Arxiu Bernd Graesser\nLlibres de vell i de segona mà\nEspecejament del brau, per Xavier López Vivancos\nESPECEJAMENT DEL BRAU\nLes que vosaltres dibuixeu,\nsón unes línies traçudes;\nnosaltres les esborrarem,\nque no ens en caldria ninguna.\nLes posarem en els confins\nde la nostra terra estimada,\nqui vulgui travessar-les, sols\nha de [ … ]\ndilluns, 20 d'agost de 2012 13:30\nBaum, Vicki; El eterno cauce, Editorial Mateu. 3 €\nBaum, Vicki; Shangai hotel, editorial Lara, 1950. 3 €\nBrontë, Emili; Cumbres Borrascosas, Ediciones Destino, 1944. 4 €\nBuck, Pearl S.; América, Distribuciones, Ánfora, 1951. 2 €\nBuck, [ … ]\ndimarts, 7 d'agost de 2012 14:10\nPresentació del llibre "Memòries i reflexions d'un vell ganxó", d'Albert Tauler\nMemòries i reflexions d’un vell ganxó, que és el senyor Albert Tauler\nQuina bona olor que fan es llibres vells. És una des olors que m’agraden més...\nHe portat avui aquest llibre, “Kaputt”, de Curzio Malaparte, publicat [ … ]\ndimarts, 31 de juliol de 2012 14:56\nPresentacions de Josep Sabater a Sant Feliu de Guíxols i a Sarrià de Ter\nXavier C. Ribot va ser l'encarregat de presentar l'escriptor Josep Sabater a la Casa Irla, de Sant Feliu de Guíxols, l'1 de març de 2012 i a la biblioteca Emília Xargay, de Sarrià de Ter, el 6 de març de 2012.\nJosep Sabater, experièn [ … ]\ndimarts, 31 de juliol de 2012 14:39\nCondemnats a desaparèixer\nSalveu-nos! Aquest és el crit desesperat i inútil, ja sense esma, que surt de les selves americanes. Un crit que implora justícia des de fa segles, esclafat i ensordit per la civilització (?) occidental, depredadora, destructora, anorreador [ … ]\ndilluns, 9 de gener de 2012 04:20\n“No dramatitzem que és indecorós.” Aquestes paraules que va escriure l’escriptor de\nQuart Miquel Pairolí arran de la imminència de la seva pròpia mort aquest mes de juliol,\ntrist i rúfol, m’han tornat a fer presents unes de molt semblants que [ … ]\ndimarts, 8 de novembre de 2011 17:59\nRecomanació: 'eixida al sostre', d'Ester Xargay amb imatges de Vicenç Viaplana\nPresentació dels contes "Relats dia-bolics", de Josep Sabater\nJa és a la venda el llibre "Tras el vivir y el soñar (Villa Amparo) / "Després del viure i del somiar (Villa Amparo)", premi Fundació Antonio Machado 2011\nDissabte 14 de maig, presentació de “Tras el vivir y el soñar (Villa Amparo)”, d’Antonio M. Herrera, a la Cambra de Comerç de Sant Feliu de Guíxols\nL'arxiu i hemeroteca digital\nPassat, present i l'arrel, junts, de Roger Costa-Pau\n‘De Single a LP’\nSobre l’existència “De la Ilíada” en tots nosaltres\nEntrevista Andrés Gimeno Aragonés Gerent de Sarfa\n“No cal ser budista per aplicar els nostres mètodes, són molt efectius per descobrir la psicologia interior”


Lope de Vega | Rioja2.com\nLope de Vega y un espectáculo infantil, este fin de semana en el Teatro Bretón\nLa obra 'Peribáñez y el comendador de Ocaña' se ha programado para el sábado a las 19.30 y el domingo a la misma hora será el turno para 'Ikilimikiliklik. Mi pequeña'Rioja2||10/03/2021\nJesús Murillo, nuevo doctor por la UR con una tesis sobre el teatro de Lope de Vega\nSu edición dramatúrgica de 'Lo fingido verdadero' ha merecido la calificación de sobresaliente 'cum laude'Rioja2|1|16/01/2020\nEl Ayuntamiento de Logroño reforzará el firme en cuatro calles\nEn Avenida Lope de Vega, Avenida Zaragoza (calzada norte), calle Calahorra y calle Marqués de Fuertegollano.Rioja2|0|07/10/2019\nLas nuevas glorietas de Gustavo Adolfo Béquer estarán listas en tres meses\nEn este momento, ambas rotondas están ejecutadas al 40%.Europa Press|2|02/12/2014\nEl tráfico vuelve a transcurrir en la conexión entre Lope de Vega y Avenida de Madrid\nSe abre hoy al tráfico rodado junto con el enlace de Hermanos Hircio con la rotonda ubicada en la misma avenida.Redacción|38|28/02/2012\nLa conexión de Lope de Vega con Avenida de Madrid finalizará en marzo\nEsta actuación contempla la creación de un carril para la circulación desde avenida Lope de Vega y de dos carriles de acceso desde la LO-20 a avenida de Madrid.Redacción|1|22/12/2011\nNueva conexión entre Avenida de Madrid y Lope de Vega, lista para febrero\nLa Junta de Gobierno Local ha aprobado este proyecto por un coste de 133.000 euros. También ha sido aprobado la construcción de varios elementos de seguridad en el barrio de Valdegastea para evitar carreras nocturnas.Redacción|18|26/10/2011\nEl PSOE de Logroño presentará una moción al Pleno para licitar “urgentemente” las obras de Lope de Vega\nVicente Urquía, portavoz socialista, ha criticado la falta de actuación del Gobierno municipal y ha exigido a los populares que actúen inmediatamente.Redacción|4|29/08/2011\nAcceso directo desde Lope de Vega a la rotonda de Avenida de Madrid\nLos atascos en esta zona de la ciudad desaparecerán, la actuación contempla un carril de acceso directo a la rotonda, y otro a Vara de Rey. Además se desdoblará el carril entre las glorietas de República Argentina y Avenida de Madrid.Redacción|1|07/03/2011


Etagenwohnung Carrer corro. Creativitat. espai cúbic\n105m2 - 3 Zimmer - 1.895 € /m2 Caràcter, creativitat i personalitat.habitatges Espai cubic.renunciaries a l´ascensor per viure en aquest pis ple d´encant...\nEtagenwohnung in Centre. Estrelles michelin. espai cúbic\n145m2 - 4 Zimmer - 1.586 € /m2 Estrelles michelinsempre m’he preguntat com puntuar un pis igual que als restaurant es fa amb les estrelles michelin. els cr...\nHaus in Garriga (La). Recupera el passat. espai cúbic\n158m2 - 4 Zimmer - 1.456 € /m2 Recupera el seu passatrecupera el seu passat, omple-la de llum i gaudeix d´espais plens d´encant.només entrar en aquesta...\nZweistöckige Wohnung Plaça esglesia. Amor a primera vista.espai cúbic\n148m2 - 3 Zimmer - 2.838 € /m2 Amor a primera vistahas sentit alguna vegada amor a primera vista? és el moment en què veus alguna cosa i dius amb la bo...\nEtagenwohnung Carrer riera. Nou amb piscina .espai cubic\n105m2 - 3 Zimmer - 2.524 € /m2 Estem fent realitat casa vostra. voleu saber com serà? Espai Cubic si ara vas al carrer fran benet de la garriga hi veuràs u...\nErdgeschoss Carrer fra benet. A espai cúbic ho fem realitat\n110m2 - 3 Zimmer - 2.500 € /m2 Estem fent realitat casa teva. voles saber com serà? si ara vas al carrer fran benet de la garriga veuràs on hi haurà una pr...\nEtagenwohnung Carrer rec. Espai cúbic\n161m2 - 4 Zimmer - 3.081 € /m2 Entrega: març de 2021. eficient, sostenible, 100% personalitzable a les característiques del client.què deu tenir el centr...\nEtagenwohnung Carrer frederic mompou. Espai cúbic\n95m2 - 3 Zimmer - 1.547 € /m2 El niuetés un pis ideal per tots tipus de família, una parella per començar una vida en comú, una família amb fills, una perso...\nZweistöckige Wohnung Carrer fra benet. Ultim duplex . fem realitat\n173m2 - 4 Zimmer - 2.208 € /m2 Estem fent realitat casa teva. vols saber com serà? la promoció va començar amb 18 pisos, i de dúplex ja només en queda un! ...\nEtagenwohnung Carrer riera. Cumplint somnis. espai cúbic\n110m2 - 3 Zimmer - 2.500 € /m2 Estem fent realitat casa vostra. voleu saber com serà? Espai cúbic si ara vas al carrer fran benet de la garriga hi veuràs u...\nReihenhaus C/ barcelona. Somiar és possible. espai cúbic\n226m2 - 3 Zimmer - 2.124 € /m2 Al centre de granollers, trobaràs la casa ja acabada per fora, i per dins com una pàgina en blanc, on la pots anar omplint al te...\nEtagenwohnung Carrer fra benet. 3 o 2 habitacions. espai cúbic\n85m2 - 3 Zimmer - 2.706 € /m2 Pis 3/2 - 3/2! a triar 3 habitacions o 2 habitacions?gin tònic o cafè?alguna vegada t’has plantejat que no necessites un...\nGeschäftsraum Carrer mare de deu de nuria. Oportunitat al centre de granoll\nLandgut Carrer sant valeria. Terreny rústic no construcció\n6.032m2 - 8 € /m2 Rusticusrústic, un adjectiu que procedeix del vocable llatí rusticus, fa referència al que està vinculat al camp (el terreny...\nStadtgrundstück in Avinguda canovelles, 35. Espai cúbic\nKarte anzeigen 515m2 - 563 € /m2 Solar en avenida canovelles, una zona tranquila, con todos los servicios a tu alcance. superficie solar de 515 metros.ancho:...\nArt der Immobilie: alle Arten Grundstück und Bauplatz Investition Wohnungen Stellplatz Geschäftsraum Ortschaften Alle Ortschaften CanovellesCardedeuGarriga (La)GranollersLliçà de Vall Bezirke Alle Bezirke Zonen alle Zonen CentreGranollers NordInstitutsLledoner alle Zonen CentreGranollers NordInstitutsLledoner


Els 10 objectius de la publicitat a Facebook | Martech Zone\nDivendres, abril 1, 2016 Dissabte, gener 14, 2017 Douglas Karr\nFacebook per a empreses especifica sis estratègies diferents per augmentar les vendes en línia mitjançant Facebook:\nConfigureu una pàgina - Una pàgina de Facebook proporciona al vostre negoci una presència en línia i una manera d’implicar persones que els agrada.\nAugmenteu les publicacions per arribar a més persones - Podeu mostrar les publicacions de la vostra pàgina a més persones que els agrada la vostra pàgina i a públics nous. Augmenteu les publicacions per només 5 $.\nTrieu el vostre públic d'anuncis - Arribeu al públic que hauria de veure els vostres anuncis abans que us hagin de cercar. Orienteu els anuncis al vostre públic per ubicació, edat, sexe, interessos i molt més.\nArribeu als clients que coneixeu - Amb públics personalitzats, podeu arribar a clients que ja coneixeu d’una manera segura i segura.\nFeu un seguiment de les accions dels clients al vostre lloc web - Mesureu l'eficàcia dels vostres anuncis de Facebook i vegeu quantes persones vénen al vostre lloc per fer compres i molt més.\nFeu un remàrqueting als visitants del lloc web - Quan la gent visiti el vostre lloc, podeu tornar a contactar-hi i recordar-los la vostra empresa amb un anunci de Facebook.\nSi voleu convertir-vos en un assistent de publicitat de Facebook, no dubteu a fer una ullada Plànol de Facebook, una sèrie de 50 cursos en línia en profunditat posats a disposició de tothom que tingui un compte de Facebook.\nLa pàgina web FX va elaborar aquesta infografia amb especificacions i dimensions dels diferents anuncis de Facebook, però, el que és més important, proporciona un inventari exhaustiu de la ubicació dels anuncis i de la seva utilització específica.\nHi ha deu objectius diferents per a Facebook Ads: augmentar els clics al lloc web, augmentar les conversions de llocs web, augmentar la participació en publicacions de pàgines, augmentar el nombre d’agradables a les pàgines, augmentar les instal·lacions d’aplicacions mòbils, augmentar la interacció amb aplicacions mòbils, augmentar la consciència local, augmentar la resposta a l’esdeveniment, augmentar les ofertes i augmentar visualitzacions de vídeo.\netiquetes: Facebookconversions d’anuncis de facebookDimensions de l'anunci de Facebookespecificacions de l’anunci de facebookfacebook adsPublicitat a Facebookanuncis d'esdeveniments de facebookanuncis locals de facebookanuncis d'aplicacions mòbils de facebookpublicació de la pàgina de facebookanuncis de vídeo de Facebookpàgina web fx


80 grams | Comunicació literària: Novetat :: Cants de sirena negra\nNovetat :: Cants de sirena negra\n"En el fons els homes no són només el que viuen, sinó també el que els hauria agradat viure. No som només la vida que vivim, sino també totes les que hem somiat viure".\nSINOPSI: Una sirena negra sedueix un home jove, periodista, i se'n va. El món a partir d'aquesta trobada, ja no és el mateix. L'enamorat, fascinat sense remei, segueix el rastre de la dona amb cua de peix per Barcelona, París, Florència, Sevilla, Portugal, la badia de Rande, la Costa da Morte, Eivissa i la costa Valenciana. Tot per completar una història d'amor en què no tenim cap altra alternativa que fer-nos còmplices fins al final. Un petita illa al sud de Mallorca, Cabrera, mite i paradís al mateix temps, és la clau de volta de tot plegat. La mar i la llibertat: dos conceptes, dos anhels que són un en aquesta novel·la. Un artefacte literari poderós que ens fa reviure la fascinació, que ens atrapa a totes les edats, per l'aventura. Una excusa immillorable perquè no oblidem quins són els sentiments i les idees que ens guien la vida. I una immersió en els millors universos de ficció, els de Herman Melville, Robert Louis Stevenson, Joseph Conrad, Jack London i Jules Verne.


Mas Perdigó | Mapes de Patrimoni Cultural\nMas Perdigó Argençola\nS'hi arriba a través d'un camí que neix a l'inici del Camí de la Clariana, a la dreta. 1,5 km.\nEn general l'estat de conservació dels edificis és bo.\n001601100CG70E0001MU / 001601000CG70E0001FU\nJordi Seró i Ferrer. IN SITU S.C.P\nConjunt arquitectònic format per un seguit d'edificis que conformen el Mas Perdigó. El gran nombre d'edificacions ha suposat la seva divisió actual en dos propietats: Mas Perdigó i Can Jepet del Magre. La primera és la situada més a l'oest del conjunt, i la segona la més situada a l'oest. És poden diferenciar també ja què Mas Perdigó les façanes estan arrebossades i Can Jepet del Magre són a pedra vista.\nMas Perdigó consta d'un edifici primitiu i diverses ampliacions posteriors que el configuren actualment, resultant a la vista la unió de diversos cossos diferents. S'accedeix a l'interior a través d'un passadís cobert al nord que dona a un petit espai tancat on hi ha l'entrada. La resta de façanes d'aquest sector del conjunt arquitectònic que forma actualment Mas Perdigó, no presenta cap elements destacable. En un dels cossos d'aquests sector, hi trobem adossat un petita construcció on hi havia el cup de vi.\nLa part del conjunt que actualment està format pel que es coneix com Cal Jepet del Magre, presenta un aspecte més primitiu amb les façanes a pedra vista, i les obertures pràcticament sense modificar. Té l'accés orientat a l'oest amb una entrada amb arc adovellat escarser. En aquesta mateixa façana oest, hi trobem un contrafort. Altres elements a destacar, és una finestra amb ampit i llinda de pedra, en un edificació annexa que dona davant de l'entrada abans esmentada. Els edificis situats més a l'est, tenien originalment funció agrícola i ramadera.\nPer les dimensions del conjunt arquitectònic, el Mas Perdigó original hauria de ser una de les cases importants de l'indret.


(e) Renewal fee 60\n(f) Jurisprudence reexamination (each retake) 25\nHistory: 37-1-134, 37-11-201, MCA; IMP, 37-1-134, 37-1-141, 37-1-304, 37-1-305, 37-11-304, 37-11-307, MCA; NEW, 1979 MAR p. 1243, Eff. 10/12/79; AMD, 1980 MAR p. 1279, Eff. 4/25/80; AMD, 1980 MAR p. 1607, Eff. 6/13/80; TRANS, from Dept. of Prof. & Occup. Lic., Ch. 274, L. 1981, Eff. 7/1/81; AMD, 1982 MAR p. 593, Eff. 3/26/82; AMD, 1983 MAR p. 348, Eff. 4/29/83; AMD, 1983 MAR p. 1664, Eff. 11/11/83; AMD, 1988 MAR p. 168, Eff. 1/29/88; AMD, 1990 MAR p. 2107, Eff. 11/30/90; AMD, 1991 MAR p. 2450, Eff. 12/13/91; AMD, 1994 MAR p. 159, Eff. 1/28/94; AMD, 1994 MAR p. 1583, Eff. 6/10/94; AMD, 1995 MAR p. 2483, Eff. 11/23/95; AMD, 1997 MAR p. 38, Eff. 1/17/97; AMD, 1997 MAR p. 1359, Eff. 8/5/97; AMD, 1998 MAR p. 460, Eff. 2/13/98; AMD, 2000 MAR p. 1038, Eff. 4/28/00; TRANS, from Commerce, 2005 MAR p. 380; AMD, 2006 MAR p. 225, Eff. 1/27/06; AMD, 2006 MAR p. 1583, Eff. 7/1/06; AMD, 2012 MAR p. 1526, Eff. 7/27/12.\n24-177-28 7/27/2012 Current History: 37-1-134, 37-11-201, MCA; IMP, 37-1-134, 37-1-141, 37-1-304, 37-1-305, 37-11-304, 37-11-307, MCA; NEW, 1979 MAR p. 1243, Eff. 10/12/79; AMD, 1980 MAR p. 1279, Eff. 4/25/80; AMD, 1980 MAR p. 1607, Eff. 6/13/80; TRANS, from Dept. of Prof. & Occup. Lic., Ch. 274, L. 1981, Eff. 7/1/81; AMD, 1982 MAR p. 593, Eff. 3/26/82; AMD, 1983 MAR p. 348, Eff. 4/29/83; AMD, 1983 MAR p. 1664, Eff. 11/11/83; AMD, 1988 MAR p. 168, Eff. 1/29/88; AMD, 1990 MAR p. 2107, Eff. 11/30/90; AMD, 1991 MAR p. 2450, Eff. 12/13/91; AMD, 1994 MAR p. 159, Eff. 1/28/94; AMD, 1994 MAR p. 1583, Eff. 6/10/94; AMD, 1995 MAR p. 2483, Eff. 11/23/95; AMD, 1997 MAR p. 38, Eff. 1/17/97; AMD, 1997 MAR p. 1359, Eff. 8/5/97; AMD, 1998 MAR p. 460, Eff. 2/13/98; AMD, 2000 MAR p. 1038, Eff. 4/28/00; TRANS, from Commerce, 2005 MAR p. 380; AMD, 2006 MAR p. 225, Eff. 1/27/06; AMD, 2006 MAR p. 1583, Eff. 7/1/06; AMD, 2012 MAR p. 1526, Eff. 7/27/12.


Locazione Turistica La Pieve 6 Greve in Chianti Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nLocazione Turistica La Pieve 6-, Dudda, Greve in Chianti, Itàlia, 50027 - Veure al mapaExcepcional9,4Basada en2comentarisLocazione Turistica La Pieve 6Veure més fotos"Lovely villa and warm friendly hostvv"AshUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 30 fotosMolt bona ubicació 8,8Veure al mapa8,8UbicacióParticularitats que li encantaranaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Greve in Chianti, Villa Greve in Chianti 2 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Villa Greve in Chianti 2, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb TV satèl•lit/cable, forn microones, renta vaixelles, rentadora a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Villa Greve in Chianti 2.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sepiscina [exterior] Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióforn microonesrenta vaixellesbanyeraneveraTV satèl•lit/cableempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa estris de cuinarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Locazione Turistica La Pieve 6 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.Mostrar més


El nou episodi de violència de gènere a Tàrrega i l’increment de les penes | El Jurista\nEl nou episodi de violència de gènere a Tàrrega i l’increment de les penes\nImatge de la funerària enduent-se la víctima\nDol i consternació a la petita ciutat lleidatana de Tàrrega. El dilluns dia 7 als volts de les 8 del vespre moria apunyalada Alba Martí, veïna d’aquesta població i de només 14 anys, a mans del que se senyalava com el seu xicot, Michelle de los Ángeles Rosado, de 18 anys i també veí de Tàrrega. Ell mateix es va entregar als Mossos d’Esquadra un cop comés el crim. Fins a mitjanit s’aplegaren amics i coneguts d’Alba davant de casa seva, quan el cadàver de l’adolescent era retirat pels serveis funeraris.\nL’Ajuntament de Tàrrega decretava al matí següent dels fets dos dies de dol a la ciutat, així com la suspensió de tots els actes institucionals programats. També s’aprovava un text de rebuig als fets i l’anunci de “tolerància zero” contra tot tipus de violència, i es donava el condol a la família. A la una del migdia s’havia convocat una concentració de rebuig a la plaça Major de la Vila, que ha congregat 2.500 persones en una ciutat de poc més de 17.000 habitants.\nEl jutge que porta el cas ha decretat secret de sumari, i s’investiguen encara les causes del crim. Els coneguts de la víctima i de l’agressor que, com tota la societat, estan molt afectats pels fets, afirmen que les discussions en la parella eren normals però que “sempre ho arreglaven”. L’Alba i en Michelle feia un any que sortien junts, tot i que pels seus amics no semblava una relació estable. S’investiga també si el noi, d’origen dominicà, està vinculat amb la banda llatina dels Trinitaris, i si la mort de la noia es deu a una directriu de la mateixa banda o hi està d’alguna manera vinculada. Michelle és germanastre per part de mare d’un membre d’aquesta banda condemnat la setmana passada a 11 anys de presó per la mort de dues persones la darrera nit de cap d’any. La principal línia d’investigació, però, és la d’un mòbil sentimental.\nConcentració per condemnar el crim\nLa subdelegada del govern espanyol a Lleida, Imma Manso, ha condemnat els fets, i ha afirmat que “el problema dels maltractaments és que la víctima perdona l’agressor fins que no ho pot fer més perquè és morta” i ha demanat més suport a les víctimes. Per Manso es tracta “d’un problema de tots” i per tant, de l’Estat i de les lleis. “Entre tots podem solucionar-ho si hi posem interès“. La subdelegada també ha plantejat un enduriment de la legislació pel que fa aquest tipus de crims.\nPel que fa a la regulació actual, el Codi Penal preveu delictes exclusius de violència de gènere. Concretament els articles 153.1 i 148.4, el primer sobre lesions psíquiques a la dona i el segon sobre les lesions agreujades en cas de que la víctima tingui relació d’afectivitat amb l’agressor, sense necessitat de conviure-hi (de dos a cinc anys de presó en aquest darrer cas). També existeixen alguns delictes exclusius de violència domèstica. Cal diferenciar doncs, la violència de gènere, que en la legislació actual és una figura reservada a l’home, i la violència domèstica, on el subjecte actiu pot ser qualsevol membre de la unitat familiar o convivent (incloent les dones o mares).\nPel que fa a l’homicidi en el context de violència de gènere, s’apliquen els articles genèrics de l’homicidi i l’assassinat, això és els articles 138 a 143 del Codi Penal espanyol, que preveuen penes de fins a 25 anys (o més en cas de concursos reals de delictes).\nL’any 2010 el Consell General del Poder Judicial presentava un informe analitzant les 43 sentències per homicidi i assassinat per violència de gènere i violència domèstica d’aquell any. La mitjana d’anys de presó per condemnes d’assassinat (23 de 43 sentències condemnatòries) va ser de 18 anys, i la d’homicidi de 12 anys (15 sentències condemnatòries). La mitjana d’anys de presó per homicidis que no són de violència de gènere a l’estat és de 12 anys. És a dir que la violència de gènere es condemna fins a 6 anys més que la resta d’homicidis. Respecte el 2007, ha augmentat en 3 anys la mitjana d’anys de presó per a casos d’assassinat per violència de gènere i en 2 anys en el cas d’homicidi. A més a més l’estudi destacava l’escassa influència en els judicis de les eximents per alcoholisme, alteració mental o drogoaddicció. La mitjana d’indemnitzacions per homicidis de violència de gènere era el 2010 de 262.000 euros.\nArribats a aquest punt i veient el cas concret, ens plantegem: és necessària i útil per a la societat l’enduriment de la pena en aquests casos? Des del punt de vista del Dret Penal actual, decantat cap a un sistema mixt preventiu però també retributiu, no. Des de l’òptica de la punició del delicte (condemna pel fet, no per l’autor), tampoc.\nI és que la ciència de la criminologia ha demostrat que el fet de que s’imposin penes molt dures no assegura del tot que no es cometrà un delicte. El que si que és realment eficaç, o més eficaç, és la certesa de que per el fet delictiu s’aplicarà una pena determinada amb quasi total seguretat. Aquest influx psicològic és més rellevant per a un possible homicida que la quantia de la pena. Encara que la pena sigui molt elevada, i si com en el cas dels sistemes llatinoamericans, el sistema de justícia i policia és molt precari, el possible homicida cometrà el fet igualment, no tement èsser perseguit. A casa nostra, podriem afirmar que el sistema és mixt: les penes són relativament elevades i la seguretat de que hi haurà un judici és pràcticament total.\nAquest fet trenca doncs la teoria retribucionista pura (dent per dent, ull per ull) i també alerta dels riscos d’una prevenció especial negativa pura en casos de violència de gènere (evitar a tota costa que l’agressor torni a delinquir amb penes elevades que ho assegurin), i també de la prevenció especial positiva (ja que cada cas es diferent i no tots els homicides són potencials reincidents). No cal doncs, allunyar al delinqüent de la societat ni intentar resocialitzar-lo a tota costa contra la seva voluntat. Potser en aquest àmbit, com en moltes coses en aquesta vida, una combinació de totes dues seria el més efectiu.\nI tornem a plantejar la pregunta: fixar penes més dures evitarà que es redueixin els casos de violència de gènere? O potser és més efectiu prevenir mitjançant l’educació, no només l’escolar sinó la social? I quan parlem d’educació social parlem de mitjans de comunicació, valors culturals i hàbits familiars. Una cultura on la dona tingui el mateix nivell social que l’home, i que no tot es quedi en bones paraules i fictícies intencions d’igualtat. I és que el dret ha de ser només la última eina d’aquesta societat, que podem utilitzar quan les anteriors fallen, i en el cas de la violència de gènere sembla que aquestes no les estem utilitzant gaire bé.


Antic Teatre — Lechedevirgen Trimegisto – El Árbol de Sangre\nDivendres 11 d'octubre a les 20:00\nPerformance: Lechedevirgen Trimegisto\nMultimèdia: Sorshamm Lara\nProducció: Màgia Prieta Agència Creativa / Lechedevirgen Trimegisto\nActualment trasplantat, l’artista torna sobre aquest episodi de la seva vida per materialitzar les visions i sensacions que el van travessar en aquell moment.\nFelipe Osornio «Lechedevirgen Trimegisto» (1991, Querétaro, Mèxic) és un artista visual especialitzat en l’art de la performance, interessat en temes com el cos, la malaltia i la mort. Pren el seu nom de l’alquímia, que entén l’art com a via de sanació i espai de transformacions profundes. La seva obra ha estat vinculada amb la postpornofrafia i l’art queer llatinoamericà. Actualment desenvolupa una sèrie de projectes a través de la unió de l’art i la ciència. Ha presentat les seves performances a el Canadà, Escòcia, Anglaterra, Espanya, Itàlia, Estats Units i Mèxic, i ha participat en exhibicions col·lectives a Bèlgica, Finlàndia, Noruega, Portugal, Alemanya, Brasil, Guatemala, Nicaragua, Colòmbia, Xile, Perú i l’Argentina.


centre catòlic mataró: Un final de bojos manté les opcions de permanència del Mataró Feimat\nUn final de bojos manté les opcions de permanència del Mataró Feimat\nEls unionistes guanyen en la darrera jugada a Arenys.\nEl Mataró Feimat encara està viu. L'equip de Charly Giralt sabia que havia de guanyar sí o sí davant l'Arenys Bàsquet, quart classificat que ara cau al cinquè lloc, si volia mantenir mantenir les opcions de permanència a la Lliga EBA. I tot es va resoldre en la darrera jornada, en una jugada de bojos on un triple desesperat de Checo va acabar amb falta, jugada de tres lliures que el jugador va anar anotant un darrera l'altra per donar el triomf final per 67-68.\nEl partit va ser molt equilibrat en tot moment. El primer període va ser per un Arenys Bàsquet molt més sòlid que tancava bé en defensa i marxava amb un primer avantatge: 19-13. La reacció dels unionistes va arribar en el segon quart, on els mataronins, amb un gran Cabrera i Romero en el rebot, van anar assegurant sota pintura. Els unionistes retallaven tres punts a la mitja part.\nA la represa la tònica va ser la mateixa. El Mataró Feimat va seguir dominant conscient de les necessitats que tenia i els dos mateixos jugadors destacats en el rebot anotaven sense parar (Cabrera 19, Romero 18) per empatar el matx de cara al darrer quart. En aquest, l'Arenys va començar a capirar la situació fins a trobar-se dos punts per sobre en els últims segons. Allà va fallar un tir lliure, Cabrera va agafar el rebot, va entregar a Checo i aquest, que va provar des del mig del camp, va rebre una falta. Tres punts de tirs lliures i victòria agònica. Encara hi ha opcions a una jornada pel final.\nUn instant del matx. Foto: UEM


Concentració dels Avis i Àvies marcada per un parell de vehicles aparcats al mig de la plaça de la Vila - Revista Cambrils\nA més, fa un parell de dies el departament d'Interior de la Generalitat va detallar als Avis i Àvies un seguit de normes de seguretat sanitàries que s'han d'aplicar en aquest tipus de concentracions\nPublicat el Dijous, 1 d'octubre de 2020 10:47h\nImatge de la concentració d'ahir a la plaça de la Vila amb els dos vehicles estacionats al mig de la plaça | Lluís Rovira i Barenys\nEls Avis i Àvies mantenen les concentracions setmanals a la plaça de la Vila malgrat que cada cop s'hi sumen més entrebancs. Tot i que des del passat dimecres 23 de setembre les concentracions dels Avis i Àvies ja eren estàtiques, fa un parell de dies se'ls notificava des del departament d'Interior que les concentracions dels dimecres dels Avis i Àvies havien de complir "amb la totalitat de les normes de seguretat sanitàries" recordant-los-hi que s'han de celebrar a la plaça de la Vila "sense iniciar cap recorregut i amb el manteniment de la distància establerta". El departament d'Interior de la Generalitat també els ha recordat que "el bon ordre de les concentracions és responsabilitat dels organitzadors" i que "en el decurs de les concentracions s'hauran d'atendre en tot moment les indicacions de les forces i cossos de seguretat per tal de preservar l'ordre públic i els drets tant dels assistents com de la resta de ciutadans". A més, se'ls detalla d'un seguit de requeriments com és el de garantir l'espai pel nombre de persones previst, ús de mascaretes i distància entre els manifestants, no compartir pancartes, i fins i tot se'ls diu que facilitin gel hidroalcohòlic per a la gent que es acudeixi a la concentració i que, a més, facin un control d'accés.\nVehicles estacionats al mig de la plaça de la Vila\nAhir, però, es va afegir un nou entrebanc a la concentració. Un parell de vehicles, una furgoneta i un turisme, van romandre estacionats a la plaça, a la zona propera a la font, que és on es concentren els Avis i Àvies. El turisme, a més, va estacionar poc abans de l'hora d'inici de la concentració dels Avis i Àvies posant els quatre intermitents d'alerta i tot just va acabar la concentració el conductor el va retirar. La furgoneta, que estava estacionada més tocant al lateral de la plaça, també va marxar tot just es va acabar la concentració. I tot això va passar davant l'atenta vigilància d'agents dels Mossos d'Esquadra i de la Policia Local que no van fer res perquè aquests vehicles sortissin del lloc on estaven indegudament estacionats abans de l'inici de la concentració. Membres del col·lectiu dels Avis i Àvies mostraven la seva indignació pel que consideraven una provocació per part de determinades persones. Alguns membres del col·lectiu dels Avis i Àvies, abans de l'acte, havien denunciat aquest fet als agents presents a la plaça sense aconseguir que fessin res per solucionar el problema. Els Avis i Àvies, ahir, contemplaven la possibilitat de fer arribar una queixa a l'Ajuntament per tal que no es repeteixi una situació semblant de cara a les properes setmanes.\nRecordant l'1 d'octubre\nTot i això, els Avis i Àvies van fer l'acte amb més determinació que mai. Es van fer els càntics i es van cridar els eslògans habituals incorporant un recordatori cap el president Torra, inhabilitat aquesta setmana pel Tribunal Suprem, i també el fet de ser el dia abans de l'1 d'Octubre, recordant el referèndum d'ara fa tres anys. En aquest sentit es va cridar "1 d'Octubre, vam votar, vam guanyar". La concentració d'ahir es va tancar, com es fa cada setmana, amb el cant dels Segadors i amb crits d'Independència.


Vente d' habitatges a Cabrera de Mar - Api.cat, portail immobilier\nVente d' habitatges a Cabrera de Mar\nHabitatges à Cabrera de Mar 24 annonces vente à Cabrera de Mar.\npis, 108.00 m², près de bus et de train, presque neuf, calle canigó\n(unifamiliar aïllada), 626.00 m²\napartament, 52.00 m², calle n-ii\n52.00 m² - 3.275 €/m²\napartamento cabrera de mar Apartamento en la primera planta del edificio Delfín emplazado en el complejo urbanístico Costamar. ...\npis, 92 m², nouveau, d'en majó\npis, 82 m², nouveau, d'en majó\npis, 89 m², nouveau, d'en majó\n(unifamiliar adossada), 266.00 m²\n(unifamiliar adossada), 126.00 m², calle nou, 2\n(casa rural), 1013 m²\n(masia), 370.00 m², calle torrent sant feliu\n(unifamiliar aïllada), 485.00 m², près de bus et de train, calle rosari\n(unifamiliar adossada), 183.00 m², près de bus et de train, montcabrer\n183.00 m² - 2.678 €/m²\nestupenda casa en el pla del avellÀ Estupenda casa en el Pla del Avellà! Una de les millors zones de Cabrera de Mar. A 5 minuts de la pl ...\n(unifamiliar adossada), 290.00 m², près de bus et de train, calle del mar\nJe suis intéressé par votre à vente de 290 m2 calle del mar Cabrera de Mar, Barcelona\nà vente de 290 m2 calle del mar Cabrera de Mar, Barcelona


MOLT DE FATO: ANEM AL TEATRE!!!\nSembla mentida com les coses que aprens quan ets petita, et marquen per tota la vida.\nQuan anava a l’escola, des dels 4 fins els 14 anys vaig participar en obres de Teatre. No és que m’agradessin especialment (era molt tímida i això suposava tot un repte per mi), però era una activitat en la que participava amb la resta de companys del meu curs i al mateix temps, em permetia fer activitats extraescolars relacionades, que em van enriquir molt.\nMés tard, vaig afeccionar-me al teatre amateur. No us espanteu!!! Com a espectadora. Trobo que el teatre fet per no-professionals té el seu atractiu.\nPrimer amb “actors i actrius” del meu poble, Bot. Una colla de joves del nostre poble, entre els que hi havia una noia jove de fora; la Mercè Llop (en aquell temps, professora del col·legi i que va donar classes durant molts anys). Les obres eren entretingudes, ja sigui per la temàtica com per veure a familiars, amics o coneguts interpretant.\nDesprés vaig començar a estudiar a l’Institut i el meu món es va fer més gran. No només assistia com a públic a les obres que es realitzaven per companyies amateurs en actes o jornades culturals, si no que vaig començar a veure obres a la televisió (en aquella època, era la forma més ràpida i accessible per accedir a aquest tipus d’activitat).\nA través de la televisió, vaig poder gaudir d’obres com “EL DRET D’ESCOLLIR”, “PER UN SI, O PER UN NO” o “CYRANO DE BERGERAC” interpretats magistralment per un jove Josep Mª Flotats ( us parlo dels anys 1.985,1.986 i 1.987 ). Ell era jove... jo també.\nSeguia assistint a representacions amateurs. Companyies més o menys estables, comarcals o provincials.\nEl teatre té un se què, que t’enganxa i et fa sentir coses diferents, noves i emocionants.\nA llarg de la meva vida, he pogut assistir a tot tipus de representacions. He vist obres còmiques (“Campanades de boda” de La Cubana), obres musicals (“Mar i Cel” de Dagoll Dagom ), obres clàssiques (“Pigmalió” amb Lloll Beltrán),obres modernes (“Després de la pluja” de Sergi Belbel), obres tradicionals (“Els pastorets”) , obres religioses (“la Passió”), et\nJa fa uns anys que puc assistir i gaudir d’un altre tipus de teatre:\nSé que comptem amb diversos Teatres de cert prestigi i “solera” a la nostra província ( Teatre Bartrina a Reus, Teatre Metropol a Tarragona), però una mica allunyats per mi. Així que, tant aviat com vaig “descobrir” la programació estable al Teatre Auditori Felip Pedrell a Tortosa, vaig ser feliç, molt feliç.\nNo només podia assistir al teatre a una distància relativament propera si no que, podria gaudir d’obres, autors, actors i actrius de primer nivell en el món de la interpretació.\nHan estat varis anys d’obres de tot tipus, però la grata sorpresa la vaig tenir quan després de 30 anys, vaig poder gaudir en directe d’una representació del gran Josep Mª Flotats.\nL’obra es deia “SER-HO O NO, PER ACABAR AMB LA QÜESTIÓ JUEVA” i us ben dic que, 30 anys després segueixo enamorada del Teatre, ja que ell, va ser un dels actors que me’l va fer estimar.\nRealment us dic, ANEU AL TEATRE: No us en penedireu! . Ja sigui a l’obra escolar dels vostres fills o filles, nebots o nebodes, nets o netes, o a les obres que fa el grup de teatre del teu poble o ciutat o, si teniu ocasió, a veure una obra amb actors i actrius professionals, no importa.\nEl Teatre ha format part de tota la meva vida i espero continuar així molts anys:\nANEU AL TEATRE i d’aquí a 30 anys... ja m’explicareu.\nPublicado por Marta Barón Morelló en 22:10\nDe COSTUMS i de TRADICIONS: les Festes Majors.


A L'ESPAI CELEBREM 10 ANYS! - Espai Wellness\nACTIVITATS, MASTERCLASS, MOTXILLA DE REGAL I MOLT MÉS!\nAquest setembre l’ESPAI té l’orgull de complir 10 anys i per aquest motiu, hem organitzat activitats especials, actuacions, diverses masterclass i a més, tenim una motxilla exclusiva de regal per a tu! A partir del 17 de setembre, pots passar a recollir-la per recepció*!\n**Per tots aquells socis/es que porteu més d’un any amb nosaltres o que durant tot el nostre desè aniversari el compliu (setembre 2018- agost 2019). Quan facis l’any de soci/a, passa a recollir-la!\nMés informació a la recepció el Centre.


Discurs de l'estat de la Unió: Els convidats al Congrés obren un front en la política cubana d’Obama | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nEls convidats al Congrés obren un front en la política cubana d’Obama\nObama convida Alan Gross per donar suport a la seva nova política cap a Cuba\nWashington 21 GEN 2015 - 01:01\tCET\nAlan Gross, en el seu retorn de Cuba, el 17 de desembre. SAUL LOEB AFP\nEn política, els gestos importen, i molt. El discurs sobre l'estat de la Unió és la primera cita pública de Barack Obama davant el Congrés —que és qui té la clau de l'embargament contra Cuba— des que al desembre va anunciar la seva intenció de normalitzar relacions amb l'illa, un tema que tindrà espai en la seva al·locució.\nDes de la llotja reservada a la primera dama, escoltarà les seves paraules Alan Gross, el contractista nord-americà, la condemna a 15 anys de presó a Cuba del qual va suposar l'obstacle més gran per Obama a un canvi de política cap a l'illa. Convidat per la Casa Blanca, aquesta serà la seva primera aparició pública des que va arribar a Washington el 17 de desembre, mentre Obama anunciava el restabliment de relacions diplomàtiques amb l'illa, que es començaran a negociar aquesta setmana a l'Havana.\nEls Estats Units alleugen les restriccions per viatjar a Cuba\n55 anys de conflicte entre els Estats Units i Cuba\nSegons el Govern, la seva presència suposarà un suport al canvi de rumb després de més de mig segle d'antagonisme amb Cuba decidit per Obama. Al cap i a la fi, en les seves primeres —i fins ara— úniques declaracions públiques, acabat de tornar a territori nord-americà al desembre després de complir cinc anys de presó, Gross va manifestar la seva esperança que els dos països “aconsegueixin superar les polítiques bel·ligerants respectives”.\n“Cinc dècades i mitja d'història ens demostren que la bel·ligerància inhibeix el criteri més adequat, quan dos errors no fan mai un encert”, va subratllar en aquell moment un desmillorat però feliç Gross.\nConscients del paper crucial dels legisladors en el procés que ara comença a desplegar-se per normalitzar unes relacions marcades per la guerra freda durant més de mig segle, altes personalitats del país també han volgut donar suport obertament al pas donat pel president nord-americà.\nFins a 78 polítics, exalts funcionaris de govern —sobretot demòcrates, però també republicans—, empresaris cubano-americans i experts en les relacions bilaterals van publicar dilluns una carta oberta a Obama que expressava el seu “suport a la nova política cap a Cuba” i el felicitava per la seva “audàcia”.\nLa diversitat de signatures que sustenten la missiva és, afirmen, “exemple de l'ampli suport que aquests canvis tenen en tot l'espectre polític” i una cosa que molts d'ells ja havien reclamat en una altra carta oberta el maig de l'any passat.\nL'oposició convidarà republicans dissidents i membres de l'exili anticastrista més inflexible\n“Podem estar en desacord sobre una sèrie de qüestions, però hem trobat un terreny comú per una simple raó; que el nostre enfocament durant cinquanta-quatre anys dissenyat per promoure els drets humans i la democràcia a Cuba ha fracassat”, subratllen en el seu nou missatge.\nHi ha, no obstant això, un grup de legisladors republicans que insisteix a demostrar que el canvi de política d'Obama no té l'aplaudiment unànime del Congrés, l'únic que pot posar fi de forma definitiva a l'embargament imposat des de fa més de mig segle a l'illa.\nL'oposició a Obama també ha volgut jugar amb les imatges, i per això, la nit de dimarts s'asseuran com a convidats republicans dissidents i membres de l'exili anticastrista més inflexible.\nCom a convidats del president de la Cambra de Representants, John Boehner, escoltaran el discurs d'Obama Jorge Luis García Pérez, Antúnez, i la seva dona, Yris Tamara Pérez Aguilera. Tots dos han criticat molt durament els canvis cap a l'illa impulsats pel president demòcrata i s'han deixat veure en les manifestacions de protesta per les noves mesures celebrades per l'exili més radical de Miami des del desembre.\nLa congressista republicana per Florida d'origen cubà Ileana Ros-Lehtinen va portar per la seva banda la filla d'un dels pilots d'Hermanos al Rescate que van morir en ser abatuda la seva avioneta per Cuba el 1996. Aquest incident va fer que el llavors president Bill Clinton signés la llei Helms-Burton, que va endurir l'embargament contra l'illa.\nMarco Rubio, un dels polítics nord-americans que més fortament ha denunciat el canvi de política d'Obama i possible candidat presidencial per al 2016, també ha volgut posar cara a aquesta divergència. Per aquest motiu, el senador republicà per Florida i també d'origen cubà, ha convidat al discurs del president Rosa María Payá, la filla del dissident Oswaldo Payá, que va morir en un accident de trànsit el 2012, rere el qual la seva família veu la mà de l'Estat cubà.\n“Espero que la presència de Rosa María Payá almenys li recordi [a Obama] que els assassins del seu pare no han estat portats davant la justícia i que els EUA, de fet, s'han assegut a taula amb ells”, va avançar Rubio, que va tornar a reclamar que Washington exigeixi a l'Havana “reformes i canvis en l'actitud cubana abans de normalitzar les relacions”.\nDiscurs estat de la Unió\nObama desafia el Congrés a reduir les desigualtats als EUA


Dossier contes 2017 18 fantasia by Blocs d'Antaviana - Issuu\nTALLER DE CONTES EDUCACIÃ“ INFANTIL P3 GEGANTS I CAPGROSSOS P4 XIULETS I COETS P5 TIMBALERS I CASTELLERS\nINTRODUCCIÓ AQUEST CURS 2017-2018, COM EN ELS DARRERS ANYS, HEM REALITZAT EL TALLER DE CONTES. L’EQUIP DE MESTRES VALOREM MOLT POSITIVAMENT AQUEST PROJECTE PELS BONS RESULTATS OBTINGUTS AL LLARG DELS ANYS. AQUEST CURS HEM VOLGUT RECUPERAR CONTES DE FANTASIA D’ARREU DEL MÓN. TENIM MOLTA DIVERSITAT D’ INFANTS PROCEDENTS DE DIFERENTS PAÏSOS DEL MÓN, I AIXÍ PODEM PARLAR DE LES DIFERENTS CULTURES I ES PODEN SENTIR IDENTIFICATS AMB ALGUNA HISTÒRIA. HO HEM FET DOS DIES A LA SETMANA. ELS NENS I NENES DE LES DIFERENTS CLASSES DE P3, P4 I P5 S’HAN AGRUPAT EN NOU GRUPS. AQUEST ÉS UN DELS ASPECTES QUE DESTAQUEM DEL TALLER DE CONTES. TAMBÉ VALOREM MOLT POSITIVAMENT LA UTILITZACIÓ I MOVIMENT PELS DIFERENTS ESPAIS DE L’ESCOLA PER PART DE L’ALUMNAT, QUE SUPOSA UN ELEVAT GRAU DE RESPONSABILITAT I AUTONOMIA. I TAMBÉ ÉS MOLT ENRIQUIDOR PER TOTS EL CONEIXEMENT I RELACIÓ AMB TOT L’ALUMNAT I MESTRES D’EDUCACIÓ INFANTIL (NO NOMÉS AMB LA SEVA TUTORA). TAMBÉ CAL REMARCAR UN DELS OBJECTIUS BÀSICS A L’HORA DE PLANTEJAR-NOS EL TALLER, I QUE AVUÍ TÉ UNA ESPECIAL IMPORTÀNCIA DEGUT A LA INCORPORACIÓ D’INFANTS DE DIFERENTS INDRETS DEL MÓN: LA COMPRENSIÓ I EXPRESSIÓ ORAL EN CATALÀ. CONSTATEM L’INTERÈS I ENTUSIASME QUE ELS INFANTS HAN MOSTRAT AL LLARG DEL TALLER VERS LA DESCOBERTA DELS DIFERENTS ARGUMENTS, HISTÒRIES, PERSONATGES, SITUACIONS... AIXÍ COM EN LA REALITZACIÓ DE DIFERENTS PROPOSTES DE TREBALL PLANTEJADES PER CADA CONTE; AQUESTES HAN ESTAT MAJORITÀRIAMENT PLÀSTIQUES,\nMUSICALS I D’EXPRESSIÓ CORPORAL. EL RESULTAT D’AQUESTES PROPOSTES DE TREBALL US HAN ARRIBAT A CASA, A MIDA QUE HAN TREBALLAT CADA CONTE. A CONTINUACIÓ TENIU LA RELACIÓ DELS CONTES EXPLICATS: EL PEIX IRISAT (Marcus Pfister), PER LA MARTA ALLÀ ON VIUEN ELS MONSTRES (Maurice Sendak), PER LA MERITXELL/CRISTINA DE TORNADA A CASA (Oliver Jeffers), PER LA SONIA R. ELS FOLLETS SABATERS (il·lustrat per Sebastià Serra), PER LA SILVIA A. TON I GUIDA (Germans Grimm), PER LA NÚRIA WINNIE, LA BRUIXA (Korky Paul i Valerie Thomas), PER LA CLAUSTRE EL DO DE LA TORTUGA (conte de Zàmbia adaptat per Lari Don), PER LA SONIA G. EL MERAVELLÓS BARRET DE LA MARIA (Satoshi Kitamura), PER LA GLÒRIA LA CLÀUDIA I L’UNICORN (B.G. Hennessy), PER LA SÍLVIA M. PER ACABAR US VOLEM ENGRESCAR A QUÈ ELS LLEGIU AMB ELS VOSTRES FILLS I FILLES I AIXÍ PODREU GAUDIR AMB ELLS D’AQUESTA EXPERIÈNCIA. L’EQUIP D’EDUCACIÓ INFANTIL\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA MARTA\nEL PEIX IRISAT LLUNY, EN ALTA MAR, HI HAVIA UN PEIX, PERÒ NO ERA UN PEIX CORRENT, NO, ERA EL PEIX MÉS BONIC DE TOT L’OCEÀ. EL SEU VESTIT D’ESCATES RESPLENDIA AMB ELS COLORS DE L’ARC DE SANT MARTÍ. ELS ALTRES PEIXOS ADMIRAVEN LES SEVES ESCATES TORNASSOLADES. LI DEIEN EL PEIX IRISAT. - VINE PEIX IRISAT, VINE A JUGAR AMB NOSALTRES! PERÒ EL PEIX IRISAT PASSAVA SEMPRE DE LLARG. CALLAT I ORGULLÓS FEIA LLUIR LES SEVES ESCATES. UN PEIX BLAU EL VA PERSEGUIR NEDANT. - PEIX IRISAT, PEIX IRISAT, ESPERA’M. DONA’M UNA DE LES TEVES ESCATES LLUENTS, SÓN PRECIOSES I EN TENS TANTES...... - QUE ET REGALI UNA DE LES MEVES ESCATES?, PERÒ QUÈ T’HAS PENSAT?- VA CRIDAR EL PEIX IRISAT- AU, VA, FUIG! ESPANTAT EL PEIX BLAU ES VA ALLUNYAR. EXCITAT VA EXPLICAR ALS SEUS AMICS EL QUE LI HAVIA DIT EL PEIX IRISAT. A PARTIR D’AQUELL DIA NINGÚ VA VOLER TENIR RES A VEURE AMB ELL, LI GIRAVEN L’ESQUENA QUAN PASSAVA. DE QUÈ LI SERVIEN ARA AL PEIX IRISAT LES SEVES MERAVELLOSES ESCATES LLUENTS, SI JA NO L’ADMIRAVA NINGÚ? ARA ERA EL PEIX MÉS SOL DE TOT L’OCEÀ. UN DIA SE’N VA QUEIXAR A L’ESTRELLA DE MAR: - PERÒ JO SÓC MOLT BONIC, COM ÉS QUE NO AGRADO A NINGÚ? - EN UNA COVA DARRERA DEL BANC DE CORALL HI VIU EL POP OCTOPUS, POTSER ELL ET PODRÀ AJUDAR- LI VA ACONSELLAR L’ESTRELLA DE MAR. EL PEIX IRISAT VA TROBAR LA COVA. ERA BEN FOSCA, AMB PROU FEINES S’HI VEIA. PERÒ DE SOBTE VAN APARÈIXER DOS ULLS LLUENTS QUE EL MIRAVEN. - T’ESTAVA ESPERANT- VA DIR EL POP EN VEU FONDA.- LES ONADES M’HAN EXPLICAT LA TEVA HISTÒRIA. ESCOLTA EL MEU CONSELL: REGALA A CADA PEIX UNA DE LES TEVES ESCATES LLUENTS, ALESHORES JA NO SERÀS EL PEIX MÉS BONIC DE L’OCEÀ PERÒ TORNARÀS A ESTAR CONTENT.\nEL PEIX IRISAT VOLIA AFEGIR ALGUNA COSA PERÒ EL POP JA HAVIA DESAPAREGUT. - REGALAR LES MEVES ESCATES, LES MEVES ESCATES LLUENTS TAN BONIQUES! – VA PENSAR EL PEIX IRISAT HORRORITZAT- MAI DE LA VIDA! NO! COM PODRIA SER FELIÇ SENSE ELLES? DE SOBTE, VA SENTIR UN COP D’ALETA AL SEU COSTAT. TORNAVA A SER EL PEIX BLAU. - PEIX IRISAT, SI US PLAU, NO SIGUIS DOLENT. DONA’M UNA DE LES TEVES ESCATES LLUENTS, UNA DE PETITA. EL PEIX IRISAT ES VA QUEDAR DUBTANT. “UNA ESCATA PETITONA”- VA PENSAR- “GAIREBÉ NO LA TROBARÉ A FALTAR”. AMB MOLTA CURA EL PEIX IRISAT VA ARRANCAR-SE DEL VESTIT L’ESCATA LLUENT MÉS PETITA. - TÉ, TE LA REGALO, PERÒ ARA DEIXA’M EN PAU! - MOLTES GRÀCIES- VA CONTESTAR EL PEIX BLAU BOIG D’ALEGRIA- ETS MOLT BO, PEIX IRISAT! EL PEIX IRISAT ES SENTIA MOLT ESTRANY. VA SEGUIR AMB LA MIRADA EL PEIXET BLAU DURANT MOLTA ESTONA, VEIENT COM S’ALLUNYAVA CONTENT TOT FENT ZIGA-ZAGA DINS DE L’AIGUA. EL PEIX BLAU LLISCAVA COM UN LLAMP DINS DE L’AIGUA AMB LA SEVA ESCATA LLUENT. D’AQUESTA MANERA EL PEIX IRISAT AVIAT ES VA TROBAR ENVOLTAT D’ALTRES PEIXOS. TOTS VOLIEN UNA ESCATA LLUENT. I VES PER ON, EL PEIX IRISAT VA REPARTIR LES SEVES ESCATES AQUÍ I ALLÀ I, CADA VEGADA, LI FEIA MÉS IL·LUSIÓ. COM MÉS BRILLAVA L’AIGUA AL SEU VOLTANT MILLOR SE SENTIA ENTRE ELS ALTRES PEIXOS. FINALMENT, NOMÉS LI VA QUEDAR UNA ESCATA LLUENT. HAVIA REGALAT TOTES LES ALTRES I ERA FELIÇ, FELIÇ COM MAI HO HAVIA ESTAT. - VINE PEIX IRISAT, VINE A JUGAR AMB NOSALTRES- VAN CRIDAR TOTS ELS PEIXOS. - JA VINC!- VA DIR EL PEIX IRISAT- I SE’N VA ANAR CONTENT AMB ELS SEUS NOUS AMICS.\nALLÃ€ ON VIUEN ELS MONSTRES\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA MERITXELL / CRISTINA\nALLÀ ON VIUEN ELS MONSTRES LA NIT QUE EN MAX ES VA DISFRESSAR DE LLOP I VA FER MOLTES TRAPELLERIES, DE TOTA MENA, LA SEVA MARE EL VA ENVIAR A PENSAR A LA SEVA HABITACIÓ, PERQUÈ NO LI FEIA GENS DE CAS. AQUELLA MATEIXA NIT, A L’HABITACIÓ D’EN MAX, HI VA APARÈIXER UN GRAN BOSC QUE VA CRÉIXER I CRÉIXER FINS QUE DEL SOSTRE EN PENJAVEN HEURES, I LES PARETS ES VAN CONVERTIR EN TOT UN MÓN QUE L’ENVOLTAVA. TAMBÉ VA APARÈIXER UN VAIXELL PER A ELL TOT SOL, ENMIG D’UN IMMENS OCEÀ, I EN MAX HI VA NAVEGAR DURANT DIES I DIES, SETMANES I SETMANES, GAIREBÉ DURANT UN ANY SENCER FINS ARRIBAR ALLÀ ON VIUEN ELS MONSTRES. I QUAN EN MAX VA ARRIBAR PER FI AL LLOC ON VIUEN ELS MONSTRES, AQUESTS VAN BRAMAR AMB LES SEVES VEUASSES TERRIBLES, I VAN FER CRUIXIR LES SEVES DENTS TERRIBLES, I VAN FER GIRAR ELS SEUS ULLS TERRIBLES, I VAN MOSTRAR LES SEVES URPES TERRIBLES. FINS QUE EN MAX VA DIR: -JA N’HI HA PROU! –I ELS VA AMANSIR AMB UN TRUC DE MÀGIA, MIRANT-LOS AL FONS DELS SEUS ULLS GROCS SENSE NI TAN SOLS PARPELLEJAR. ELS MONSTRES ES VAN ESPANTAR MOLT I LI VAN DIR QUE ELL ERA EL MÉS MONSTRUÓS DE TOTS. LLAVORS EL VAN ACLAMAR COM A REI DE TOTS ELS MONSTRES. - I ARA –VA CRIDAR EN MAX –QUE COMENCI LA FESTA SALVATGE! - ARA PAREU! –VA DIR EN MAX. -I VA ENVIAR ELS MONSTRES AL LLIT SENSE SOPAR. PERÒ EN MAX, EL REI DELS MONSTRES, ES VA SENTIR SOL I VA DESITJAR ESTAR AMB ALGÚ QUE SE L’ESTIMÉS MÉS QUE A CAP ALTRA PERSONA. ALESHORES, DE L’ALTRE COSTAT DEL MÓN, LI VA ARRIBAR UNA OLORETA MOLT APETITOSA DE MENJAR. I JA NO VA VOLER SER MÉS EL REI DEL LLOC ON VIUEN ELS MONSTRES.\nPERÒ ELS MONSTRES LI SUPLICAVEN: - SI US PLAU, NO TE’N VAGIS! QUE ET MENJAREM, QUE T’ESTIMEM MOLT! I EL MAX VA DIR: - NO! LLAVORS ELS MONSTRES VAN BRAMAR AMB LES SEVES VEUASSES TERRIBLES, I VAN FER CRUIXIR LES SEVES DENTS TERRIBLES, I VAN FER GIRAR ELS SEUS ULLS TERRIBLES, I VAN MOSTRAR LES SEVES URPES TERRIBLES. PERÒ EN MAX VA PUJAR EN EL SEU VAIXELL I ELS VA DIR ADÉU. I DE NOU VA NAVEGAR GAIREBÉ UN ANY SENCER, SETMANES I SETMANES, DURANT DIES I DIES FINS A TORNAR A LA NIT DE LA SEVA HABITACIÓ, ON VA TROBAR EL SOPAR ESPERANT-LO, QUE ENCARA ESTAVA CALENT.\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA SONIA R.\nDE TORNADA A CASA HI HAVIA UNA VEGADA UN NEN QUE UN DIA, MENTRE ENDREÇAVA LES SEVES COSES A L’ARMARI VA TROBAR UN AVIÓ. NO RECORDAVA HAVER-LO DEIXAT ALLÍ, PERÒ SE LI VA OCÓRRER QUE POTSER SORTIRIA A VOLAR AMB ELL IMMEDIATAMENT. L’AVIÓ ES VA ENLAIRAR DEL TERRA I S’ELEVÀ CAP AL CEL AMUNT, MOLT AMUNT, MOLT MÉS AMUNT. DE COP I VOLTA L’AVIÓ VA COMENÇAR A FER SOROLLS... S’HAVIA QUEDAT SENSE GASOLINA. ARA EL NEN ESTAVA ATRAPAT A LA LLUNA. QUÈ PODIA FER? ESTAVA COMPLETAMENT SOL I ESPANTAT; AL CAP DE POC LA SEVA LLANTERNA ES VA QUEDAR DESCARREGADA, SENSE BATERIA. A DALT, A L’ESPAI EXTERIOR, ALGÚ MÉS ES TROBAVA AMB PROBLEMES. EL MOTOR D’UN MARCIÀ S’HAVIA DESMUNTAT... I, PORTANT LA NAU CAP A UNA LLUM QUE TENTINEJAVA, TAMBÉ VA ATERRAR DE COP A LA LLUNA. TANT EL NEN COM EL MARCIÀ SENTIEN SOROLLS ENMIG DE LA FOSCA I ELS DOS TEMIEN EL PITJOR. PERÒ QUAN ELS SEUS ULLS ES VAN ACOSTUMAR A L’OBSCURITAT, CADA UN ES VA ADONAR QUE HAVIA TROBAT ALGÚ QUE TAMBÉ TENIA PROBLEMES. AIXÍ QUE JA NO ESTAVEN SOLS. EL NEN VA MOSTRAR AL MARCIÀ EL SEU DIPÒSIT BUIT, I EL MARCIÀ LI VA ENSENYAR EL SEU MOTOR DESMUNTAT. ELS DOS ES VAN POSAR A PENSAR DE QUINA MANERA PODRIEN REPARAR LES SEVES MÀQUINES I COM PODRIEN TORNAR A CASA AMB ELLES. EL NEN VA SALTAR CAP A LA TERRA PER RECOLLIR LES COSES QUE NECESSITARIEN... VA FER UN SALT CAP A BAIX, DIRECTE AL MAR... I VA NEDAR DIRECTE A CASA SEVA. PERÒ QUAN VA ARRIBAR ESTAVA MOLT CANSAT I ES VA ASSEURE A LA SEVA BUTACA PREFERIDA, SOLS PER DESCANSAR UNA MICA. EL SEU PROGRAMA FAVORIT ESTAVA A PUNT DE COMENÇAR A LA TELEVISIÓ I ES VA POSAR A VEURE’L. DE COP I VOLTA VA RECORDAR EL QUÈ HAVIA DE FER I VA CÓRRER CAP A L’ARMARI PER AGAFAR EL QUE NECESSITAVA.\nVA SORTIR CORRENTS I CRIDANT, PERÒ NO HI VA HAVER RESPOSTA, NO EL PODIEN SENTIR. EL NEN VA ESCALAR FINS UN LLOC MÉS ELEVAT, VA TORNAR A CRIDAR I VA ESPERAR. AQUEST COP DES DEL CEL ALGÚ LI VA ARRIAR UNA CORDA, I EL NEN S’HI VA ENFILAR MENTRE EL MARCIÀ L’AJUDAVA ESTIRANT DES DE DALT. AIXÍ, AMB MOLT POC TEMPS, EL NEN JA VA PODER ARRIBAR A LA LLUNA. EL NEN VA REPARAR EL MOTOR DEL MARCIÀ AMB LA CLAU ANGLESA APROPIADA, I EL MARCIÀ VA OMPLIR EL DIPÒSIT DE GASOLINA DEL NEN. S’ACOMIADAREN I ES VAN DONAR LES GRÀCIES PER L’AJUDA QUE CADA UN HAVIA OFERT A L’ALTRE. ES VAN PREGUNTAR SI TORNARIEN A TROBAR-SE ALGUN ALTRE DIA. DESPRÉS D’UNA LLARGA NIT, FINALMENT ELS DOS VAN PODER DEIXAR LA LLUNA. EL NEN VA PRENDRE UN CAMÍ I EL MARCIÀ UN ALTRE, ELS DOS PER RETORNAR CAP A LA PRÒPIA CASA.\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA SÍLVIA A.\nELS FOLLETS SABATERS UNA VEGADA HI HAVIA UN SABATER QUE JA ERA MOLT GRAN I LA FEINA NO LI SORTIA NI TAN BÉ NI TAN DE PRESSA COM QUAN ERA JOVE. ELS CLIENTS L'ABANDONAVEN I EL SABATER ERA TAN POBRE QUE NO TENIA DINERS NI PER COMPRAR EL CUIR PER FER LES SABATES. UN DIA ES VA QUEDA TREBALLANT FINS MOLT TARD PERQUÈ HAVIA D'ACABAR LES SABATES D'UN SENYOR IMPORTANT QUE TENIA MOLTS DINERS. PERÒ ESTAVA TAN REBENTAT, QUE SE'N VA ANAR A DORMIR I VA DEIXAR LES SABATES A L'OBRADOR PENSANT QUE JA LES ACABARIA L'ENDEMÀ DE BON MATÍ. QUAN ES VA LLEVAR, SE'N VA ANAR DE DRET A L'OBRADOR DISPOSAT A ACABAR LES SABATES. PERÒ QUAN HI VA ARRIBAR... - OH! QUINA SORPRESA! -VA EXCLAMAR. LES SABATES ESTAVEN ACABADES I EREN MÉS BONIQUES QUE NO PAS SI LES HAGUÉS FET ELL MATEIX. AL CAP DE POC, VA ARRIBAR AQUELL SENYOR TAN IMPORTANT A RECOLLIR LES SABATES. I QUAN LES VA VEURE TAN BONIQUES I TAN BEN FETES ES VA POSAR D'ALLÒ MÉS CONTENT. - EL FELICITO, SÓN LES MILLORS SABATES QUE HE VIST MAI. US EN DONO TRENTA VEGADES MÉS DEL QUE M'HAVÍEU DEMANAT. D'ARA EN ENDAVANT US ENCARREGARÉ A VOSTÈ EL MEU CALÇAT I, A MÉS, PENSO RECOMANAR-LO ELS MEUS AMICS -LI VA DIR SATISFET EL CLIENT. GRÀCIES A LES MONEDES QUE AQUELL SENYOR TANT DISTINGIT LI HAVIA DONAT, EL SABATER VA PODER COMPRAR MÉS MATERIAL PER A FER NOVES SABATES. I L'ENDEMÀ VA PASSAR EL MATEIX. QUAN ES VA LLEVAR ES VA TROBAR LES SABATES QUE TENIA A MIG FER, BEN ACABADES I POLIDES DAMUNT DEL TAULELL. - US EN DONO QUARANTA VEGADES MÉS DEL QUE M'HAVÍEU DEMANAT -LI VA DIR LA SENYORA QUE LES HAVIA ENCARREGAT.\nTOTHOM VOLIA UNES SABATES NOVES, I LES TROBAVEN TAN BEN FETES QUE LI PAGAVEN MÉS DEL QUE HAVIEN ACORDAT. AIXÍ VA SER COM EL SABATER DEIXÀ DE SER POBRE I ES CONVERTÍ EN UN HOME RIC. PERÒ PER MÉS QUE HI RUMIAVA, NO ENTENIA QUI LI FEIA LA FEINA. UN DIA, EL SABATER I LA SEVA DONA, VAN DECIDIR QUE HAURIEN DE FER ALGUNA COSA PER ESBRINAR QUI ERA EL PERSONATGE MISTERIÓS QUE TANT ELS ESTAVA AJUDANT. I AQUELLA NIT ES VAN AMAGAR EN UN LLOC DES D'ON PODIEN VIGILAR L'OBRADOR SENSE POR DE SER VISTOS. QUAN VAN TOCAR LES DOTZE EN PUNT, EL SABATER I LA SEVA DONA VAN PODER VEURE EL MÉS INCREÏBLE DELS ESPECTACLE: UNA COLLA DE FOLLETS, DE MENYS D'UN PAM D'ALÇADA, VA BAIXAR PER LA XEMENEIA, S’ENFILAREN AL BANC DE TREBALL TOT BALLANT, FENT TOMBARELLES I MOLTA GATZARA. QUAN VAN ESTAR BEN CANSATS DE FER XERINOLA, EL MÉS VELL VA PICAR DE MANS TRES COPS I TOTS ES POSAREN A TREBALLAR. UN COSIA, L’ALTRE CLAVAVA ELS CLAUS DELS TALONS, UN ALTRE EMBETUMAVA I DOS RASPALLAVEN I ENLLUSTRAVEN LES SABATES. EN UN TRES I NO RES, VAN FER LES SABATES MÉS BONIQUES I MÉS PERFECTES QUE MAI NO S'HAGIN VIST. EL SABATER I LA SEVA DONA ES VAN QUEDAR PARATS QUAN VAN VEURE QUE ELS FOLLETS SE N'ANAVEN XEMENEIA AMUNT, DEIXANT ALLÀ SOBRE AQUELL PARELL DE SABATES. - QUÈ PODEM FER PER AGRAÏR-LOS LA SEVA GENEROSITAT? –VA PREGUNTAR EL SABATER A LA SEVA DONA. - T’HAS FIXAT EN COM ANAVEN VESTITS, POBRETS? VAN QUASI DESPULLATS. I AMB EL FRED QUE FA! COM QUE ELS HOMENETS NO TENIEN ROBA I ERA PLE HIVERN, ELS VAN FER UNES CAMISOLES I UNS PANTALONS. COM ÉS NATURAL, TAMBÉ UNES SABATETES MOLT BUFONES. ELS HO VAN DEIXAR BEN POSAT ALLÀ A L'OBRADOR PERQUÈ A LA NIT S'HO TROBESSIN, I SE'N VAN ANAR A DORMIR MOLT SATISFETS . EN TOCAR LES DOTZE, VAN APARÈIXER ALTRA VEGADA ELS FOLLETS, I EN VEURE ELS DIMINUTS VESTITS I SABATETES QUE HAVIEN PREPARAT PER A ELLS, ES VAN POSAR A FER SALTS D'ALEGRIA, VAN COMENÇAR A POSAR-SE LES ROBETES, COM SI FOS UN JOC MOLT DIVERTIT, I QUAN TOTS VAN ESTAR VESTITS I CALÇATS, SE'N VAN ANAR ALEGREMENT PER ON HAVIEN VINGUT.\nL'ENDEMÀ QUAN EL SABATER I LA SEVA DONA ES VAN LLEVAR, VAN CÓRRER A L'OBRADOR I S'HI VAN TROBAR UNA NOTA QUE DEIA AIXÍ: "ESTEM MOLT CONTENTS I COM QUE HEU ESTAT TANT AGRAÏTS, MAI NO US FALTARÀ FEINA NI DINERS. PERÒ ENS HEU DESCOBERT I JA NO TORNAREM MAI MÉS. NOSALTRES ENS N' ANEM A CÓRRER MÓN AMB ELS NOSTRES VESTITS NOUS. N'HI HA D'ALTRES QUE NECESSITEN EL NOSTRE AJUT." VET AQUÍ UN GOS, VET AQUÍ UN GAT, QUE AQUEST CONTE S’HA ACABAT. I SI NO ÉS MENTIDA, ÉS QUE ES VERITAT.\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA NÚRIA\nTON I GUIDA HI HAVIA UNA VEGADA DOS NENS QUE ES DEIEN TON I GUIDA, QUE VIVIEN AMB EL SEU PARE, QUE ERA LLENYATAIRE I UNA MADRASTRA QUE NO ELS ESTIMAVA, EN UNA CASETA A `PROP DEL BOSC. EREN TAN POBRES QUE NO TENIEN RES PER MENJAR, I UNA NIT, LA MADRASTRA LI VA DIR AL PARE QUE ABANDONESSIN ELS NENS AL MIG DEL BOSC. ELS NENS, QUE DORMIEN A L’HABITACIÓ DEL COSTAT, VAN SENTIR EL QUE DEIA LA MADRASTRA, I ES VAN QUEDAR TRISTOS I PREOCUPATS. - QUÈ FAREM ARA? - ELS LLOPS SE’NS MENJARAN!!! DEIA LA GUIDA - NOOO!!! JA SÉ QUÈ FAREM PER TORNAR A CASA!!! –VA DIR EL TON-. TIRARÉ MOLLETES DE PA PEL CAMÍ I LES SEGUIREM DE TORNADA!! DE BON MATÍ, EL TON, LA GUIDA I ELS SEUS PARES VAN SORTIR AL BOSC COM CADA DIA A RECOLLIR LLENYA. CAMINA QUE CAMINARÀS... QUAN VAN SER BEN A DINS DEL BOSC ELS PARES ELS VAN DEIXAR SOLS, SENSE DIR RES... EL PARE ESTAVA MOLT TRIST I LA MADRASTRA LI DEIA: - DEIXA’LS, JA S’ESPAVILARAN, JA S’ESPAVILARAN! AL CAP D’UNA ESTONA ELS NENS VAN BUSCAR LA SENYAL DE LES MOLLES DE PA PER TORNAR A CASA, PERÒ ELS OCELLS SE LES HAVIEN MENJAT TOTES. - QUÈ FAREM ARA? ESTEM SOLS I NO PODEM TORNAR A CASA!. EN AQUELL MOMENT VA APARÈIXER UN OCELL MERAVELLÓS QUE ELS VA MOSTRAR EL CAMÍ QUE ANAVA A UNA CASETA FETA TOTA DE XOCOLATA I LLAMINADURES... TENIEN TANTA GANA QUE EL TON I LA GUIDA VAN COMENÇAR A TASTAR UN TROS DE LA TEULADA QUE ERA DE XOCOLATA I TORRÓ. - MMMM... QUÈ BONA ÉS!\nDE SOBTE ES VA SENTIR EL SOROLL D’UNA PORTA I DARRERA VA APARÈIXER UNA BRUIXA AMB UN NAS MOLT LLARG I LLEIG, QUE ELS DIGUÉ: - PASSEU, PASSEU DINTRE, NENS, I US DONARÉ MÉS XOCOLATA... HE, HE, HE! LLAVORS, LA BRUIXA VA TANCAR LA PORTA DE COP, I ELS VA DIR: - JO A VOSALTRES US MENJARÉ A TOTS DOS, PERÒ TU, NEN, PRIMER T’HAS D’ENGREIXAR UNA MICA... I TOT SEGUIT VA TANCAR EL TON DINS D’UNA GÀBIA, ON CADA DIA LI DONAVA BON MENJAR. CADA DIA LA BRUIXA FEIA TREURE EL DIT XIC AL TON PER VEURE SI ESTAVA MÉS GRAS, PERÒ AQUEST, QUE ERA MOLT LLEST, LI TREIA SEMPRE UN OS PETIT DE POLLASTRE. AL FINAL LA BRUIXA SE’N VA ATIPAR I VA DIR: - TANT EM FA QUE ESTIGUIS MÉS PRIM O MÉS GRAS. AVUI ET MENJARÉ! HE, HE, HE! LA BRUIXA VA POSAR AIGUA A BULLIR DINS L’OLLA MÉS GRAN QUE TENIA, PERÒ LA GUIDA HO VA VEURE I VA DESCOBRIR QUE HO FEIA PER MENJAR-SE EL SEU GERMÀ. QUAN LA BRUIXA VA DESTAPAR L’OLLA, LA GUIDA, QUE L’ESPIAVA, LI VA DONAR UNA EMPENTA MOLT FORTA, I LA VA FER CAURE DINS DE L’OLLA QUE BULLIA AL FOC. LA BRUIXA S’HI VA OFEGAR DE SEGUIDA. LA GUIDA VA ALLIBERAR EN TON DE DINS LA GÀBIA I VAN FUGIR AMB EL TRESOR QUE LA BRUIXA GUARDAVA. TOT SEGUIT VA APARÈIXER ALTRE COP L’OCELL MERAVELLÓS QUE ELS VA PORTAR DE NOU CAP A CASA. QUAN VAN ARRIBAR EL PARE ELS VA ABRAÇAR DIENT: - TON, GUIDA! QUINA ALEGRIA! PERDONEU, JO NO US VOLIA ABANDONAR! - JA HO SABEM, PARE. TENIM UNA SORPRESA PER A TU...: LLAVORS LI VAN ENSENYAR EL TRESOR DE LA BRUIXA. I NO VAN TORNAR A PASSAR MAI MÉS GANA. VAN SER FELIÇOS I VAN MENJAR ANISSOS.\nWINNIE, LA BRUIXA\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA CLAUSTRE\nWINNIE, LA BRUIXA WINNIE, LA BRUIXA, VIVIA EN UNA CASA NEGRA ENMIG DEL BOSC. LA CASA ERA NEGRA PER FORA I NEGRA PER DINS. LES CATIFES EREN NEGRES. LES CADIRES EREN NEGRES. EL LLIT ERA NEGRE I TENIA LLENÇOLS NEGRES I FLASSADES NEGRES. FINS I TOT LA CAMBRA DE BANY ERA NEGRA. WINNIE VIVIA EN AQUELLA CASA GRAN AMB EL SEU GAT, WILBUR, QUE TAMBÉ ERA NEGRE. I AQUÍ ÉS ON COMENCEN ELS PROBLEMES. QUAN WILBUR SEIA EN UNA CADIRA AMB ELS ULLS OBERTS, WINNIE EL PODIA DISTINGIR. O, SI MÉS NO, PODIA DISTINGIR ELS SEUS ULLS. PERÒ, QUAN WILBUR TANCAVA ELS ULLS I ES QUEDAVA ADORMIT, WINNIE NO EL PODIA DISTINGIR DE CAP MANERA. I LLAVORS S’HI ASSEIA AL DAMUNT. QUAN WILBUR JEIA DAMUNT LA CATIFA AMB ELS ULLS OBERTS, WINNIE EL PODIA DISTINGIR PELS SEUS ULLS. PERÒ, QUAN WILBUR TANCAVA ELS ULLS I ES QUEDAVA ADORMIT, WINNIE NO EL PODIA DISTINGIR DE CAP MANERA. I LLAVORS HI ENSOPEGAVA. UN DIA, DESPRÉS D’UNA PERILLOSA CAIGUDA, WINNIE VA DECIDIR QUE HAVIA DE FER ALGUNA COSA PER RESOLDRE EL PROBLEMA. ALÇÀ LA SEVA VARETA MÀGICA, LA BRANDÀ UN COP I ...... ABRACADABRA! WILBUR JA NO ERA UN GAT NEGRE. ERA D’UN COLOR VERD INTENS! ARA, QUAN WILBUR DORMIA DAMUNT D’UNA CADIRA, WINNIE EL PODIA DISTINGIR. QUAN WILBUR DORMIA A TERRA, WINNIE EL PODIA DISTINGIR. I EL PODIA DISTINGIR QUAN DORMIA DAMUNT DEL LLIT. PERÒ WILBUR NO TENIA PERMÍS PER DORMIR DAMUNT DEL LLIT. ....... I PER AIXÒ WINNIE EL VA TREURE A FORA, A SOBRE L’HERBA. QUAN WILBUR JEIA FORA, LA WINNIE NO EL PODIA DISTINGIR, NI TAN SOLS QUAN TENIA ELS ULLS OBERTS. UN DIA WINNIE SORTÍ FORA MOLT DE PRESSA, ENSOPEGÀ AMB WILBUR, VA FER TRES TOMBARELLES I VA ANAR A CAURE DINS D’UN ROSER.\nAQUESTA VEGADA, WINNIE ES POSÀ FURIOSA. ALÇÀ LA VARETA MÀGICA, LA BRANDÀ CINC VEGADES I...... ABRACADABRA! WILBUR TENIA UN CAP VERMELL, UN COS GROC, UNA CUA ROSA, UNS BIGOTIS BLAUS I QUATRE POTES DE COLOR MORAT. ELS SEUS ULLS, PERÒ, ENCARA EREN VERDS. ARA WINNIE PODIA DISTINGIR WILBUR QUAN JEIA SOBRE LA CATIFA, QUAN S’ARROSSEGAVA PER L’HERBA. I FINS I TOT QUAN S’ENFILAVA A LA COPA DE L’ARBRE MÉS ALT. WILBUR S’ENFILÀ A LA COPA DE L’ARBRE MÉS ALT PER AMAGAR-SE. TENIA UN ASPECTE RIDÍCUL I SE N’ADONAVA. FINS I TOT ELS OCELLS SE’N REIEN. WILBUR ERA MOLT DESGRACIAT. S’ESTIGUÉ DALT DE L’ARBRE TOT EL DIA I TOTA LA NIT. L’ENDEMÀ AL MATÍ, WILBUR ENCARA HI ERA. WINNIE ESTAVA PREOCUPADA. ESTIMAVA WILBUR I DE CAP DE LES MANERES NO VOLIA QUE SE SENTÍS DESGRACIAT. LLAVORS WINNIE VA TENIR UNA IDEA. BRANDÀ LA SEVA VARETA MÀGICA I..... ABRACADABRA! WILBUR TORNAVA A SER UN GAT NEGRE. BAIXÀ DE L’ARBRE RONCANT DE SATISFACCIÓ. LLAVORS WINNIE BRANDÀ LA VARETA MÀGICA UNA ALTRA VEGADA I UNA ALTRA I UNA ALTRA....... ARA, EN COMPTES D’UNA CASA NEGRA, TENIA UNA CASA GROGA AMB UNA TEULADA I PORTA VERMELLES. LES CADIRES EREN BLANQUES AMB COIXINS VERMELLS I BLANCS. LA CATIFA ERA VERDA AMB ROSES ROSES. EL LLIT ERA BLAU, AMB LLENÇOLS DE COLOR ROSA I BLANC I FLASSADES ROSES. LA CAMBRA DE BANY ERA D’UN BLANC RESPLENDENT. I ARA WINNIE JA POT DISTINGIR WILBUR EN QUALSEVOL LLOC QUE ES POSI.\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA SONIA G.\nEL DO DE LA TORTUGA UNA VEGADA, A ZÀMBIA, DURANT UN ESTIU SEC I CALORÓS, ES VA ACABAR LA PLUJA. ELS RIUS ES VAN QUEDAR SENSE AIGUA I L’HERBA VA DEIXAR DE CRÉIXER. ELS ANIMALS TENIEN MOLTA SET I MOLTA GANA. EL VELL CONILL HAVIA SENTIT EXPLICAR HISTÒRIES SOBRE UN ARBRE PRODIGIÓS QUE HI HAVIA AL MIG DEL BOSC I QUE QUAN HI HA SEQUERA HI CREIX LA FRUITA PREFERIDA DE CADA ANIMAL PERQUÈ NINGÚ NO PASSI MAI GANA NI SET. ELS ANIMALS VAN EXPLORAR EL BOSC I HI VAN TROBAR UN ARBRE ESTRANY. NO ERA NI PALMERA, NI BAOBAB, NI PLATANER. COM QUE NO SABIEN QUIN ARBRE ERA, VAN ARRIBAR A LA CONCLUSIÓ QUE DEVIA SER L’ARBRE PRODIGIÓS. PERÒ L’ARBRE SEMBLAVA VELL, DECANDIT I ASSEDEGAT, COM TOTS ELS ALTRES ARBRES DEL BOSC. FEIA LA IMPRESSIÓ QUE NO ES DESPERTARIA NI DONARIA CAP FRUIT FINS QUE TORNÉS A PLOURE. - POTSER LI HEM DE DIR QUINA ÉS LA NOSTRA FRUITA PREFERIDA. - DONA’M PLÀTANS! - JO VULL RAÏM! - DONA’M MANGOS! - JO VULL PINYA! –VA ANAR DIENT CADA UN. PERÒ A L’ARBRE NO HI VA CRÉIXER CAP FRUITA. - POTSER CAL QUE LI DIGUEM UNES PARAULES MÀGIQUES. - JO SÉ QUINES SÓN – VA CRIDAR UN MICO MENUT-. LA MARE DIU QUE LES PARAULES MÀGIQUES SÓN “SI US PLAU”. - PLÀTANS, SI US PLAU! MANGOS, SI US PLAU! - VAN CRIDAR, PERÒ A L’ARBRE NO HI VA CRÉIXER CAP FRUITA. - POTSER NO SAP QUE PARLEM AMB ELL – VA DIR LA MARE DEL MICO-. CRIDEM-LO PEL SEU NOM. NINGÚ NO SABIA EL NOM DE L’ARBRE, PERQUÈ JA FEIA MASSA TEMPS QUE NO EL NECESSITAVEN. - QUI ÉS PROU GRAN PER RECORDAR EL NOM DE L’ARBRE? LA MUNTANYA? – VAN SUGGERIR ELS MICOS. TOTS VAN MIRAR ENLAIRE I VAN VEURE LA MUNTANYA QUE S’ALÇAVA MÉS ENLLÀ DEL BOSC, APUNTANT CAP AL CEL. - LA MUNTANYA JA HI ERA QUAN VAN CRÉIXER L’HERBA I ELS ARBRES. SEGUR QUE ELLA HO SABRÀ! QUI ANIRÀ A PREGUNTAR-HO A LA MUNTANYA? – VAN DEMANAR. EL LLEÓ VA FER UN PAS ENDAVANT I VA DIR: - JO! COM QUE SÓC EL MÉS VALENT DE TOTS, HI ANIRÉ JO. AIXÒ SÍ, QUAN TORNI AMB EL NOM, VULL SER EL PRIMER D’ESCOLLIR UNA FRUITA PER MENJAR. ELS ALTRES ANIMALS VAN TROBAR QUE EL QUE DEMANAVA ERA JUST. AIXÍ DONCS, EL LLEÓ VA TRAVESSAR ELS PRATS AMB PAS PAUSAT I SIGIL·LÓS FINS QUE VA ARRIBAR AL PEU DE LA GRAN MUNTANYA ROCALLOSA I VA MIRAR ENLAIRE. - EM PODRIES DIR, MUNTANYA, COM ES DIU L’ARBRE PRODIGIÓS QUE HI HA AL MIG DEL BOSC? – VA PREGUNTAR. - AWONGALEMA! – VA RESPONDRE LA MUNTANYA AMB UNA VEU DE TRO. - GRÀCIES – LI VA DIR EL LLEÓ I VA COMENÇAR A DESFER EL CAMÍ CAP ALS PRATS.\nEL LLEÓ BEN COFOI ES SENTIA UN HEROI. EN ARRIBAR A LA GRAN ROCA VERMELLA, A MIG CAMÍ DELS PRATS, SE SENTIA TAN SATISFET QUE VA DECIDIR ATURAR-S’HI I FER UN BON...RUGIT! ES VA PLANTAR A L’OMBRA DE LA ROCA I VA RUGIR TAN FORT COM VA PODER. PERÒ DE TANT RUGIR, EL NOM LI VA FUGIR DEL CAP! EL LLEÓ VA TORNAR ON L’ESPERAVEN ELS ALTRES ANIMALS FAMÈLICS QUE FENT UNA ROTLLANA AL VOLTANT DE L’ARBRE LI VAN PREGUNTAR: - “T’HO HA DIT, LA MUNTANYA, COM ES DIU L’ARBRE?”. I EL LLEÓ, AVERGONYIT, VA DIR AMB UN FIL DE VEU: - “M’HA FUGIT DEL CAP”. ELS ANIMALS VAM RUMIAR QUIN ALTRE ANIMAL PODRIA ANAR A LA MUNTANYA A BUSCAR EL NOM DE L’ARBRE. L’ELEFANT VA FER UN PAS ENDAVANT I VA DIR: - JO! COM QUE SÓC EL MÉS GROS DE TOTS, HI ANIRÉ JO. ELS ALTRES VAN TROBAR QUE ERA UNA IDEA MOLT BONA. TAMBÉ VAN DECIDIR QUE SI L’ELEFANT ELS PODIA DIR EL NOM DE L’ARBRE, ELL SERIA EL PRIMER D’ESCOLLIR UNA FRUITA. AIXÍ DONCS, L’ELEFANT VA TRAVESSAR ELS PRATS AMB PAS FEIXUC I SOROLLÓS FINS QUE VA ARRIBAR AL PEU DE LA GRAN MUNTANYA ROCALLOSA I VA MIRAR ENLAIRE. - EM PODRIES DIR, MUNTANYA, COM ES DIU L’ARBRE PRODIGIÓS QUE HI HA AL MIG DEL BOSC? – VA PREGUNTAR. - AWONGALEMA! – VA RESPONDRE LA MUNTANYA AMB UNA VEU DE TRO. - GRÀCIES – LI VA DIR L’ELEFANT, I VA COMENÇAR A DESFER EL CAMÍ CAP ALS PRATS. L’ELEFANT BEN COFOI ES SENTIA UN HEROI. EN ARRIBAR A LA GRAN ROCA VERMELLA, A MIG CAMÍ DELS PRATS, VA DECIDIR ATURAR-S’HI I FER-SE UNA BONA...GRATADA! ES VA GRATAR TANT I TANT QUE EL NOM LI VA FUGIR DEL CAP! L’ELEFANT VA ARRIBAR ON L’ESPERAVEN ELS ALTRES ANIMALS FAMÈLICS QUE FENT UNA ROTLLANA AL VOLTANT DE L’ARBRE LI VAN PREGUNTAR: - “T’HO HA DIT, LA MUNTANYA, COM ES DIU L’ARBRE?”. I L’ELEFANT, AVERGONYIT, VA DIR AMB UN FIL DE VEU: - “M’HA FUGIT DEL CAP”. ELS ANIMALS VAN RUMIAR QUI MÉS ERA CAPAÇ D’ANAR A BUSCAR EL NOM DE L’ARBRE I NO OBLIDAR-LO. ELS MICOS ES VAN POSAR A SALTAR I VAN DIR: - NOSALTRES! COM QUE SOM ELS MÉS INTEL·LIGENTS DE TOTS, HI ANIREM NOSALTRES. ELS ALTRES VAN PENSAR QUE ELS MICOS EREN MOLT INTEL·LIGENTS I NO OBLIDARIEN EL NOM DE CAP MANERA. AIXÍ DONCS, ELS MICOS VAN TRAVESSAR ELS PRATS SALTANT I XERRANT FINS QUE VAN ARRIBAR A LA GRAN MUNTANYA. - ENS PODRIES DIR, MUNTANYA, COM ES DIU L’ARBRE PRODIGIÓS QUE HI HA AL MIG DEL BOSC? – VAN PREGUNTAR. - AWONGALEMA! – VA RESPONDRE LA MUNTANYA AMB UNA VEU DE TRO. - GRÀCIES – LI VAN DIR ELS MICOS, I VAN COMENÇAR A DESFER EL CAMÍ CAP ALS PRATS.\nELS MICOS BEN COFOIS ES SENTIEN UNS HEROIS! EN ARRIBAR A LA GRAN ROCA VERMELLA, A MIG CAMÍ DELS PRATS, SE SENTIEN TAN SATISFETS QUE VAN DECIDIR ATURAR-S’HI I FER UNA BONA...XERINOLA! ES VAN FER TANTES PESSIGOLLES ELS UNS ALS ALTRES QUE EL NOM DE L’ARBRE ELS VA FUGIR DEL CAP! ELS MICOS VAN TORNAR AL BOSC ON ELS ESPERAVEN ELS ALTRES ANIMALS FAMÈLICS QUE, FENT UNA ROTLLANA AL VOLTANT DE L’ARBRE ELS VAN PREGUNTAR: - “US HO HA DIT, LA MUNTANYA, COM ES DIU L’ARBRE?”. ELS MICOS, AVERGONYITS, VAN DIR AMB UN FIL DE VEU: - “ENS HA FUGIT DEL CAP”. ELS ANIMALS VAN RUMIAR SI HI HAVIA ALGÚ MÉS QUE POGUÉS SORTIR A ESBRINAR-NE EL NOM. - HI ANIRÉ JO – VA DIR UNA VEUETA. ELS ANIMALS VAN MIRAR ENLAIRE I AL VOLTANT, PERÒ NO VAN VEURE QUI HAVIA PARLAT. LLAVORS VAN MIRAR CAP AVALL. ERA LA TORTUGA. - TU NO HI POTS ANAR, ETS MASSA PETITA I MASSA LENTA. NO TROBARÀS MAI EL NOM, NO EL PODRIES PORTAR MAI FINS AQUÍ. –LI VAN DIR - HI ANIRÉ JO – VA INSISTIR LA TORTUGA. I TAL DIT TAL FET, VA TRAVESSAR ELS PRATS AMB PAS LENT PERÒ SEGUR, FINS QUE VA ARRIBAR AL PEU DE LA GRAN MUNTANYA ROCALLOSA, VA MIRAR ENLAIRE I LI VA PREGUNTAR: - MUNTANYA, EM PODRIES DIR, SI US PLAU, COM ES DIU L’ARBRE PRODIGIÓS QUE HI HA AL MIG DEL BOSC? - AWONGALEMA! – VA RESPONDRE LA MUNTANYA AMB UNA VEU DE TRO. LA TORTUGA LI VA DONAR LES GRÀCIES I VA COMENÇAR A DESFER EL CAMÍ CAP ALS PRATS. PERÒ NO ES VA ATURAR A LA GRAN ROCA VERMELLA, NI VA RUGIR, NI ES VA GRATAR, NI VA FER PESSIGOLLES A NINGÚ. VA AVANÇAR AMB PAS LENT, ARA UNA POTA ARA L’ALTRA, I MENTRESTANT CANTAVA I REPETIA: -“A-WON-GA-LE-MA, A-WON-GA-LE-MA...” QUAN PER FI VA ARRIBAR ON ELS ANIMALS FAMÈLICS L’ESPERAVEN FENT ROTLLANA, LA TORTUGA VA ALÇAR ELS ULLS CAP A L’ARBRE I VA DIR: - “SI US PLAU, AWONGALEMA, DESPERTA’T I DÓNA’NS MENJAR”. L’ARBRE VA TREMOLAR I LI VAN COMENÇAR A CRUIXIR LES BRANQUES. LES FULLES DIMINUTES LI VAN CRÉIXER I SE LI VAN TORNAR MÉS VERDES, HI VAN APARÈIXER TOT DE FLORS GROSSES I LLUENTS. ALESHORES LES FLORS ES VAN CONVERTIR EN TOTES LES FRUITES PREFERIDES DELS ANIMALS: PLÀTANS, RAÏM, MANGOS I PINYES! TOTS ELS ANIMALS DE LA ROTLLANA VAN ESPERAR AMB EDUCACIÓ QUE LA TORTUGA AVANCÉS. LA TORTUGA ES VA ACOSTAR A LA SEVA FRUITA PREFERIDA I LI VA CLAVAR UNA BONA MOSSEGADA. QUINA DELÍCIA, QUÈ REFRESCANT, QUÈ SUCOSA...!!! NO HAVIA MENJAT MAI UN GRA DE RAÏM TAN BO! LA TORTUGA SE’N VA MENJAR EL GOTIM SENCER, LENTA PERÒ SEGURA, ARA UN GRA ARA L’ALTRE.\nEL MERAVELLÓS BARRET DE LA MARIA\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA GLÒRIA\nEL MERAVELLÓS BARRET DE LA MARIA UN DIA, TORNANT DE L’ESCOLA, LA MARIA VA PASSAR PER DAVANT D’UNA BOTIGA DE BARRETS. AL MOSTRADOR N’HI HAVIA DE TOT TIPUS. EL QUE MÉS LI VA AGRADAR VA SER UN QUE TENIA PLOMES DE MOLTS COLORS. LA MARIA VA ENTRAR A LA BOTIGA. - EM PODRIA MOSTRAR EL BARRET AMB PLOMES DE COLORS, PER FAVOR? –VA PREGUNTAR AL VENEDOR. - PER SUPOSAT, SENYORETA –VA CONTESTAR ELL, I EL VA ANAR A BUSCAR A L’EXPOSITOR. LA MARIA SE’L VA EMPROVÀ. LI QUEDAVA PERFECTE. - ME L’EMPORTO –VA DIR. - EXCEL·LENT ELECCIÓ, SENYORETA –VA DIR EL VENEDOR-. SÓN CINC-CENTS NORANTA-NOU AMB NORANTA-NOU CÈNTIMS. LA MARIA VA OBRIR EL SEU MONEDER I EN VEURE EL SEU INTERIOR VA EXCLAMAR: - VAJA! EN TÉ ALGUN ALTRE UN POC MÉS BARAT? - EN QUIN PREU PENSA, SENYORETA? –VA PREGUNTAR EL VENEDOR AMB AMABILITAT. - MMMM... AIXÍ –VA DIR LA MARIA, I LI VA MOSTRAR EL SEU MONEDER QUE ESTAVA BEN BUIT. - JA VEIG... –VA DIR EL VENEDOR, TOT MIRANT AL SOSTRE. LA MARIA TAMBÉ VA MIRAR AL SOSTRE, ON HI HAVIA UNS DIBUIXOS MOLT BONICS. - AHÀ! –VA EXCLAMAR EL VENEDOR-. CREC QUE TINC EL QUE BUSCA. SI US PLAU, ESPERI UN MOMENT –I VA DESAPARÈIXER PER LA PART DE DARRERA DE LA BOTIGA. UNS MINUTS MÉS TARD VA TORNAR AMB UNA CAPSA. LA VA COL·LOCAR DAMUNT UNA TAULA I VA TREURE LA TAPA. - AQUEST BARRET ÉS ME-RA-VE-LLÓS –VA DIR EL VENEDOR-. POT TENIR LA MIDA, LA FORMA I EL COLOR QUE VOSTÈ DESITGI. LA ÚNICA CONDICIÓ ÉS QUE SE L’HA D’IMAGINAR. EL VENEDOR VA TREURE EL BARRET DE DINS LA CAPSA AMB MOLT DE COMPTE I LI VA POSAR A LA MARIA. ERA TALMENT DE LA SEVA MIDA. - GRÀCIES –VA DIR LA MARIA- M’ENCANTA! –I OBRINT EL SEU MONEDER VA DONAR-LI TOT EL QUE CONTENIA.\nMOLTES GRÀCIES, SENYORETA –VA DIR EL VENEDOR-. VOL QUE POSI EL SEU BARRET DINS LA CAPSA? LI AGRAEIXO –VA RESPONDRE-LI-, PERÒ ME L’EMPORTARÉ POSAT.\nLA MARIA ERA FELIÇ AMB EL SEU BARRET NOU. “ARA HE DE PENSAR COM ES VEURÀ EL MEU BARRET” –VA PENSAR PER A ELLA MATEIXA-. “POTSER QUE TINGUI MOLTES PLOMES, COM EL DE LA BOTIGA...” “...O FINS I TOT QUE ENCARA EN TINGUI MÉS”. ERA UN BARRET DE PAÓ REIAL! LA MARIA ES VA ATURAR DAVANT UNA PASTISSERIA DE DELICIOSOS PASTISSOS. I DE SEGUIDA JA TENIA EL SEU BARRET DE PASTISSOS! QUAN LA MARIA VA PASSAR DAVANT D’UNA FLORISTERIA, EL SEU BARRET ES VA TRANSFORMAR EN UN BARRET BEN FLORIT... QUAN PASSAVA PEL PARC, EL SEU BARRET ERA BEN FRESC I AMB FORMA DE FONT. DE COP I VOLTA, LA MARIA SE’N VA ADONAR QUE NO ERA LA ÚNICA AMB UN BARRET ESPECIAL... TOTS PORTAVEN UN BARRET MERAVELLÓS. I TOTS EREN DIFERENTS! VA PASSAR AL COSTAT D’UNA SENYORA GRAN QUE PORTAVA UN BARRET AMB FORMA DE BASSAL, GRIS I FANGÓS. LA MARIA VA SENTIR GANES DE CANTAR. I EL SEU BARRET TAMBÉ. QUAN, FINALMENT, VA ARRIBAR A CASA, EL BARRET DE LA MARIA ERA TAN ALT QUE NO PODIA PASSAR PER LA PORTA. AIXÍ QUE VA POSAR-SE A IMAGINAR QUE PORTAVA UN BARRET DIFERENT... - US AGRADA EL MEU BARRET NOU? –VA PREGUNTAR ALS SEUS PARES. - QUIN BARRET NOU? –VA DIR LA MARE- PERÒ SI NO PORTES... –LLAVORS SOMRIGUÉ I CONTINUÀ-: ÉS UN BARRET MERAVELLÓS, MARIA. M’AGRADARIA TENIR-NE UN DE BEN IGUAL! - PERÒ, MAMA, SI JA EL PORTES! –VA EXCLAMAR LA NENA. I AIXÍ ERA. TOTS PORTAVEN UN BARRET MERAVELLÓS.\nLA CLÀUDIA I L’UNICORN\nCONTE EXPLICAT I ADAPTAT PER LA SÍLVIA M.\nLA CLÀUDIA I L’UNICORN I VAN VIURE FELIÇOS PER SEMPRE MÉS. I AQUEST CONTE S’HA ACABAT –VA FER EL PARE DE LA CLÀUDIA, TANCANT EL LLIBRE. - QUÈ ÉS EL QUE ELS VA FER FELIÇOS PER SEMPRE MÉS, PAPA? –VA PREGUNTAR LA CLÀUDIA. EL SEU PARE ES VA POSAR A RIURE. - NO HO SÉ, CLÀUDIA. EL LLIBRE NO HO DIU, AIXÒ. QUÈ ET SEMBLA SI HI RUMIES AQUESTA NIT I DEMÀ AL MATÍ M’HO EXPLIQUES? –LI VA PROPOSAR. LA CLAUDIA ES VA TAPAR BÉ I VA ESTRÈNYER L’UNICORN, EL SEU PELUIX PREFERIT. DESPRÉS VA TANCAR ELS ULLS, I VA COMENÇAR A RUMIAR QUINA COSA PODIA FER FELIÇ UNA PERSONA PER SEMPRE MÉS. JUST QUAN ES TROBAVA APUNT PER DORMIR, LA NENA VA SENTIR UN AIRET TEBI I SUAU A LA CARA I, SOTA SEU, EL TACTE SEDÓS DEL LLOM DEL SEU UNICORNI. - AGAFA’T FORT! –VA CRIDAR L’UNICORN-. CAP AMUNT! –I ES VAN ENLAIRAR. DE COP EREN EN UN BOSC MOLT BONIC. - PREGUNTEM-HO –VA DIR L’UNICORN. - QUÈ HEM DE PREGUNTAR? I A QUI? –VA FER LA CLÀUDIA. - DONCS, QUÈ FA FELIÇ LA GENT. A ALGUN FOLLET, ÉS CLAR! SI ALCES EL CAP, EN VEURÀS UN. ÉS EL FOLLET DE LA BIBLIOTECA –VA DIR L’UNICORN, ASSENYALANT UNA BRANCA AMB EL CORN. - BONA TARDA, SENYOR FOLLET –VA DIR LA CLÀUDIA-. US FARIA RES DE DIR-NOS QUÈ FA FELIÇ UNA PERSONA PER SEMPRE MÉS? - A MI? MOLT SENZILL –VA DIR EL FOLLET-: UN BON LLIBRE I UNA MICA DE PAU I TRANQUIL·LITAT! AIXÒ ÉS EL QUE EM FA FELIÇ. - I A UN PRÍNCEP O UNA PRINCESA? –VA PREGUNTAR LA CLÀUDIA. - I ARA! QUÈ FAIG CARA DE SER UN PRÍNCEP O UNA PRINCESA, JO? –VA RESPONDRE EL FOLLET-. VEJAM, ON PODRÍEM TROBAR UNA PRINCESA...-VA DIR FULLEJANT UN LLIBRE-. D’AIXÒ...”P” DE PRINCESA... JA HO TINC! ANEU AL CASTELL DE DALT DEL TURÓ. A L’HABITACIÓ DE LA TORRE DE L’ESQUERRA. - GRÀCIES, SENYOR FOLLET –VA DIR LA CLÀUDIA. - OSTRES! –VA EXCLAMAR LA CLÀUDIA-. JO LA CONEC, AQUESTA PRINCESA! L’UNICORN VA FER UNS TRUCS SUAUS AMB LA BANYA I VAN ENTRAR PER LA FINESTRA. -\nBONA NIT, SENYORETA PRINCESA –VA DIR LA CLÀUDIA, FENT UNA REVERÈNCIA-. PERDONEU QUE US DESTORBEM, PERÒ EL MEU UNICORN I JO VOLDRÍEM SABER SI ENS PODEU DIR QUÈ FARIA FELIÇ UNA PRINCESA PER SEMPRE MÉS. - US DIRÉ QUÈ EM FARIA FELIÇ A MI! UN LLIT TOU I CONFORTABLE I DORMIR TOTA UNA NIT SENCERA! AIXÒ ÉS EL QUE EM FARIA FELIÇ! NO HE ACLUCAT L’ULL DES QUE VAIG ARRIBAR AQUÍ! –VA RESPONDRE I ES VA TAPAR EL CAP AMB ELS LLENÇOLS. - JA HO ENTENC –VA DIR LA CLÀUDIA-. GRÀCIES, ALTESA. –I DISPENSEU, SENYORETA PRINCESA, NO SABRÍEU PER CASUALITAT ON PODRÍEM TROBAR UN PRÍNCEP PROP D’AQUÍ?. - FEU UNA ULLADA VORA L’ESTANY DEL JARDÍ –VA DIR LA PRINCESA. EL JARDÍ ERA BONIC, FINS I TOT A LA NIT, PERÒ NO VAN VEURE-HI CAP PRÍNCEP. - POTSER NO ÉS AQUÍ –VA DIR LA CLÀUDIA. - A QUI BUSQUEU? –VA FER UNA VEU GREU QUE VENIA DE L’ESTANY. LA CLÀUDIA NO VA VEURE NINGÚ. - QUI HO HA DIT, AIXÒ? –VA PREGUNTAR. - AQUÍ BAIX, TERCER NENÚFAR A L’ESQUERRA, PASSAT EL PONT –VA DIR LA VEU. LLAVORS, AMB LA CLAROR DE LA LLUNA, LA CLÀUDIA VA VEURE QUI PARLAVA I SE LI VA ESCAPAR EL RIURE. - JA SÉ QUI ÉS EL PRÍNCEP! –VA DIR, ASSENYALANT EL GRIPAU DEL NENÚFAR. - SENYOR GRIPAU, SABEU QUÈ FA FELIÇ UN PRÍNCEP PER SEMPRE MÉS? –VA PREGUNTAR. - EL QUE MÉS EM FA FELIÇ A MI SÓN UNES GROSSES I BEN SUCOSES... MOSQUES! –VA RAUCAR EL PRÍNCEP GRIPAU. - OH, SÍ, N’ESTIC SEGURA! GRÀCIES, SENYOR PRÍNCEP –VA DIR LA CLÀUDIA, TOTA EDUCADA-. I AQUI MÉS HO PODRÍEM PREGUNTAR, SENYOR PRÍNCEP?. - VEJAM... QUI POT SABER QUÈ FA FELIÇ LES PERSONES? HO PODRÍEU PREGUNTAR A LA FADA PADRINA. POTSER US PODRÀ AJUDAR. DEU SER AL CAMP DE CARBASSES- VA RAUCAR EL PRÍNCEP I TOT SEGUIT VA SALTAR DEL NENÚFAR I ES VA CAPBUSSAR A L’ESTANY. LA FADA PADRINA PROVAVA UNS ENCANTERIS NOUS AMB UNES CARBASSES. - DISPENSEU, SENYORA –VA DIR LA CLÀUDIA-, ENS PODRÍEU AJUDAR? - OI TANT, BUFONA, QUÈ VOLS? –VA DIR LA FADA PADRINA, - VOLDRÍEM FER-VOS UNA PREGUNTA –VA RESPONDRE LA CLÀUDIA-. ENS PODRÍEU DIR QUÈ FA FELIÇ UNA PERSONA PER SEMPRE MÉS? LA FADA PADRINA VA SOMRIURE. -\nRENOI, ÉS UNA PREGUNTA INTERESSANT. HE CONCEDIT MOLTS DESIGS AL LLARG DE LA MEVA VIDA: AMOR SINCER, UN PRÍNCEP ENCANTADOR, UNA PRINCESA BONA, PERÒ ARA QUE HI PENSO, CREC QUE MAI NO M’HAN FORMULAT UN MATEIX DESIG DUES VEGADES. PERÒ SI VOLEU SABER MÉS COSES DELS DESIGS, PREGUNTEU-HO AL POU DELS DESIGS DEL BOSC. - HO FAREM –VA DIR LA CLÀUDIA-. MOLTES GRÀCIES. - HOLA! –VA CRIDAR LA CLÀUDIA, ABOCADA AL POU DELS DESIGS. - HOLA, HOLA, HOLA –VA RESPONDRE L’ECO DEL POU. - TENIM UNA PREGUNTA, SENYOR POU. ENS PODEU DIR QUÈ FA FELIÇ UNA PERSONA PER SEMPRE MÉS? –VA DIR LA CLÀUDIA. - AI BUFONA, HE SENTIT 1.682 DESIGS AL LLARG DE LA MEVA VIDA I MAI NO M’HAVIEN DEMANAT UNA COSA AIXÍ! – VA RESSONAR EL POU-. FES-ME UNA PREGUNTA MÉS SENZILLA. - UN ALTRE DIA –VA DIR LA CLÀUDIA, QUE COMENÇAVA A TENIR MOLTA SON-. GRÀCIES, DE TOTA MANERA. - T’HAS ADONAT QUE NINGÚ NO HA RESPOST LA NOSTRA PREGUNTA? –VA DIR LA CLÀUDIA A L’UNICORN. - DE FET ENS HAN RESPOST MOLTES COSES –VA FER L’UNICORN-: LLIBRES, LLITS, MOSQUES, L’AMOR SINCER, UN PRÍNCEP BEN PLANTAT, UNA PRINCESA BONA, PAU I TRANQUIL·LITAT. POTSER ÉS UNA PREGUNTA D’AQUELLES QUE TENEN MÉS D’UNA RESPOSTA... L’ENDEMÀ AL MATÍ, MENTRE ESMORZAVEN, EL PARE VA DEMANAR A LA CLÀUDIA SI HAVIA ESBRINAT QUÈ FA FELIÇ UNA PERSONA PER SEMPRE MÉS. - DEPÈN –VA DIR LA CLÀUDIA. - DE QUÈ DEPÈN? –VA PREGUNTAR EL PARE. - DE CADASCÚ –VA RESPONDRE LA CLÀUDIA-. UNA PRINCESA MOLT CANSADA POT SER FELIÇ AMB UN LLIT CONFORTABLE. UNA ALTRA PRINCESA POTSER BUSCA L’AMOR SINCER. UN PRÍNCEP GRIPAU ÉS FELIÇ AMB UNES QUANTES MOSQUES SUCOSES. TOT DEPÈN. EL SEU PARE VA SOMRIURE. - UNA RESPOSTA MOLT ENCERTADA, CLÀUDIA. CADASCÚ ÉS FELIÇ AMB UNA COSA DIFERENT. I QUÈ FARIA FELIÇ LA MEVA PRINCESETA? –VA PREGUNTAR EL PARE. - A MI? –VA DIR LA CLÀUDIA-. FELIÇ PER SEMPRE MÉS? - DE MOMENT, QUÈ ET FARIA FELIÇ AVUI PER ESMORZAR? –VA FER EL PARE. - DONCS, QUÈ ET SEMBLA UN PASTÍS? –VA DIR LA CLÀUDIA! -\nDossier contes 2017 18 fantasia


Sardalleida.cat | "Marcel·lí Teixidó i Rafel Calvet, 40 anys com a jurats sardanistes"\nL'equip de jurats de concursos de colles sardanistes a Lleida està format per 23 persones\nSegurament que la tasca més feixuga en qualsevol concurs és la que porta a terme el jurat. Els concursos de colles sardanistes no en són una excepció i la tasca desenvolupada per aquestes 23 persones que conformen l'equip de jurats sardanistes a la terra Ferma no és gens fàcil i molts cops, no exempta de polèmica. Aquest fet però no afecta el respecte, des del món des de les colles de competició, cap aquesta figura necessària per qualificar i avaluar el treball i l'excel·lent nivell sardanista que demostren les colles lleidatanes concurs a concurs.\nUn equip de jurats però que en aquesta edició, en alternança entre concursos, ha comptat amb la participació d'una quinzena del total del grup que forma el gruix de l'equip.\nPer parlar de l'àrdua tasca desenvolupada pels jurats, entrevistem a dues persones que han dedicat molts anys i molts esforços a la sardana, primerament com a sardanistes, integrants de colles i des de fa molts anys, encapçalant l'equip de jurats. Parlem amb en Marcel·lí Teixidó i en Rafel Calvet, responsables entre altres de la constitució de l'Acstell l'any 1975.\n•\tPregunta: Marcel·lí i Rafel, quants anys porteu com a jurats sardanistes?\nRafel i Marcel·lí: Tots dos més de 40 anys cadascú.\n•\tP: Vosaltres veniu del món de colla, quins són els canvis més destacats en els últims anys?\nR i M: Volem fer constar que ambdós venim de 9 anys de sardanes de carrer, uns 15 anys de colles i la resta com a jurats. Potser el canvi més rellevant és que abans les sardanes eren de 10 tirades i ara són de 7. Un altre aspecte a tenir en compte és la preocupant falta de colles i l'edat cada cop més gran dels dansaires.\n•\tP: Entrem en un tema molt espinós. En el moment d'avaluar una colla, que prioritzeu?\nR i M: Tenim molt en compte tot el conjunt: la interpretació musical per part de la colla, les errades de repartiment, l'estil estètic (vestimenta, el port...), etc.\n•\tP: Quins consells podeu donar a una colla per poder-la puntuar millor?\nR i M:- Tenim clar que els assajos són prioritaris per tal d'obtenir els resultats desitjats.\n•\tP: Considereu que la tasca del jurat és prou reconeguda?(Entre mirades amb molta complicitat i rialles amagades...)\nR i M: No, el contrari, sempre hi ha algú que s'enfada.\n•\tP: Amb la vostra experiència, quines millores creieu que s'haurien d'introduir dins els concursos de colles?\nR i M: Aprofitar els cursos d'ensenyament de la sardana del pla "Saltem i Ballem", motivar als balladors i incentivar la creació de noves colles.\n•\tP: Hi ha relleu en l'equip de jurats?


Relat "Una història complicada (part 2)"\nInici > detall del relat: Una història complicada (part 2)\n- 1263 Lectures\nLa festa encara no havia acabat. Es podia sentir la música desde el replà. La María va baixar les escales per anar a buscar les sabates que s'havia deixat a la cuina. Quin descuit més gran, va pensar. Segur que algú les havia vist. I així era. Quan va ser a la cuina es va trobar la Cristina, una de les seves millors amigues i amfitriona de la festa, al costat de les seves sabates.\n-No em puc creure que ho hagis fet- va dir amb un to de retret.\nLa Maria va voler pensar una resposta eficient, però abans de poder dir res la Cristina va dir:\n-ELL té parella. Com has pogut?- va continuar retraient-li. A la Maria no li va agradar el seu interrogatori i va dir:\n-Com tu has dit, és ell el que té parella, no jo. Jo puc fer el que vulgui. I a més...\n-A més t'agrada.- Va acabar la frase per ella.- Aquest és el problema. Que ell t'agrada. Això acabarà malament i ho saps. - Dit això la Cristina li va llançar les sabates, que ella va agafar al vol, i va sortir per la porta de la cuina sense dir res més.\nLa Maria pensava que la Cristina tenia raó mentre mirava cap a dalt de les escales on en David es devia estar vestint. Es va posar les sabates i va marxar cap a casa sense dir res a ningú.\nVa estar uns quants dies evitant trobar-se amb en David i quan se'l trobava feia veure que tenia pressa. Li feia por parlar del que havia passat. Ell tenia parella, encara que s'haguessin discutit no s'havien d'haver embolicat. Però a ella li agradava tant... Li costava molt evitar-lo perquè, en el fons, no ho volia fer. Se n'havia enamorat, i el fet d'haver-se embolicat no havia posat les coses més fàcils. Es passava el dia pensant en ell, en la nit de la festa, en els seus petons... Com havia dit la Cristina això no podia acabar bé. Per això havia decidit que el millor seria oblidar-ho.\nUn dia, la Maria era al seu pis, quan algú va tocar a la porta. Va mirar i va veure que era en David. L'havia sentit acostar-se a la porta, no podia fer veure que no hi era. Així doncs va obrir i el va deixar passar gairebé sense dir res.\n-M'has estat evitant, oi?- va dir ell un cop dins el rebedor. Semblava nerviós i bastant disgustat.\n-No... em.... Sí.- Va dir tancant la porta i fent-lo passar al menjador. Estava nerviosa i no sabia que dir, intentava no mirar-lo als ulls.\n-Ho hauríem de parlar, no?- Va dir ell amb les mans a les butxaques.\nLa Maria es va quedar arrepenjada a un radiador de la calefacció i, encara sense mirar-lo als ulls, va dir:\n-T'ho posaré fàcil. Sé que tens parella, que et vas discutir amb ella i per això ens... Bé per això estem aquí ara.- Estava nerviosa i no sabia com trobar les paraules. Ell se li va acostar i va obligar-la a mirar-lo als ulls aixecant-li la barbeta amb la mà.\n-Digues- va dir ell quan ella el mirava els ulls i es sentia tremolar com una fulla.\n-Crec.. que el millor per tots seria deixar-ho aquí.- Va notar com els seus llavis tremolaven i com els ulls se li humitejaven traient credibilitat a les seves paraules.\nLlavors en David va acostar la seva cara una mica més i li va xiuxiuejar :\n-És això el que vols? Vols que me'n vagi?\nLa Maria podia respirar el seu alè, sentir la seva olor i gairebé podia notar el tacte dels seus llavis un altre cop. El cor li anava a cent tenint-lo tan a prop. No podia pensar amb claredat i li feia ràbia el fet que ni ella mateixa es creia el que acabava de dir. Ella es va acostar una mica més, just en el punt abans de que els seus llavis es toquessin i va dir:\n-No vull que te'n vagis.


En Blau: de març 2017\nDates: Del divendres 7 d’abril al dissabte 27 de maig\nObert: dijous, divendres i dissabte de 17:30 a 20:30\nCercadora incansable de tècniques, materials, processos observa al llarg dels anys com la terra es quarteja, es fon, erupciona; la seva inquietud la porta a travessar línies abans no travessades, sap que en ocasions el resultat serà sorprenent i satisfactori en altres serà un primer graó de molts altres. Aquesta curiositat ens permet gaudir d’ ESTATS.\nMontse Llanas, artista vilafranquina d’adopció és Llicenciada en Belles Arts i Tècnica Superior en Ceràmica Artística, professora al Taller de ceràmica de l’Escola Municipal d’Art Arsenal de Vilafranca del Penedès.\nHa exposat de forma continuada en els darrers vint anys i rebut diversos premis i reconeixements cosa que li ha donat reconegut prestigi.\nPublicat per Camil.la Pérez Salvà a 12:02 a. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: art contemporani, Baix Penedès, exposicions, Montse Llanas


VA_Discurs, propostes electorals i línies de crítica al rival | Andorra, del porta a porta al 2.0\nVA_Discurs, propostes electorals i línies de crítica al rival\nLa formació ecosocialista va mantenir un discurs erràtic i poc estructurat, tot i que compensat amb propostes clarament definides en un complet programa electoral. Va ancorar la seva base discursiva general en l’austeritat i en denunciar l’absurd i car que resultaven unes eleccions anticipades que no haurien d’haver-se convocat si els elegits el 2009 haguessin estat capaços d’entendre’s. No va desenvolupar una línia propagandística clara i definida, encara que sí que va mantenir una filosofia blanca i primordialment d’integració (J.M. Domenach), intentant formar a ciutadans en l’esperit verd. Es va ajudar de les tècniques de simplificació aplicades al seu missatge, als seus signes i colors, tots ells dotats d’una gran càrrega simbòlica.\nEls seus temes de campanya van girar al voltant dels quatre blocs recurrents a la formació: reactivació econòmica, polítiques socials, sostenibilitat i participació democràtica. Pel que fa als assumptes sectorials, VA propugnava la necessitat de potenciar les pimes i el petit comerç; la defensa de l’Estat del Benestar (inexistent com a tal a Andorra) en relacions socials, funció pública, immigració, sanitat, educació, cultura i esports; la creació de llocs de treball i assegurar la governabilitat avaluant els programes electorals de la resta. Proposava un nou model de política ambiental per incrementar la independència energètica i un Consell General fort basat en la regeneració política, la democràcia participativa i una “millor manera de governar”.\nTot i així, va ser una campanya amb menys contingut programàtic que a la contesa anterior. La seva candidata va ser molt crítica amb un sistema polític “allunyat de la realitat” i va destacar la “necessària austeritat en la gestió pública”. A més, va voler evitar la confrontació directa amb els altres partits encara que els primers dies de campanya va caure en l’error de valorar algunes qüestions que no van contribuir a difondre el missatge desitjat. Les línies de crítica als seus rivals tractaven de posar en valor els seus propis atributs positius mitjançant el contrast. Així, van denunciar el desconeixement de la realitat del carrer de les altres formacions, l’allunyament del dia a dia dels ciutadans i el fet que no haguessin estat capaços d’arribar a cap consens durant els dos anys previs malgrat la situació del país. Van fer bandera de l’austeritat i van plantejar qüestions per a la reactivació econòmica i la millora de la qualitat de vida en un to generalment tranquil i assossegat.


farmàcies volen fidelitzar els seus clients davant la competència de les grans superfícies - Jornal.cat\nDilluns, 24 de novembre de 2008 | 00:13 h\nEn els últims tres mesos el consum en medicaments per als que no cal recepta i en productes de parafarmàcia ha baixat un 15%, especialment els destinats a cosmètica i dermatologia. Marco Barja, director de la xarxa farmacèutica Alphega, en declaracions a Europa Press, explica que el sector farmacèutic també esta afecta per la crisi i per la contracció del consum. Fins i tot abans ja ho notava, afegeix, després que les autoritats sanitàries hagin intentat frenar la despesa farmacèutica amb la reducció de marges o la pèrdua de patents per part dels laboratoris.\nPerò el que sembla ser un factor determinant en aquesta reducció de les vendes ve donat per la proliferació de seccions de parafarmàcia en les grans superfícies, des d'on es practiquen polítiques de preus molt agressives, segons Barja.\nAixí, aquesta xarxa farmacèutica que aplega més de 130 establiments, es proposa fer campanyes publicitàries que impactin en el consumidor en la promoció dels seus productes, a més de portar a cap campanyes de prevenció d'algunes patologies, com la de sortir de l'hàbit de fumar o de prevenció de l'osteoporosi, "de manera que es fidelitzi als clients de la farmàcia i es reforci el paper del farmacèutic com a professional de la salut", ha afegit Barja.\n1. 24 de novembre de 2008 | 23:49 h\nNO m'ho puc creure. O sigui que la competència no els farà baixar preus?? Per què no pressionen els laboratoris perquè els hi baixin preus, enlloc de queixar-se tant per "les polítiques agressives de preus"? Com s'ho fan doncs les grans superfícies per a vendre més barat?


La víctima mortal de l'accident de Maials és una dona de 51 anys - Teleponent\nInici Succesos La víctima mortal de l’accident de Maials és una dona de 51...\nLa víctima mortal de l’accident de Maials és una dona de 51 anys\nEra veïna d'Almeria. Cinc persones més van resultar ferides en un xoc frontal múltiple amb quatre turismes implicats\nLa víctima mortal de l’accident que es va registrar aquest divendres a la tarda a la C-12 a Maials (Segrià) és una dona de 51 anys veïna d’Almeria, segons ha informat el Servei Català de Trànsit. Cinc persones més van resultar ferides en un xoc frontal múltiple amb quatre turismes implicats que va obligar a tallar la carretera durant més de dues hores. La dona que va morir era la passatgera davantera d’un dels cotxes.\nDos dels ferits estan greus. Són una dona de 58 anys que va ser traslladada en helicòpter a l’Hospital Joan XXIII i un home de 55 anys també traslladat en helicòpter a l’Hospital Arnau de Vilanova. A banda, dues persones més van patir lesions de gravetat menor i una cinquena presentava ferides lleus. Són dos homes i una dona entre 59 i 81 anys.\nImatge general de l’accident múltiple de la C-12 a Maials\nEls Mossos d’Esquadra van rebre l’avís del sinistre a les 18.17 hores. Concretament el xoc va tenir lloc al punt quilomètric 100.5 de la C-12 a Maials (Segrià).\nArran de la incidència, es van activar sis patrulles dels Mossos, nou dotacions dels Bombers de la Generalitat i cinc ambulàncies i dos helicòpters medicalitzats del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM).\nPel que fa l’afectació viària, la via va estar totalment tallada al trànsit fins a dos quarts de nou aproximadament, moment en què es va poder habilitar pas alternatiu per un carril. La circulació va quedar totalment restablerta cap a dos quarts de deu de la nit.\nArticle anteriorDeu parcel·les del polígon Vinyes del Mig de Bell-lloc d’Urgell es vendran abans d’acabar l’any\nArticle següentL’Alta Ribagorça tanca la temporada de falles amb 20.000 visitants


Nou enviament del Val-Beca menjador – Som més que un CRA\nPàgina inicial/Beques, Menjador, Tauló d'anuncis/Nou enviament del Val-Beca menjador\nDes de Conselleria, han informat que van a tornar a fer un enviament del val-beca menjador, per a les famílies que no havIen pogut descarregar-lo.\nEs molt important\nQue seguiu les instruccions per a que tot vaja bé.\nTot i axiò si teniu problemes fiqueu-vos en contacte amb el centre al 962617390 o per correu al 46028041@gva.es\nBy adria|2020-04-07T08:29:41+01:00abril 7th, 2020|Categories: Beques, Menjador, Tauló d'anuncis|0 Comentaris


Curs d’Història del Moble de l’Associació per a l’Estudi del Moble | Bonart\nCurs d’Història del Moble de l’Associació per a l’Estudi del Moble\nDel 9 d’octubre al 22 d’abril de 2020, es presenta el curs d’Història del Moble de l’AEM. La III edició del curs d’Història del Moble: segles XX i XXI de l’Associació per a l’Estudi del Moble comptarà amb el reconegut arquitecte en la seva conferència inaugural. El programa serà liderat pel professor Paolo Sustersic i comptarà amb nombrosos experts del sector que aportaran coneixements específics del moble durant les sessions i les visites a obres i col·leccions significatives.\nSuccessos culturals, econòmics i socials han fet que el segle XX es convertís en una època molt interessant en l’àmbit del moble, condicionant així el món de l’art, l’arquitectura i el disseny, el que ha comportat a un significatiu aparador de propostes diverses.\nEn aquest sentit, l’Associació per a l’Estudi del Moble (AEM) ha volgut recollir gran part de la riquesa d’aquest període en la III edició del seu curs Història del Moble: segle XX i XXI, apropant al públic el mobiliari més característic i superant la visió basada en categories estilístiques, per tal d’arribar a una entesa crítica de les raons que porten a dissenyar i produir de manera diferent l’interior i el mobiliari que se succeeixen entre finals del segle XIX i principis del segle XXI.\nDe la mà de nombrosos experts del sector, el curs centrarà l’atenció en el context internacional, principalment Europa i Estats Units, i establirà una relació directa amb els entorns més pròxims del disseny català i espanyol. En aquesta tercera edició, l’Associació per a l’Estudi del Moble compta amb el reconegut arquitecte Pedro Feduchi, que serà l’encarregat d’inaugurar el curs d’Història del Moble: segles XX i XXI, amb una conferència sobre “La irrupció de la primera modernitat a Espanya: el moble de tub en la dècada de 1930 “.\nDirigit pel professor Paolo Sustersic, arquitecte PhD, el curs combina classes teòriques amb sessions sobre temes específics, visites i sessions extra per a l’estudi en directe de mobles i documentació d’arxiu. Cal destacar la visita a la casa de la Ricarda, d’Antoni Bonet, la Casa Bloc, de GATPAC (Grup d’Arquitectes i Tècnics Catalans per al Progrés de l’Arquitectura Contemporània), la participació del restaurador Poldo Pomés i de l’investigador Julio Vives Chillida.\nA la imatge, curs d’Història del Moble de l’AEM.\nEtiquetes: Associació per a l'Estudi del Moble


egocolor semipermanent - GLOBElife ☎ - alter ego italy to en el to - hair\nEGOCOLOR semipermanent - ALTER EGO ITALY - To en el to - Hair\nALTER EGO ITALY - To en el to - Hair\nViewed 79868 times\nEGOCOLOR semipermanent és un to de color de to sense amoníac per complet, enriquit amb principis actius naturals (pinya, mel, baies i fruites tropicals) sense blanquejar poder. Es pot utilitzar per construir un color intens i de llarga durada, colors apagats per il · luminar i realçar els tons naturals, permet una cobertura òptima dels cabells blancs.\nShades colors de varietats EGOCOLOR semipermanent compon de 88 tons.


Un dia Amb una Part superior persona. - XAT de VÍDEO a tot el món! Tots els països, estrangers de tot el món.\nHi havia Lliure noies Joves a Lituània.\nነው. ነፃ የሚሰጡዋቸውን በቀዳሚ ግምገማዎች.\nles nenes de cites la ruleta de xat de tot el món sexe Cites de vídeo la ruleta de xat sense anuncis xat de vídeo amb nois foto de Cites de matrícula Cites per a la relació xat de vídeo amb les noies gratis lliure de Cites per a adults xat de vídeo amb les noies sense necessitat de registre


Un home demanda Apple per "empènyer-lo a l'homosexualitat"\nUn home ha demandat Apple per dany moral al·legant que la companyia nord-americana el "va empènyer a l'homosexualitat".\nL'home va rebre el missatge: "No el condemnis mentre no ho hagis provat"\nExigeix prop de 14.000 euros de rescabalament, ja que considera que l'empresa va provocar que canviés d'orientació sexual. El demandant, que és de nacionalitat russa i viu a Moscou, va explicar que fa anys va instal·lar al seu telèfon iPhone una aplicació per operar amb criptomonedes de l'App Store. Aquest estiu va sol·licitar una transferència de bitcoins però en comptes d'elles va rebre, de forma anònima, 69 'GayCoins', una de les divises electròniques que opera a la plataforma. La transacció anava acompanyada d'un missatge que deia: "No el condemnis mentre no ho hagis provat".\nEl querellant explica que va fer cas a aquestes paraules i des d'aleshores s'ha quedat "enredat en relacions del mateix sexe". Conclou que la seva vida "ha canviat a pitjor" i que mai no tornarà a ser la mateixa persona.\nLa demanda va ser registrada dimecres i està prevista una audiència el 17 d'octubre.\nVÍDEO: Salvatge agressió homòfoba a Barcelona: "Por mi pluma gay y por vestir así"