -s’ha de reconèixer- hi havia diferents idees i propostes de com acabar de destinar aquells terrenys que ocupen. En tot cas, nosaltres volíem i volem que es tingués en compte un criteri global d’arreu del municipi. Per posar un exemple així clar, podríem haver detectat que faltava terreny per a fer cases, instal·lacions esportives, indústries, zones verdes, un carrer… i es podria destinar allò al què fes falta. O acabar definint que faltava terreny industrial, o el mateix, no ho sé, però en tot cas, no d’aquesta forma i fer-ho com podríem dir amb ‘nocturnitat’.\nEl govern de l’Ajuntament, tirant pel dret i avançant-se al POUM doncs, junt amb la propietat de les naus, han fet aquest conveni que ja decideix com destina aquella zona que, repeteixo, no tenia ni té fàcil sortida.\nPer a fer això, que suposo li interessa a la propietat també, s’ha pactat una compensació en forma de diners que l’empresa dóna a l’Ajuntament. Vam preguntar per què 170.000 i no 40.000 o 250.000 -per posar exemples- i no vam obtenir resposta clara. Se’ns va dir que era per les cessions per la requalificació que no pot fer de cap altra manera. Demostració, per mi, que alguna cosa diferent s’hauria pogut fer.\nUn canvi és que fins ara, les Normes Subsidiàries (norma per la que es regeixen les normes urbanístiques actualment) contemplaven allò com a una única indústria. Ara, amb el conveni, ja preveu que hi poden haver 5 indústries amb un mínim de 1000 metres quadrats per a cada activitat.\nNo sé si m’he explicat prou bé.. En seguim parlant!\n21 desembre 2012 a les 12:33 pm\nSuposo que lo de la compensació es podria explicar millor… perquè suposo que qui paga deu voler pagar com menys millor i qui cobra deu voler cobrar com més millor… i “algun lloc” deu “dir” quin és aquest preu o com es negocia.\nRespecte lo de dividir en 5, esperem que sigui una “millora” per poder fer alguna cosa amb tot allò. Perquè suposo que ha de costar trobar algú que ho vulgui tot. Ara, essent trocets més petits, a veure si s’en fa alguna cosa de tot allò.\nI no hi entenc gaire però, igualment, el POUM deu dir on van les equipacions educatives… però no deu dir quantes aules, laboratoris,… hi van. Així que digui si és 1 sola nau o 5 de diferents tampoc ho trobo gaire greu. No sé si m’equivoco.\nAixò sí, a veure quan s’acaba (el POUM) que si que fa molt temps que dura…\nRetroenllaç: A Prats de Lluçanès, ens enllacem pel català! | Isaac Peraire Soler\nRetroenllaç: El Fracking a Prats de Lluçanès | Isaac Peraire Soler\nRetroenllaç: a Prats de Lluçanès… OBRIM DE NIT! | Isaac Peraire Soler


Tornem a la feina! (autobombo).:. Vélez.Cat .:. A ras de figa | .:. Vélez.Cat .:. A ras de figa\nHome > Coses del Blog > Moment Vélez > Tornem a la feina! (autobombo)\nAntoni 3 setembre 2007 Coses del Blog, Moment Vélez 1 comentari\nDesprés d’aquest petit parèntesis estiuenc cal tornar a la feina, i el bloc per suposat ocupa un lloc entre les moltes tasques que contracor hauré de realitzar durant els pròxims mesos. Permeteu-me que trenqui una micona la dinàmica de la web i parli sobre mi, per aquesta raó he titulat com he titulat l’entrada d’avui.\nAquesta etapa que avui s’inicia és potser una de les que més m’agraden de tot l’any, de novembre a febrer és la part de l’any que més m’agrada, de fet és simplement el hivern, i m’agrada per moltes coses, però en especial pel temps. L’olor dels carrers al hivern, els abrics, els paraigües, la tan desitjada pluja, la calefacció, arribar a classe amb el cafetó calent, etc etc. Són aquestes petites coses les que millor persona em fan, i quan justament sóc una persona més activa i mes feliç, ja que em sento realment bé amb mi mateix.\nCom a reptes per aquest curs que ara comencen, buf, en tinc uns quants, el primer de tots és acabar la carrera, qui ho diria, seré un estupendu llicenciat a l’atur, però llicenciat. El korfbal com cada any es divisa en l’horitzó com un gran repte a batre, i cada any amb més feina per endavant (estaré fent bé les coses suposo), a més està intentar continuar amb els blogs, acabar per fi algun dels llibres que he començat a escriure però mai he acabat. També tinc alguns reptes com a persona, en el sentit de craràcter i coses que m’agradaria fer, però aquestes me les reservo.\nDoncs bé, aquí comença un altre curs de Velez.cat! espero que us passeu tots els dies…\nMauro 5 setembre 2007\nLa Gripe A (I)\nnovembre 12, 2009\t• One Comment\nRecorregut Matagalls – Montserrat\njuny 1, 2010\t• No Comment


Comença la singladura. Crònica de la primera sortida del 2013 (14-04-2013) | PROJECTE NINAM. El blog dels cetacis de Catalunya\n← Manifest: Aturem les prospeccions d’hidrocarburs devant la costa catalana ! Sortint de la letàrgia hivernal →\nUn pensament sobre “Comença la singladura. Crònica de la primera sortida del 2013 (14-04-2013)”\nDavid Colell Orrit 6 Juny 2013 a les 12:46\nBenvolguts amic de NINAM,\nUs adjunto text de l’article publicat al meu blog i al diari La Ma�ana, de 7 de juny, inspirat en la primera singladura de la temporada.\nRecords des de Lleida.\nPD: tinc la intenci� d’anar de vacances a finals de juliol a Noruega, fins al Cap Nord, i espero veure-hi cetacis. Ja us ho far� saber si tinc �xit.\nEl 16 d�abril de 2013 14.13, PROJECTE NINAM


La humanidad corre el riesgo de desaparecer a causa de los asteroides y no estamos tomando en serio la amenaza", afirma el físico de partículas Brian Cox - extranotix\nHome > noticia espacial > La humanidad corre el riesgo de desaparecer a causa de los asteroides y no estamos tomando en serio la amenaza", afirma el físico de partículas Brian Cox\nLa humanidad corre el riesgo de desaparecer a causa de los asteroides y no estamos tomando en serio la amenaza", afirma el físico de partículas Brian Cox\nExtranotix Misterio martes, septiembre 02, 2014 noticia de ciencia, noticia de meteorito, noticia espacial\nLa humanidad, dice Brian Cox, podría desaparecer por asteroides - y no estamos tomando en serio la amenaza.\n" La humanidad corre el riesgo de desaparecer a causa de los asteroides y no estamos tomando en serio la amenaza", afirma el físico de partículas Brian Cox, citado por 'Daily Mail'.\nPero " propuestas como esta no se están desarrollando con suficiente rapidez", lamenta Cox.\nLa humanidad corre el riesgo de desaparecer a causa de los asteroides y no estamos tomando en serio la amenaza", afirma el físico de partículas Brian Cox Reviewed by Extranotix Misterio on martes, septiembre 02, 2014 Rating: 5 La humanidad, dice Brian Cox, podría desaparecer por asteroides - y no estamos tomando en serio la amenaza. Nuestro planeta corre el...


Residence Hotel Le Fontanelle Montescudaio - Localita Fiorino Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nResidence Hotel Le FontanelleVia delle Fontanelle 1, Montescudaio, Montescudaio - Localita Fiorino, Itàlia, 56040 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en133comentarisResidence Hotel Le FontanelleVeure més fotos"We loved having breakfast on the terrace. You can even see t..."EvaGermanyVestíbulVeure més fotosVeure totes les 40 fotosExcel·lent ubicació 9,3Veure al mapa9,3Ubicació\nBilocale One-Bedroom Apartment - Ground Floor\nStandard Twin or Double Room - First Floor\nHabitació Doble Deluxe - Planta Baixa (Deluxe Double Room - Ground Floor)\nLarge One-Bedroom Apartment first floor\nBilocale One-Bedroom Apartment - First Floor\nDeluxe Studio (2 Adults)-Ground Floor\nStudio Apartment (2 Adults) - Ground Floor\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Residence Le Fontanelle és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Casale Marittimo. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Residence Le Fontanelle asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions per a minusvàl.lids, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, caixa forta, servei de llançadora. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior. Residence Le Fontanelle és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Casale Marittimo.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal informar l'establiment de l'hora d'arribada prevista amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'establiment. Comentaris recents de clients


Joieria ètica, sostenible i responsable a barcelona | Juia Jewels\nJoieria ètica, sostenible i responsable\nOr just Fairmined\nAliança per la Mineria responsable (ARM), totes les nostres joies estan creades amb or just Fairmined.\nEstà recolzat per una certificació rigorosa i per un sistema d'auditoria que garanteix que les petites comunitats emprenedores mineres implementen pràctiques responsables internacionalment reconegudes, donant accés a un mercat internacional a preu just i assegurant un premi per la millora contínua.\nPer crear tant joies de disseny com joies personalitzades no utilitzem productes de procedència animal. seguint així amb els nostres compromisos de responsabilitat i sostenible.\nPer aquest motiu en les nostres joies no trobaràs perles, cuir, marfil, corall, carei...\nSeguint amb les nostres conviccions, en el nostre taller tampoc utilitzem eines ni cap producte o material amb components d'origen animal per crear les nostres joies.\nEco Packaging: Les 3 R 's de l'èxit\nReduir: Reduïm l'impacte ambiental perquè no fem servir combustibles fòssils i perquè reduïm l'impacte de la petjada de carboni. Les nostres caixes ocupen un volum infinitament menor que qualsevol altre embalatge sense plegar. L'espai ocupat en el transport és menys i es redueix el consum de combustible i contaminació per unitat.\nReutilitzar: Gairebé en un 100% de casos els i les JuiaFriends reutilitzen el packaging d'una de les nostres joies per donar-li altres usos.\nUN ARBRE PLANTA UN ALTRE ARBRE «Packaging que respira amb pulmons verds»\nLa fusta que s'utilitza per crear el packaging només prové de plantacions i boscos controlats.\nA les plantacions d'on procedeix tota la fusta cada vegada que es talla un arbre, es planta un altre.\nEn Juia Jewels ens comprometem amb la societat i el nostre entorn, per això el nostre granet de sorra són les joies solidàries, els beneficis de les quals van destinats a fundacions, ONG i associacions concretes del nostre entorn més proper.\nGemmes i diamants lliures de conflicte i traçables\nLes pedres precioses o diamants que escollim per als dissenys i creacions de les nostres joies sempre són traçables i lliures de conflicte.\nEls països proveïdors de les nostres gemmes i diamants són estats allunyats de guerres i de conflictes armats. L'explotació dels terrenys està altament controlada pels seus governs com també la restauració i posterior cura un cop tancada la mina. Garantint en tot moment la seguretat i els drets laborals de les persones treballadores de les mines.\nPer això, sempre oferirem la transparència necessària gràcies als nostres proveïdors per garantir la traçabilitat de les gemmes i diamants que utilitzem al nostre taller.\nEl nostre compromís a Barcelona + Sostenible\nJuia Jewels a Barcelona + Sostenible ?\nUn pas més en el nostre camí de joieria sostenible i responsable.\nEl nostre compromís amb Barcelona i la resta del món per crear joies que tinguin una història de responsabilitat social i ambiental.\nHem creat un pla d'acció en el marc de Barcelona + Sostenible per millorar dia a dia en el procés productiu de les nostres joies, l'ètica empresarial serà sempre el nostre camí.\nMembres del col·lectiu ORIGEN\nUna iniciativa pionera de treball en red per fomentar la joieria responsable. Està format per 8 firmes de joieria artesanal de Barcelona, amb l'objectiu de difondre i promoure pràctiques ètiques i sostenibles en el món de la joieria.\nManifest del col·lectiu ORIGEN\nWeb Origen Golf For Future\n"Juia Jewels SCCL ha estat beneficiari de Fons Europeu de Desenvolupament Regional amb l'objectiu de millorar l'ús i la qualitat de les tecnologies de la informació i de les comunicacions i l'accés a les mateixes i gràcies a la implantació de el projecte "Servei de promoció online mitjançant sistema de pagament (SEM)". Aquesta acció ha tingut lloc en el període de TICCámaras 2020. Per això ha comptat amb el suport de el programa TICCámaras de la Cambra de Barcelona ".


Churros con Chocolate celebra el 75è aniversari Apolo - Apolo75\nChurros con Chocolate celebra el 75è aniversari Apolo\ndiumenge 29 abril | Sala Apolo\nLa festa més petarda de Barcelona, l’esdeveniment que s’ha convertit en una cita mensual obligatòria per a molts, celebra una edició especial dedicada al 75è aniversari de la sala que l’ha vist créixer, l’Apolo, i a tot l’espectacle ple de vida del Paral·lel. Una festa molt especial que omplirà la Sala Apolo de grans artistes, xous, lluentons i plomes.\nDiumenge 29 d’abril, Churros con Chocolate es vestirà de gala per retre homenatge a la mítica Sala Apolo. La festa dominical per excel·lència de Barcelona, porta 6 dels seus 7 anys de vida celebrant-se en aquesta gran sala. Churros con Chocolate li regala a l’Apolo pel seu, ni més ni menys que, 75è aniversari, una festa dedicada a la sala i al Paral·lel. Una edició en què seguirem omplint les 3 sales amb música, diversió, “esperit churrero”, i sobretot molt d’espectacle per a aquesta data tan especial.\nPer a això comptarem amb la gran polifacètica i divertidíssima artista La Terremoto de Alcorcón, la vedette per excel·lència d’El Molino Merche Mar i l’actriu (The Hole) i cantant Sharonne.\nA la renovada sala 2, a l’Antichurros, comptarem amb el concert de Los Ganglios amb la seva habitual bogeria, i amb La Favi, una de les referents del nou reggaeton i música urbana nascuts entre Espanya i Llatinoamèrica.


Més d'11.000 persones han mort des del 2013 pendents de rebre la prestació de dependència\nEl Govern reconeix que hi ha més de 13.000 persones en llista d'espera per accedir a una residència pública\n4 min. Barcelona 30/01/2019 14:43\n651x366 Una usuària d'una residència de gent gran en una imatge d'arxiu / DAVID BORRAT Una usuària d'una residència de gent gran en una imatge d'arxiu / DAVID BORRAT\nEl col·lapse de la xarxa de residències catalanes és inapel·lable: 13.221 persones esperen actualment poder accedir a una plaça en un equipament finançat per la Generalitat. Aconseguir rebre qualsevol de les prestacions que preveu la Llei de Dependència –ajudes econòmiques, atenció domiciliària o plaça en un centre– comporta una espera llarga, fins al punt que quasi 11.200 persones han mort a Catalunya entre el 2013 i el 2017 esperant la prestació demanada. Són dades del departament de Treball, Afers Socials i Famílies recollides en una resposta a una pregunta parlamentària de Ciutadans.\nTot i que la resposta parlamentària parla d'una llista d'espera de més de 18.300 persones per entrar en una residència, la Generalitat sosté que la xifra actualitzada a 31 de desembre del 2018 és inferior perquè hi ha més de 5.000 persones que van renunciar a la plaça (ja fos perquè la persona va optar per altres solucions, com una residència privada, o bé perquè va morir).\nLa patronal de les residències, ACRA, titlla de preocupant la situació generada pel cúmul d’anys de “maltractament” dels governs. Assenyala que tres de cada quatre persones que han mort mentre esperaven la prestació tenien la valoració feta i un pla individual d’ajuda, l’anomenat PIA. Als actuals responsables del departament, els va instar a donar un impuls per reduir les llistes d’espera i evitar que “el tsunami social” –previsible per l’increment de la demanda de places els pròxims anys– acabi engolint el sistema.\nEl secretari d’Afers Socials i Famílies, Francesc Iglesias, ha reconegut la incapacitat de poder gestionar, amb els equipaments actuals, "l’allau" de sol·licituds inicials i de revisions de grau de dependència que arriben –van ser unes 88.000 només l'any passat–. Ha explicat que es treballava amb l'Estat per aconseguir complir els terminis, que ara superen força els sis mesos que la llei estableix que han de passar entre la primera sol·licitud i la resolució final.\nRespecte al nombrós volum de persones que moren esperant la prestació, va reivindicar els esforços per redreçar la situació. El 2017, va dir, 929 persones van morir mentre esperaven que se'ls definís el pla individualitzat d'ajuda, un 59% menys que l'any abans. En canvi, la xifra dels qui van morir quan es trobaven en l'estadi previ –el de la valoració de la dependència– va créixer un 27%, fins a 849 persones. Iglesias va explicar que la meitat de les sol·licituds inicials eren de persones de més de 80 anys, que sovint arrosseguen malalties cròniques avançades o són pacients “complexos”.\nAjudes per anar a la privada\nLa presidenta d'ACRA, Cinta Pascual, proposa al Govern ampliar les ajudes que es concedeixen a pacients que esperen plaça en una residència pública perquè puguin pagar-se'n una de privada o concertada i reduir les llistes d'espera. Aquestes ajudes –prestació econòmica vinculada al servei o PEVS– també haurien d'augmentar, segons Pascual, que insta que l'ajuda per dependència severa, el grau majoritari entre els dependents, passi dels 426 euros actuals a 715 euros, el mateix import que ara reben els grans dependents de grau III.\n"Aquests gairebé 300 euros extra al mes permetrien als usuaris plantejar-se la possibilitat d'abandonar la llista d'espera i accedir a un recurs assistencial de manera immediata. Des de l'ACRA hem calculat que la inversió pública per cada 1.000 places de PEVS amb aquest nou import seria de 3,5 milions d'euros, netament inferior a la despesa que cal fer per crear 1.000 noves places amb finançament públic", ha afirmat Pascual.\nLa presidenta de l'ACRA recorda que l'import de les PEVS havia sigut superior a 1.000 euros abans que se suspengués fa uns anys. Per tot plegat, ha instat el Govern "a ser valent" i fer que aquest any sigui "el de la revalorització de les PEVS".\nEl secretari d'Afers Socials ha reivindicat que les ajudes PEVS han augmentat de les 9.500 que es van atorgar el 2016 a les quasi 18.900 de l'any passat. Iglesias, amb tot, defensa que l'objectiu de la Generalitat és poder crear places públiques. De fet, ha reivindicat que en els últims dos anys se n'han creat 3.500 de noves.\nEls pròxims anys el nombre absolut de grans dependents creixerà, reconeix el secretari, però afegeix que ho farà en més proporció el nombre de persones que envelliran sense situació de dependència o bé que podran resoldre les seves necessitats amb una altra mena de prestacions, com l'ajuda o el servei i atenció domiciliària.\nNeix una plataforma catalana pels drets de les persones dependents\n“El preu d'una plaça d'un dependent sever continua sense cobrir el que costa el servei”\nLa comissió d'estudi sobre la reconstrucció social al Parlament es posarà en marxa el 17 de juliol


En David va rebre una brutal pallissa per no donar tabac a uns joves i en, d'altra banda, Mamel va ser atropellat per ‘Pichurry’, exconcursant de ‘Ven a cenar conmigo’\nper Redacció dimecres, 19 de juny 2019 - 12:16h\nEls dos joves eren del mateix grup d'amics i han mort en circumstàncies tràgiques | Telecinco\nRecentment es va confirmar la mort de David Carragal, un jove professor de 33 anys que va morir a causa d’una forta pallissa, després d’una setmana ingressat a l’hospital. El conflicte es va iniciar quan Carragal es va negar a donar una cigarreta a uns joves, que el van acabar agredint brutalment. Fa un mes, un futbolista de 43 anys, Mamel Castañón, va morir després de ser atropellat per un cotxe que va fugir.\nMés endavant es va conèixer que l’autor dels fets era Pichurry, un exconcursant del programa de ‘Cuatro’, ‘Ven a cenar conmigo’. Ara, els dos casos han estat relacionats, després que una companya dels dos nois fes públic a les xarxes socials que formaven part del mateix grup d’amics. «En menys d'un mes, a dues persones d'aquest grup d'amics els han arrabassat la vida», ha escrit.\nLes dues desgràcies, en només un mes\nMamel tornava cap a casa després de gaudir d’una nit amb amics, quan va ser atropellat per un cotxe, tal com informa ‘España Diario’. El jove va morir a l’acte. El conductor del cotxe era ‘Pichurry’, un asturià de 34 anys, conegut per haver participat a ‘Ven a cenar conmigo’. Tot seguit, el conductor va decidir fugir. Cinc hores després, la Policia Local el va localitzar al seu domicili, gràcies als testimonis de l’atropellament.\nPichurry va donar positiu en la prova d’alcoholèmia, tot i que no va poder ser utilitzada, ja que es va fer cinc hores després dels fets. En ser detingut, va ser acusat d’un delicte d’homicidi involuntari i va quedar en llibertat amb càrrecs després de declarar davant un jutge.\nPichurry va ser concursant de 'Ven a cenar conmigo' | Cuatro\nEls agressors de Carragal també van fugir\nProbablement, David Carragal va plorar la mort del seu amic, sense saber que, només unes setmanes després, també seria víctima d’una agressió. El jove professor, de 33 anys, estava amb dues amigues a les cinc de la matinada quan tres joves, d'entre 18 i 24 anys, li van demanar tabac, El David els va dir que no fumava i que, per tant, no els podia ajudar. En aquell moment, els joves es van bolcar a sobre seu i li van apallissar-lo.\nDesprés de la brutal pallissa, els atacants van fugir i Carragal va ser ingressat en estat crític a l'Hospital Universitari Central d'Astúries (HUCA). Després d'una setmana lluitant per la seva vida, David Carragal va morir el passat dilluns a l'hospital. En aquests moments, els tres presumptes autors de l'agressió es troben en dependències policials a l'espera de passar a disposició judicial en les 72 hores vinents.\nLa publicació de la noia, amiga de les dues víctimes, ja ha rebut centenars de reaccions a les xarxes socials. En ella, la Liliana demana «que la justícia actuï contra aquesta gent, que destrossa dues vides i dues famílies per les quals no hi haurà consol possible».\nTabac Accident Defunció Amistat


Casa / Vil·la de 10 dormitoris en venda a Torredembarra, Tarragona\nExcepcional casa familiar d'estil mediterrani amb 10 dormitoris i 6 banys, situada a pocs metres de la platja a la tranquil·la urbanització Roc de Sant Gaietà (Tarragona).\nExcepcional casa familiar en venda a la zona residencial de Roda de Berà. Situada a pocs minuts de la platja i de el centre urbà de Roda de Berà, amb tots els seus serveis, aquesta exclusiva vila d'estil mediterrani disposa d'un jardí gran i ben cuidat amb gespa, flors i espais verds dissenyats per descansar i gaudir de l'clima de la Costa Daurada.\nL'habitatge disposa d'orientació sud-est i ofereix unes vistes espectaculars des dels seus àmplies terrasses i la seva zona chill-out. La casa es presenta en perfecte estat interior i és ideal per a famílies nombroses que busquen espai i zones independents suficients. Està distribuïda en tres plantes amb un total de deu dormitoris dobles i sis banys funcionals i amb capacitat per a diverses famílies.\nLa planta principal concentra els espais comuns: un gran menjador, una sala d'estar amb llar de foc, una àmplia terrassa davantera i una espaiosa cuina amb rebost i pica de ferro. Tots els espais tenen accés directe a jardí arbrat d'estiu ia una magnífica barbacoa.\nDormitori 2 amb vestidor\nDormitori 4 amb bany 2 (suite)\nDormitori 6 amb bany 4 (suite)


TRIBUNA BERGUEDANA: VUIT DONES POSSEÏDES de Tenesse Williams.\nEn aquestes passades vacances estivals he llegit “Vuit dones posseïdes” de Tenesse Williams. Aquesta traducció al català no sé si és la més correcte per què només he trobat la imatge de la portada del llibre en castellà i amb el títol de “Ocho mujeres poseídes”.\nLa novel·la va ser editada per Lluis de Caralt Editor, S.A. i traduïda a l’espanyol, en abril de 1977, per Pilar Giralt Gorina. És un llibre pràcticament de butxaca i de només 140 pàgines. Com he comentat alguna altra vegada els best-sellers de gran quantitat de pàgines se’m fan a vegades carregosos de llegir.\nThomas Lanier Williams, conegut arreu amb el nom artístic de Tennessee Williams (Columbus Mississipí, 26/03/1911 - Nova York, 25/02/1983) va ser un novel·lista i sobretot dramaturg, les seves obres de teatre van adquirir un ressò extraordinari gràcies a les versions cinematogràfiques que se'n van fer.\nVa obtenir, en dues ocasions, el premi Pulitzer (1947 i 1954), per dues de les seves peces de major tirada universal: Un tramvia anomenat desig (A Streetcar Named Desire) i La gata sobre el terrat de zenc (A Cat on hot Tin Roof), ambdues portades al cinema, amb un gran repartiment artístic després de l'èxit assolit en els escenaris nord-americans. Igual reconeixement va merèixer, el 1961, la seva obra La nit de la Iguana (The Night of The Iguana) en ser mereixedora del premi Drama Critics Circle.\nSobradament n’havia sentit parlar de Tenesse Williams i segurament he llegit més d’un dels seus llibres. Però del que més me’n recordava eren de les pel·lícules basades en les seves obres: per exemple: El zoo de cristall, Un tramvia anomenat desig o La gata sobre la teulada de zenc. Segurament me n’oblido d’alguna més.\nNormalment el personatges eren membres d’una família generalment del Sud. I els eixos principals eren les relacions entre homes i dones, tots de caràcter explosiu.\nAquest llibre conté sis relats, dramàtics i sexuals de les relacions viscudes per dones. Des de l’amor odi de dues amigues que habiten la mateix pis. La recerca de la felicitat mitjançant el sexe. La solitud, l’anul·lació personal per la super-protecció i d’altres.\nDones fortes, dones dèbils, com si no hagués també homes forts i dèbils. En l’eix vital sempre són possibles totes les variacions.\nHe passat una estona entretinguda en la seva lectura. Malgrat tot penso que hi ha moltes dones que inspiren i reben millors sentiments.\nCuriosament la portada representa una dona i un rellotge de paret i malgrat potser no ho sigui la meva imaginació a volat vers a Elizabeth Taylor.


El temps Andorra dimarts 6 d'abril de 2021\nAvui a poc a poc les temperatures baixaran a l'alta muntanya. A les valls no es notarà tant, ja que farà vent del nord que serà moderat en alçada. Al final del dia al nord esperem alguna feble nevada i a la resta sol i núvols dispersos\nDemà el matí serà fred amb gelades a tot arreu. El vent bufarà moderat als cims del nord al nord-oest. Les temperatures han de davallar runa mica més. El cel estarà poc ennuvolat al centre i al sud i amb algun núvol de retenció al nord.\nEl temps migdia dimarts 6 d'abril del 2021\nEl temps vespre dimarts 6 d'abril del 2021


Olot encarrega un projecte per definir la segona biblioteca - Diari de Girona\nVolen fer-la entre el barri de Sant Miquel i la plaça del Carme per dinamitzar el nucli antic\nL'Ajuntament d'Olot ha encarregat un projecte per tal de definir les funcions de la segona biblioteca de la ciutat. El regidor de Cultura, Josep Berga (PDeCAT), ahir va explicar que Olot per nombre d'habitants hauria de tenir una segona biblioteca.\nAixò no obstant, segons ell, el concepte de biblioteca ha canviat des que va quedar constituïda l'actual biblioteca el 1997. Berga ha explicat que volen una biblioteca d'acord amb les necessitats actuals. És a dir, adequada a les noves tecnologies i enfocada a la participació.\nEl pla haurà de definir la relació entre la biblioteca nova i l'actual. «Per saber com ha de ser la nova biblioteca, hem encarregat el projecte», ha dit Josep Berga . El regidor ha indicat que preveuen disposar del projecte a l'estiu. Ha precisat que un cop tinguin les dades, demanaran els ajuts necessaris per fer-la a la Generalitat.\nEl projecte, del qual forma part la creació de la segona biblioteca, ha de definir els equipaments que han de permetre garantir l'accés de la ciutadania a la cultura a través de les biblioteques, en igualtat d'oportunitats i en les millors condicions.\nHa de tenir en compte les noves demandes socials i les noves formes d'accedir als continguts i les experiències culturals. També vol reforçar el valor social de les biblioteques.\nUn dels planejaments inicials del pla serà la ubicació. La idea de sortida és fer-la entre el barri de Sant Miquel i la plaça del Carme. La voluntat és que l'equipament serveixi alhora per dinamitzar el nucli antic i el barri de Sant Miquel.\nL'Ajuntament d'Olot en una de les seves juntes de govern va nomenar els membres de la comissió encarregada de la contractació del pla que preveu la segona biblioteca. Són Josep Maria Corominas (alcalde), Josep Berga (Cultura), Josep Gelis (Planificació Urbanística), Josep Quintana (oposició-ERC), Carme Simón (directora de la biblioteca), Ricard Sargatal (Cultura), Judit Badia (bibliotecària)i Elena Massanas (Consorci d'Acció Social), Carme Renedo (biblioteques Girona), Elena Redó (cap de secció d'Administració i Serveis de l'Ajuntament) i Javier Nieto (Generalitat).


Els Mossos comissen una plantació de 2.800 plantes de marihuana al Pinell de Brai La República\nACN El Pinell de Brai.-Els Mossos d’Esquadra van comissar dimarts passat una plantació de marihuana en una zona boscosa del Pinell de Brai (Terra Alta), formada per unes 2.800 plantes […]\nACN El Pinell de Brai.-Els Mossos d’Esquadra van comissar dimarts passat una plantació de marihuana en una zona boscosa del Pinell de Brai (Terra Alta), formada per unes 2.800 plantes distribuïdes en diversos bancals de difícil accés. La majoria de plantes tenien una alçada d’entre un metre i mig i dos metres. Els agents van detenir la persona que s’encarregava del cultiu, un veí del municipi de 23 anys i nacionalitat albanesa, com a presumpte autor d’un delicte contra la salut pública. L’home va quedar en llibertat amb càrrecs després de passar a disposició del jutjat de guàrdia de Gandesa. La investigació continua oberta per poder localitzar altres persones relacionades amb els fets.\nD’altra banda, divendres passat els Mossos d’Esquadra van detenir un veí de Paüls de 48 anys i nacionalitat espanyola per cultivar marihuana en una finca ubicada en aquest municipi del Baix Ebre. Els agents van descobrir la plantació en sentir una forta olor a marihuana quan patrullaven per la zona de sant Roc. La plantació estava formada per 24 plantes de marihuana de grans dimensions. L’home detingut, que era l’arrendatari de la finca, va quedar en llibertat després de declarar a comissaria i s’haurà de presentar als jutjats quan sigui requerit.