Les pel·lícules de Venècia 2008: “Rachel es casa”\nRACHEL ES CASA (Rachel Getting Married)Director Jonathan Demme. Guió Jenny Lumet. Fotografia Declan Quinn. Muntatge Tim Squyres. Producció Clinica Estetico (EUA), Marc Platt Productions (EUA). Festivals i premis Venècia 2008 (en competició; Premi Biografilm Lancia – ficció), Sant Sebastià 2008 (projecció especial). Repartiment Anne Hathaway (Kym), Rosemarie DeWitt (Rachel), Mather Zickel (Kieran), Bill Irwin (Paul), Anna\nLes pel·lícules de Venècia 2008: “Il seme della discòrdia”\nIL SEME DELLA DISCORDIA Director Pappi Corsicato. Guió Pappi Corsicato i Massimo Gaudioso, inspirat en l’obra de Heinrich von Kleist. Música Pino Donaggio. Fotografia Ennio Guarnieri. Muntatge Giogiò Franchini. Durada 1h25. Festivals i premis Venècia 2008 (en competició). Repartiment Caterina Murino (Veronica), Alessandro Gassman (Mario), Martina Stella (Nike), Michele Venitucci (Gabriele), Isabella Ferrari. Sinopsi Comèdia lliurement inspirada en\nLes pel·lícules de Venècia 2008: “The Hurt Locker”\nTHE HURT LOCKER Directora Kathryn Bigelow. Guió Mark Boal, a partir d’una història de Kathryn Bigelow. Música Marco Beltrami. Fotografia Barry Ackroyd. Muntatge Chris Innis, Bob Murawski. Producció First Light Production (EUA), Kingsgate Films (EUA), Voltage Pictures (EUA). Festivals i premis Venècia 2008 (en competició; Premi SIGNIS, Premi Arco Cinemagiovani, Premi Human Rights Film Network,\nLes pel·lícules de Venècia 2008: “L’altre”\nL’ALTRE (L’autre / Occupation)Directors Patrick Mario Bernard i Pierre Trividic. Guió Patrick Mario Bernard i Pierre Trividic, basat en l’obra d’Annie Ernaux. Fotografia Pierric Gantelmi d’Ille. Música Rep Müzak. Muntatge Yann Dedet. Producció Agat Films & Cie (França), Ex Nihilo (França), Canal + (França), Ciné Cinéma (França). Durada 1h37. Festivals i premis Venècia 2008 (Premi Millor Actriu -Dominique Blanc-). Repartiment\nLes pel·lícules de Venècia 2008: “La terra dels homes vermells”\nLA TERRA DELS HOMES VERMELLS (La terra degli uomini rossi / Birdwatchers) Director Marco Bechis. Guió Marco Bechis, Luiz Bolognesi i Lara Fremder. Música Andrea Guerra. Fotografia Hélcio Alemão Nagamine. Muntatge Jacopo Quadri. Producció Classic (Itàlia),Rai Cinema (Itàlia), Karta Film (Itàlia), Gullane Filmes (Brasil). Festivals i premis Venècia 2008 (en competició; Premi C.I.C.T. UNESCO Enrico\nLes pel·lícules de Venècia 2008: “Il papà di Giovanna”\nIL PAPA DI GIOVANNA Director i guionista Pupi Avati. Música Riz Ortolani. Fotografia Pasquale Rachini. Muntatge Amedeo Salfa. Producció Duea Film (Itàlia), Medusa Film (Itàlia). Festivals i premis Venècia 2008 (Premi Millor Actor -Sílvio Orlando-, Premi Francesco Pasinetti (SNGCI) al millor actor -Silvio Orlando-, Premi Leoncino d’Oro, Premi Nazareno Taddei, Menció Especial del Premi Don Gnocchi\nLes pel·lícules de Venècia 2008: “La plana en flames”\nLA PLANA EN FLAMES (The Burning Plain) Director i guionista Guillermo Arriaga. Fotografia Robert Elswit. Muntatge Craig Wood. Producció 2929 Productions (EUA), Parkes/MacDonald Productions (EUA). Festivals i premis Venècia 2008 (Premi Marcello Mastroianni a un actor o actriu joves i amb projecció -Jennifer Lawrence-). Repartiment Charlize Theron (Sylvia, la filla), Kim Basinger (Gina, la mare),\nLes pel·lícules de Venècia 2008: “The Wrestler”\nTHE WRESTLER Director Darren Aronofsky. Guió Robert D. Siegel. Fotografia Maryse Alberti. Muntatge Andrew Weisblum. Producció Protozoa Pictures (EUA), Saturn Films (EUA). Festivals i premis Venècia 2008 (Lleó d’Or), Toronto 2008, Nova York 2008 (Cloenda). Repartiment Mickey Rourke (Randy ‘The Ram’ Robinson), Evan Rachel Wood (Stephanie), Marisa Tomei (Cassidy), Judah Friedlander (Scott Brumberg). Sinopsi Professional\nVenècia 2008: la secció competitiva (Venezia 65)\nDe totes les pel·lícules en competició a Venècia 2008 (27 d’agost – 6 de setembre), en trobareu informació anant a Vull llegir la resta de l’article: fitxa breu, el repartiment, sinopsi, enllaços informatius i amb webs oficials. Són les últimes pel·lícules d’ Aronofsky, Arriaga, Avati, Bechis, Bernard i Trividic, Bigelow, Corsicato, Demme, Gerima, German, Kaplanoglu,


Ajuntament de la Garriga/Convocatoria d'ajuts a projectes de cooperació al desenvolupament i solidaritat\nData i hora oficials: 19/06/2021 14:11\nConvocatòria anual de subvenció de projectes de solidaritat, cooperació i foment de la cultura de la pau que tinguin com a finalitat els objectius següents:\n* Cal presentar la sol·licitud mitjançant instància general a l'Oficina d'Atenció Ciutadana, fins al 13 de maig de 2015.\n·\tEstar legalment constituïda.\n·\tEn el cas de les entitats, estar inscrites al Registre d'entitats de l'Ajuntament des d'un any abans d'aquesta convocatòria (i mantenir aquesta condició fins a la finalització de l'execució del projecte) i tenir presència significativa al poble.\n·\tReflectir als seus estatuts que entre les seves finalitats hi ha la realització d'activitats i projectes orientats a la cooperació, la solidaritat, el foment de la cultura de pau.\n·\tTambé podran presentar projectes a aquesta convocatòria altres entitats o organismes que, tot i no complir amb el punt 2.3., realitzin habitualment activitats de solidaritat i cooperació amb organitzacions homòlogues i que tinguin així mateix presència significativa al poble.\n·\tHaver realitzat activitats, a la Garriga, d'Educació pel Desenvolupament (sensibilització, educació-formació, recerca o incidència política i mobilització social) durant l'any anterior a la convocatòria.\n·\tGarantir, mitjançant la memòria de les seves activitats, I'experiència de I'ONG en la realització de les actuacions assimilables a les que s'orienten els ajuts.\n·\tEstar al corrent de les obligacions fiscals amb la hisenda local i les altres administracions.\n·\tEn el cas que hagués rebut subvenció municipal d'aquest ajuntament, haver-la justificat degudament.\nEn el termini de 60 dies hàbils des de la recepció de la sol·licitud.\nBases convocatòria d'ajuts a projectes de cooperació al desenvolupament i solidaritat 2015\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 26-04-2019 13:01


Presentació del disc i el llibre de La Marató de TV3 – Barnafotopress\nActos solidarios, Campanyes, Programas, Reportajes, Televisión\nPresentació del disc i el llibre de La Marató de TV3\nPublicado por kferriz el noviembre 14, 2013\nText – Redacció-Premsa Tv3. Fotos – Albert Roca.\nDiumenge 1 de desembre (com a dia únic) es posarà a la venda El disc de La Marató amb 13 mitjans, i aquesta setmana ja es pot adquirir El llibre de La Marató (La solidaritat no degenera), editat per TVC i Viena edicions. Dues iniciatives que ja són –des de fa nou anys l’una i en fa sis l’altra– inherents a aquest gran esdeveniment solidari que és La Marató de TV3.\nAvui s’han presentat totes dues produccions a les instal·lacions de TV3 amb l’assistència d’Eugeni Sallent, director de TV3; Àngel Lacalle, director d’El disc; Enric Viladot, editor de Viena edicions; Santiago Auserón, un dels intèrprets de Cinema Paradiso, la cançó de la Marató, Albert Solé, autor i prescriptor del llibre i una àmplia representació dels artistes, dels autors i de l’equip que han participat en El disc i en El llibre de La Marató.\nEugeni Sallent ha obert l’acte explicant que “la música i la cultura col·laboren un any més en un esdeveniment que traspassa les fronteres de TV3. És un petit miracle. Fins ara s’han aconseguit més de 100 milions d’euros i s’han finançat 640 projectes d’investigació.” I ha afegit que el llibre i el disc amb els seu contingut i finalitat “són la simbiosi perfecta per un objectiu tan potent com és La Marató”.\nPel que fa al disc, ha assenyalat que en les 8 edicions anteriors se n’han venut un milió de còpies, que han aportat 4 milions d’euros. I només l’any passat se’n van vendre 200.000, “xifres que només es poden assolir a través de la participació de tothom i de tots els sectors.” Pel que fa al llibre, les dades són: “55.000 exemplars venuts, que han aportat 250.000 euros a La Marató”. Tot plegat “lliga perfectament amb el lema de l’edició d’aquest any ‘La solidaritat no degenera”.\nEnric Viladot s’ha mostrat molt satisfet de participar en La Marató d’aquest any: “Quan ens ho van proposar no en vam tenir cap dubte. Ens van donar l’oportunitat d’aportar el nostra granet de sorra per lluitar contra les malalties neurodegeneratives”. En l’edició d’aquest any participen 14 escriptors i dos dibuixants. “És l’any en què hi ha més col·laboracions i això ve donat per la creixent sensibilització de la societat”. Ha destacat la participació de Miquel Martí Pol amb un poema, “coincidint que fa 10 anys de la seva mort i que a més va patir una malaltia neurodegenerativa com és l’esclerosi múltiple”, i Stephen Hawking, que hi és present amb un fragment de “Viure amb esclerosi lateral amiotròfica”.\nDels relats i il·lustracions Viladot en destaca “l’alt nivell literari” i l’esperit: “hi ha esperança i optimisme. Hi podem trobar missatges d’amor, d’humanitat, d’il·lusió, de memòries que lluiten per no desaparèixer… i també humor”. I dels autors, el fet que siguin “de diferents punts dels països catalans, que convisquin escriptors novells al costat de noms consagrats i que els relats siguin inèdits” excepte en el cas de Miquel Martí Pol i Stephen Hawking.\nSe n’han editat 11.500 exemplars “una xifra que depassa de llarg les tirades de llibres en català”, ha indicat Viladot.\nEl prescriptor del llibre, Albert Solé ha confessat que “ha estat un gran plaer endinsar-se en el món de la ficció i posar humor a una experiència viscuda”. Fill de Jordi Solé Tura, Albert Solé va viure dia a dia l’Alzheimer que va afectar el seu pare, i no és l’únic familiar seu que ha patit una malaltia neurodegenerativa ha revelat avui: “la meva àvia, que té 102 anys, té demència”. Per això s’ha declarat molt “vinculat a aquest tema”.\nPel que fa al seu relat, “Duel de memòries” “he volgut transmetre que darrere de cada afectat hi ha una experiència de vida complexíssima” i ha dit que el gran repte era abordar-lo des d’una “perspectiva humorística i trobar la part més positiva. Una cosa que crec que han fet tots els autors: fer somriure malgrat la duresa del que s’explica”.\nTambé ha dit que tots els que participen en el llibre “compartim de primera mà aquestes experiències. 4 són afectats i els altres, cuidadors”. I ha destacat la feina d’aquest últims: “quan s’acaba la malaltia, s’ha de cuidar el cuidador perquè queda una petjada difícil de guarir.”\nSolé ha conclòs que la iniciativa que es presentava avui “és un pont entre generacions. Tots som cuidadors o malalts i si no ho som, ho serem”. Per això la feina que fa La Marató és indispensable per fer-nos entendre aquesta realitat.”\n“Les cançons del disc són himnes de la memòria”. Així ha començat Àngel Lacalle en el seu torn d’intervenció. “Son temes que tracten qüestions com el record, la memòria, la consciència, l’oblit, la identitat, la solidaritat…”.\n“El disc d’aquest any és més eclèctic que mai” -ha indicat Lacalle-, hi ha fins a 13 gèneres diferents i els artistes hi donen la seva personalitat.” Ha destacat el fet que Lluís Llach hagués tornat “només per La Marató”, amb el tema “Vida”, que interpreta al costat d’Estrella Morente, i també que el videoclip de la cançó de La Marató, “Cinema Paradiso” s’hagi enregistrat “per primera vegada a Lleida, concretament en paisatges naturals de Burg”.\nUn altre dels temes que ha volgut destacar és el fet que en el disc convisquin “cantants novells al costat d’altres de consagrats”. I s’ha mostrat molt satisfet de la participació “per fi” de Luz Casal, “amb un tema que estarà inclòs en el seu nou disc, que sortirà al novembre”.\nEl popular cantant Henry Mendez interpreta el tema “El cor”, que va inmortalitzar Bob Marley “One love”.\nD’altra banda, ha avançat que aquest any el combo de La Marató és Se atormenta una vecina, que ha adaptat la sintonia de La Marató en funky.\nEl disc de La Marató es vendrà únicament el dia 1 de desembre al preu de 10 euros i el seu director ha volgut destacar “l’important paper de les emissores de ràdio en la difusió prèvia de les cançons.”\nSantiago Auserón ha parlat en representació dels músics que participen en el disc. S’ha mostrat molt satisfet “de cantar en llengua catalana una famosa melodia internacional” i molt content d’”haver tingut l’oportunitat de contribuir a la investigació mèdica” a través de la seva participació en el disc.\nS’ha mostrat molt coneixedor de La Marató: “visc i treballo molt temps a Barcelona i per a mi és un privilegi tocar amb la mà aquesta cadena solidària en què els catalans us reconeixeu. I és molt important que els que venim de fora ho reconeguem”.\n“En aquest disc se sumen artistes de molt diferent ‘pelatge’ i és curiós veure com es pot fer art popular sense renunciar a l’estètica quan no hi ha interessos comercials pel mig”.\nI ha acabat amb un clam: “tant de bo aquesta campanya recapti un dineral!”.\nHenry MendezLa Marató de TV3Radio FuturaSantiago Auseron\nEntrada anterior Entrevista a Cristina Solà, protagonista de ¿Que hay de lo mio?, que es representa al Casino l’Aliança de Poblenou, el 23 de novembre\nEntrada siguiente Retornados, de Manuel Carballo, hoy viernes estreno\nKiti Mánver gana el premio a la Mejor Interpretación Femenina en el Certamen Nacional Ópera Prima del Festival Internacional de Cine de Almería\nArranca la recta final de ‘Tu cara me suena’, el próximo domingo 29 de noviembre en Antena 3 barnafotopress.com/2020/11/23/arr… 8 hours ago\nSauce Ena comienza el rodaje de “Feria” para la plataforma internacional Netflix barnafotopress.com/2020/11/23/sau… 8 hours ago\nTorna “El Mètode Gronholm” a Barcelona, al Teatre Poliorama barnafotopress.com/2020/11/23/tor… 8 hours ago\n‘Una’ de Raquel Cors, al Teatre Lliure de Montjuic. La història documental d’una de les muses eròtiques dels anys ’… twitter.com/i/web/status/1… 9 hours ago\nKiti Mánver gana el premio a la Mejor Interpretación Femenina en el Certamen Nacional Ópera Prima del Festival Inte… twitter.com/i/web/status/1… 1 day ago


Resolució 21/1/2013 Direcció General d’Assegurances :: Advisoria News\nLa importància d’aquesta darrera Llei pels deutors hipotecaris, encara que no solucioni el greu problema els desnonaments de forma contundent i definitiva, és de gran rellevancia ja que al llarg els seus quatre capítols s’estableixen mesures pal•liatives, tals com:\nL’ajornament immediat i per un termini de dos anys dels desnonaments de les famílies que es trobin en una situació d’especial risc social, tals com famílies nombroses, famílies monoparentals amb dos fills al seu càrrec, aquelles en que el deutor hipotecari es trobi a l’atur i hagi esgotat les prestacions socials, etc. I, a més, que els ingressos no superin el límit de tres vegades l’ “Indicador Público de Renta de Efectos Múltiples” (actualment de 1.597 €/mes).\nEs preveu, a més, que el deute que no hagi pogut ser satisfet amb l’habitatge habitual no meriti més interès de demora que el resultat de sumar als interessos remuneratoris un 2% sobre el deute principal.\nPer les hipoteques constituïdes sobre l’habitatge habitual, es limitaran els interessos de demora que poden exigir les entitats de Crèdit, a tres vegades l’interès legal del diner ( 4% per la present anualitat).\nEn el Capítol III s’estableixen modificacions a la Llei d’Enjudiciament Civil, en la que es regula el procediment judicial de les execucions hipotecaries, a fi de garantir que aquestes es realitzin de manera adequada i amb total protecció dels drets i interessos dels deutors hipotecaris.\nAlgunes d’aquestes modificacions afecten a la valoració de l’habitatge a efectes de la seva subhasta i, també, a la pròpia subhasta; també s’amplia d’un a tres mesos el termini d’impagament de la hipoteca, abans d’iniciar-se la seva execució.\nFinalment volem destacar l’establiment d’un quitament pels deutors hipotecaris ja executats, del 35% del deute total, quan es pagui el que resta en un termini de 5 anys, i el 20% si s’abona en un màxim de 10 anys.\nTotes aquestes mesures de la Llei 1/2013 són beneficioses pels deutors hipotecaris, sens perjudici de les accions que, a més, puguin exercitar a l’empara de la doctrina i jurisprudència recents sobre les “clàusules abusives” existents en els propis contractes de préstecs hipotecaris.


HOMO DEUS. UNA BREU HISTORIA DEL DEMÀ. NOAH HARARI, YUVAL. Libro en papel. 9788429776515 La caixa d'eines\nUNA BREU HISTORIA DEL DEMÀ\nL’única gran constant de la història és que tot canvia. La humanitat és avui més segura, més sana i més rica que mai. Durant el segle XX, hem assolit l’impossible: la fam, la pesta i la guerra ja no són tragèdies inevitables. Hem aconseguit canviar el planeta sencer i ara ja no esperem que cap ésser superior dirigeixi els nostres destins. Aviat conquerirem la immortalitat. El que ens va fer sàpiens ens farà déus. Però, i ara, què hem de fer, què ens oferirà el futur? Quan el teu mòbil et conegui millor que tu mateix, continuaràs triant la teva feina, la teva parella o el teu president? Quan la intel·ligència artifi cial ens expulsi del mercat de treball, els milers de milions de persones sense feina trobaran sentit en les drogues i els jocs d’ordinador? Quan els cossos i els cervells siguin productes de disseny, la selecció natural deixarà pas al disseny intel·ligent? Aquest és el nou estadi de l’evolució. Això és l’Homo deus .\nYuval Noah Harari és doctor en Història per la Universitat d’Oxford i professor al Departament d’Història de la Universitat Hebrea de Jerusalem, especialitzat en Història del Món. La seva recerca se centra en les qüestions generals, com ara la relació entre la història i la biologia, si hi ha justícia en la història o si el progrés comporta felicitat. Els seus cu...\nSÀPIENS 1: EL NAIXEMENT DE LA HUMANITAT\nSàpiens. Una breu història de la humanitat, de l'historiador Yuval Noah Harari, ha estat un del llibres més influents d'assaig per als adults de les darreres dècades, tant a Catalunya (on fa sis anys que és a les llistes de més venuts) com a tot el món.\tAra, per poder divulgar encara més els seus coneixements, Yuval Noah Harari ens proposa un projecte molt estimulant:...


Educaweb participa en la 14a Jornada d'orientació acadèmica i professional del Prat de Llobregat - educaweb.cat\nEducaweb participa en la 14a Jornada d'orientació acadèmica i professional del Prat de Llobregat\nEls propers 2, 6 i 29 de febrer se celebrarà al Prat de Llobregat (Barcelona) la 14a Jornada d'orientació acadèmica i professional, organitzada per la Xarxa d’Orientació del Prat, en col·laboració amb el Servei Educatiu Baix Llobregat 4 del Departament d'Ensenyament i els coordinadors de batxillerat i cicles formatius dels instituts de la ciutat.\nLes jornades estan dedicades a l'orientació acadèmica i professional i consistiran en diferents xerrades específiques que mostren estudis universitaris i de formació professional, informació sobre la FP en la localitat i sortides professionals dels estudis universitaris.\nLa conferència central que inaugurarà la trobada el 2 de febrer serà impartida per Olga Valls, orientadora d'Educaweb, i portarà per títol "I després del batxillerat, què?". La xerrada es realitzarà en l'Auditori Cèntric Espai Cultural i tractarà temes com el procés de presa de decisions i inclourà informació útil sobre el mercat de treball, les noves professions, els itineraris formatius (des dels cicles formatius de grau mitjà fins als graus universitaris), les passarel·les entre estudis, etc.\nDurant aquest mateix dia, els estudis presentats en les xerrades específiques s'agruparan per temes. En el Centre Cívic Sant Jordi - Ribera Baixa s'explicaran el cicle formatiu d'administració i finances, el grau de dret, economia, ADE, etc.; d'altra banda, periodisme, comunicació audiovisual, humanitats, publicitat i relacions públiques, etc.; en l'Institut Ribera Baixa, el cicle formatiu d'activitats físiques i esportives, pedagogia, educació infantil, etc; en un altre espai, fisioteràpia, medicina, biologia humana, infermeria, etc. Finalment, en el Cèntric Espai Cultural es reuniran els alumnes que vulguin informar-se sobre temes com a informàtica, física, matemàtiques, telecomunicacions, sistemes audiovisuals, etc.\nEl 6 de febrer s'impartirà la xerrada "Belles arts en primera persona", dirigida a alumnat de 2n de batxillerat de la modalitat de belles arts, en l'Institut Baldiri Guilera. El 29 de febrer, els assistents podran participar en una sèrie de ponències informatives sobre l'oferta de cicles formatius en el municipi. Les xerrades s'impartiran en el Centre Cívic Sant Jordi - Ribera Baixa.


Art. No.: 9090-0022\nArt. No.: 9090-0023\nFile type / size: PDF (82.17 kB) >\nFile type / size: PDF (244.02 kB) >\nFile type / size: PDF (243.99 kB) >\nFile type / size: PDF (255.07 kB) >\nBDS115-230V 9090-0022 +\nBDS115UL-120V 9090-0023 +\nOptions & accessories for BD-S 115 (3 results )\nServices for BD-S 115 (11 results )\nOrder number 9090-0023 9090-0022\nTemperature fluctuation at 37 °C [± K] 0.3 0.3\nTemperature range +5 °C above ambient temperature to [°C] 70 70\nDepth net [mm] 616 616\nWidth net [mm] 764 764\nDepth [mm] 390 390\nInterior volume [L] 118 118\nNet weight of the unit (empty) [kg] 47 47\nPermitted load [kg] 75 75\nDepth net [in] 24.27 24.27\nWidth net [in] 30.1 30.1\nDepth [in] 15.37 15.37\nNet weight of the unit (empty) [lbs] 104 104\nPermitted load [lbs] 165 165\nPDF (82.37 kB ) >\nUS version with imperial values PDF (82.17 kB) >\n9090-0023 PDF (244.02 kB) >\n9090-0023 PDF (243.99 kB) >\n9090-0022 PDF (255.07 kB) >\n< back to Series BD-S Solid.Line


CONVENI DE COL•LABORACIÓ ENTRE LA MANCOMUNITAT DE SERVEIS SOCIALS DE LA MARINA ALTA I ASSOCIACIÓ PRAXIS VEGA BAIXA. - MASSMA\nCONVENI DE COL•LABORACIÓ ENTRE LA MANCOMUNITAT DE SERVEIS SOCIALS DE LA MARINA ALTA I ASSOCIACIÓ PRAXIS VEGA BAIXA.\nPor MASSMA | 18/08/2017 | Categoría Destacado, FAMILIA E INFANCIA, JOVENES, Noticias\nLa Mancomunitat de Serveis Socials de la Marina Alta, ha signat un conveni amb l’Associació Praxis Vega Baixa per tal de beneficiar al Equip Tècnic en l’assistència al IV Congrés Internacional de Menors Infractors i Violència Juvenil, que se celebrarà en novembre de 2017. Ambdues parts consideren de gran interès el recolzament a la comunitat professional i cívica en matèria de prestació de serveis d’assessorament, informació i prevenció per a la millora de les condicions de vida dels membres de la comunitat on es desenvolupa la seva tasca.\nCONVENI PRAXIS VEGABAJA1 CONVENI PRAXIS VEGABAJA


Cursos per a aturats Constantí - Classes i Cursos - Constantí, Tarragona, Barcelona, BCN | anuncis Bcnanuncis.cat\nanuncis classificats gratis a Constantí, Tarragona, Barcelona, BCN » Cursos per a aturats\nanuncis a Constantí, Cursos per a aturats\n14 Oct - 07:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n07 Oct - 09:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n30 Sept - 16:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n17 Sept - 14:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n16 Sept - 19:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n06 Sept - 07:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n02 Sept - 18:56 Constantí Mudances i Emmagatzematge\nTasmeia Rafi oferta Contactar amb l'anunciant\nOPERARIO DE TRANSPORTE - SYNERGIE T.T., E.T.T. Cataluña\n13 Ago - 11:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n30 Jul - 22:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n29 Jul - 10:31 Constantí Un altre tipus de treballs\n17 Jul - 22:31 Constantí Un altre tipus de treballs\nCONDUCTOR/A TRAILER Y TREN DE CARRETERA (C+E) - OFICO-RECURSOS HUMANOS\n10 Jul - 12:31 Constantí Un altre tipus de treballs\nVendre, oferir, llogar, cercar, comprar tot el que vulguis de forma gratuïta. Sí 100% gratis Constantí Classes i Cursos\nanuncis classificats gratis a Constantí


Detalls Apartament Ballester Lesseps\nApartaments a Barcelona › Allotjament Barcelona › Gràcia › Ballester Lesseps\nLloguer mensual amb capacitat per a 4 persones amb balcó a prop del Parc Guell\nLluminós i acollidor apartament amb dues habitacions dobles, estrangers tant a l'empresa. Gran saló menjador i cuina gran amb tot el que necessari per preparar el menjar a casa. També té dos banys amb dutxa i un petit balcó. Per a una estada confortable, també hi ha un televisor, rentadora i molt més!.\nL'apartament està situat al barri de Sarrià-Sant Gervasi, a prop de l'estació i al costat de la parada de metro Plaça Lesseps (línia 3). Tots els serveis al voltant de. Una zona residencial i tranquil·la. A peu es pot arribar al Parc Güell.\nBallester Lesseps can be reserved only if the booking start date is between 31 des. 2022 - 12 gen. 2023


Filtering by: Subject (Topic) Surfing Remove constraint Subject (Topic): Surfing Type Image Remove constraint Type: Image Subject (People) Coen, Sally Remove constraint Subject (People): Coen, Sally Subject (People) Harris, Joan Remove constraint Subject (People): Harris, Joan Subject (Topic) Surfing Remove constraint Subject (Topic): Surfing\n1. Sally Coen, Joan Harris at Cowell Beach\n2. Joyce Riordan, Sally Coen, Carol Stanley, Joan Harris, Betty Frapwell, Edie Gates at Cowell Beach\n5. Joyce Riordan, Carol Stanley, Sally Coen, Betty Frapwell, Edie Ann Gates (front row). Joan Harris (in back) at Cowell Beach\n6. Joyce Riordan, Sally Coen, Carol Stanley, Joan Harris, Betty Frapwell, Edie Gates at Cowell Beach\n7. Joyce Riordan, Carol Stanley, Sally Coen, Betty Frapwell, Edie Gates (front row). Joan Harris (in back)\n8. Sally Coen and her cousin Jackie Harris


Setze morts i tres desapareguts a Occitània per un temporal entre Niça i Canes\nMÓN > CULTURAOCCITÀNIA\nHollande anuncia que declararà l'estat de catàstrofe natural a Provença\nEl president francès, François Hollande, ha confirmat la mort de setze ciutadans per les inundacions produïdes arran d’un temporal a Provença (Occitània), entre Niça i Canes. A més de les setze víctimes, hi ha tres desapareguts a la zona de les inundacions. El president francès ha dit que no es tractava d’un balanç complet i que encara podia haver-hi més víctimes.\nTambé ha avançat que el consell de ministres de dimecres declararia l’estat de catàstrofe natural a la zona. ‘Ha arribat l’hora de reconèixer el drama, però també de passar a l’acció’, ha dit Hollande, que s’ha desplaçat a l’àrea afectada.


El Consell Cultural de les Valls d’Àneu rep 443 fotografies històriques de la Fundació Endesa — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Consell Cultural de les Valls d’Àneu rep 443 fotografies històriques de la Fundació Endesa\nEl Consell Cultural de les Valls d’Àneu rep 443 fotografies històriques de la Fundació Endesa\nLes imatges, datades als anys 50, documenten la construcció de les centrals hidroelèctriques d'Espot, Esterri i la Torrassa\nPresa de Borén desguassant, el 1958 (Foto: Centre Cultural de les Valls d'Àneu/Endesa)\nEl Consell Cultural de les Valls d’Àneu ha rebut 443 imatges històriques per part de la Fundació Endesa que documenten la construcció de les centrals hidroelèctriques de les Valls d’Àneu a la dècada dels 50 del segle XX. Gràcies al conveni signat entre les dues entitats, les fotografies passaran a formar part de l’arxiu de l’entitat cultural. Les fotografies il·lustren la construcció dels salts d’aigua de les centrals hidràuliques d’Espot, Esterri i la Torrassa.\nAmb aquesta incorporació, les imatges s’afegeixen als més de 8.500 documents gràfics de l’arxiu públic del Consell Comarcal de les Valls d’Àneu, que es pot consultar en línia.\nEntre les fotografies cedides, s’hi pot veure la construcció de les canonades forçades que alimenten la central hidroelèctrica d’Espot o de la presa que forma l’embassament de la Torrassa. Malgrat estar alimentades per rius diferents (riu Escrita, en el cas de la d’Espot, i riu Noguera Pallaresa, en el cas de La Torrassa), ambdues centrals hidroelèctriques comparteixen edifici, ja que la de la Torrassa es troba dins de les instal·lacions de la d’Espot, una característica que les fa singulars.\nEn relació amb la cessió, el president del Consell Cultural de les Valls d’Àneu, Ferran Rella, destaca que “la iniciativa suposa una bona pràctica per fer créixer el nostre patrimoni fotogràfic, que explica i il·lustra la història del nostre territori”.\nLa col·lecció fotogràfica formava part fins ara del Fons Històric d’Endesa. La hidroelèctrica, conscient del valor històric dels documents per comprendre el procés d’electrificació de Catalunya, els té catalogats i arxivats.\nEl Consell Cultural de les Valls d’Àneu va sol·licitar a la Fundació Endesa la possibilitat de signar aquest conveni, atesa la importància del patrimoni industrial i hidroelèctric per a la història de les Valls d’Àneu. De fet, el Consell va posar en marxa, ja l’any 1985, l’Arxiu Històric de les Valls d’Àneu, amb la voluntat de recuperar el fons documental dispers i de consolidar, més endavant, un fons que contribuís a cohesionar el territori a través de la imatge gràfica.\nL’any 2000 es va crear l’Arxiu d’Imatges del Consell Cultural, que actualment compta amb 8.500 documents gràfics de consulta pública i a disposició de catàlegs i activitats divulgatives. L’objectiu d’aquest fons és doble: d’entrada, contribuir a la recuperació de l’imaginari col·lectiu i, també, posar en relleu el llegat i la importància de la història en la vida d’un territori a través de la fotografia. Uns objectius que també comparteix la Fundació Endesa.\nLa Fundació Endesa, com a gestora del patrimoni històric de la companyia, va constituir, l’any 1998, el Fons Històric, un projecte amb la clara vocació de vincular el passat, present i futur de l’empresa amb el de la societat en la qual opera. El seu objectiu és recuperar, conservar i difondre el patrimoni històric de l’empresa, acumulat durant més de 100 anys d’història.\nEn l’àmbit cultural, hi destaquen els projectes dedicats a la il·luminació de monuments artístics, a la conservació i difusió del patrimoni industrial històric del sector elèctric espanyol i a la col·laboració amb entitats culturals espanyoles de primer nivell.


La inconsciència de criticar l’amo (Mònica Planas)\nLa inconsciència de criticar l’amo\nMÒNICA PLANAS 13/04/2014 00:00\nLa Sexta fa dues setmanes que ha estrenat El jefe infiltrado, un programa heretat d’un format nord-americà que consisteix en el fet que l’amo d’una empresa o el seu gerent s’infiltrin entre els treballadors per conèixer com funciona el propi negoci, què s’ha de millorar i com són els seus empleats.\nLa idea és bona perquè té ingredients televisius molt atractius: l’espectador té més informació que no pas els participants i això el col·loca en una actitud molt divertida de superioritat. El jefe infiltrado juga amb els elements de suspens i, sobretot, amb el de capacitat de superació. Al final del programa molts dels individus participants (el cap i algun dels seus empleats) han viscut una experiència que suposadament els ha canviat. Han millorat com a persones. Per tant, l’espectador té la compensació final: l’amo ha esdevingut més just i el treballador ha aconseguit condicions laborals més bones. És un programa en què sempre es retribueix els més bons i tothom hi surt guanyant. Crea la falsa idea d’un món millor. Però en la versió de La Sexta el format grinyola: no t’acabes de creure que els treballadors no sospitin del personatge infiltrat, que la càmera gravant certes escenes no acabi per delatar la finalitat del programa. I, a més, la presència de la càmera és indiscutible que modifica la conducta dels que se saben que estan sent filmats. És inevitable que com a espectador et passis l’estona qüestionant la veracitat del que t’estan ensenyant, i això pot resultar molt frustrant.\nAra bé, entre el format nord-americà i l’espanyol hi ha lleugeres diferències. L’espanyol té un avantatge: una edició molt més acurada i amb una doble intenció humorística. Alguns efectes de so i pauses dramàtiques potencien el missatge. D’altra banda, però, la distància cultural amb el format original fa que es modifiquin algunes percepcions. Els Estats Units té arrelada la meritocràcia de tal manera que certes conductes entre cap i treballador no sorprenen tant com aquí. Si al final del programa un amo entendrit pels problemes laborals d’un treballador opta per regalar-li un cotxe o un creuer per a la família, aquí es fa estrany. Premiar la individualitat en comptes de millorar les condicions globals dels empleats fa lleig. Tens la sensació que acaben comprant un treballador per qüestió d’imatge televisiva mentre la resta d’empleats continuen morint-se de fàstic i gana.


– 075 – Teatre – ESTAT DECEPCIÓ (🐌🐌🐌+🐚) – Sala FlyHard – 2018.10.08 (temp. 18/19 – espectacle. nº 056) |\nUna proposta que ens parla de la corrupció a qualsevol nivell, en la policia, en la justícia, en els càrrecs polítics, i fins i tot en els estudiants que deixen de banda ideals i relacions per no perdre l’estatus en què hi viuen.\nUna proposta que ens mostra descaradament els tractes de favor, i l’administració de la “in-justícia” on tot s’hi val, i on el que veritablement importa és trobar el cap de turc apropiat que, davant de l’opinió publica, “carregui amb el marró“.\n“Hi ha fils que és millor no començar a tibar si no vols acabar ple de merda”.\nUna posada en escena que en la primera mitja hora ens ha resultat una mica “invasiva”, per l’enorme espai que ocupa la bastida en relació al petitíssim espai que posseeix la sala. El moviment dels actors pujant i baixant de la bastida, ens ha fet perdre una mica el fil de la història en alguns moments i fins i tot hem rebut alguna patada involuntària, ja que estàvem a primera fila.\nTots els actors interpreten diferents papers, fins i tot fan d’ells mateixos, que identifiquem perfectament, ajudats per petites modificacions en el vestuari.\nFinalment hem de reconèixer, que malgrat el nostre particular desajust inicial, hem gaudit força d’aquesta proposta, enfocada com una farsa grotesca i portada als límits de l’absurd.\nIntèrprets: Pepo Blasco, Xavi Gardés, Clara Manyós, Eu Manzanares, Ruth Talavera\nAjudantia de direcció: Minerva Prat \_ Escenografía: Anna Tantull \_ Vestuari: Zaida Crespo \_ Disseny il.luminació: Xavi Gardés i Fernando Portillo \_ Espai sonor: Xavi Gardés i Carla Torres \_ Tècnica de funció: Minerva Prat \_ Moviment: Carla Torres \_ Assessorament del cos: Vero Cendoya \_ Imatge: Roser Blanch \_ Comunicació: Clara Cols \_ Xarxes socials: Elisenda Riera i Roser Blanch \_ Administració: Mario Berlinches i Sergio Matamala \_ Producció executiva: Sergio Matamala, Clara Cols i Roser Blanch \_ Direcció tècnica sala: Xavi Gardés\n← – 074 – Teatre – LA DONA DE NEGRE (🐌🐌) – Teatre del Raval – 2018.10.07 (temp. 18/19 – espectacle. nº 055) – 076 – Teatre – LINK LINK CIRCUS (🐌+🐚) – Teatre Akadèmia – 2018.10.09 (temp. 18/19 – espectacle. nº 057) →


Incognos ha participat en l’última edició del programa RSE.Pime - FEGP\nIncognos ha participat en l’última edició del programa RSE.Pime\n4 de juliol de 2019 fegp\nPer a Incognos la responsabilitat social és un aspecte de vital importància i engloba totes aquelles iniciatives i compromisos per part de les empreses que contribueixen a la millora social, econòmica i ambiental, anant més enllà de la seva àrea de negoci. Per això, en el darrer any l’empresa ha participat en el programa RSE.Pime gestionat per Respon.cat per tal d’identificar les seves bones pràctiques i les àrees de millora, amb la ferma voluntat d’avançar en la creació d’un món més sostenible i conscient amb l’entorn. Podeu consultar els compromisos adquirits per Incognos amb els seus grups d’interès a l’enllaç.\n05.07.2019 · La FEGP i Escura treballaran conjuntament pel foment de l’activitat empresarial del territori\n20 d'abril de 2021 fegp\nL’Hotel restaurant El Bosc allotja treballadors essencials durant l’estat d’alarma\n28 d'abril de 2020 fegp\nQuè vol dir Transformació Digital a les empreses per Aggity\n23 de desembre de 2020 fegp


Pel·lícula Bola de Drac Z al 2015 - BOLADEDRAC.CAT\nHi haurà nova pel·lícula de Bola de Drac Z al 2015. El fenomen social de Bola de Drac a nivell mundial i el gran èxit de "La Batalla dels Déus" ha impulsat a Akira Toriyama a fer una nova pel·lícula.\nLa revista V-Jump ha destapat en el seu darrer número la notícia de l'any que es tracta ni més ni menys de l'estrena d'una nova pel·lícula de Bola de Drac Z a principis de maig del 2015.\nAkira Toriyama ha declarat en la mateixa publicació que ell està a càrrec de la idea original, del guió i del disseny dels personatges. Ell mateix comenta que aquesta història la va voler introduir en el seu moment a continuació del manga original, és a dir, després de la Saga del Monstre Bu, però que no va poder ser. Ara, amb alguns canvis i mantenint la idea original, farà aquesta nova pel·lícula, en la què podem entreveure que tindrà autèntic esperit "Bola de Drac Z".\nAkira Toriyama explica que la pel·lícula serà una història nova i que seguirà l'arc argumental de "La Batalla del Déus", ja que transcorrerà després d'aquesta. L'argument s'està mantenint en secret i per tan es desconeix per complet, però assegura que tindrà més acció i que serà molt divertida. La implicació del creador de la nostra estimada sèrie és completa i s'està esforçant molt, tan en els dibuixos com en els diàlegs.\nPer destacar l'esforç que està posant en aquesta pel·lícula, Toriyama inclòs comenta que el seu primer editor del manga l'ha elogiat per la seva feina, tot i que aquest editor rarament ho fa. El creador de Bola de Drac està convençut que els seguidors i fans de la sèrie podran gaudir a fons de la pel·lícula. Actualment està elaborant el disseny dels nous personatges i ha demanat als fans que l'esperin amb ganes, ja que segur que els hi agradarà.\nAquesta és una gran notícia, tindrem novetats i nova pel·lícula de Bola de Drac Z!\nUs mantindrem informats a mida que vagin sortint novetats.\nEl fenomen "Bola de Drac" està triomfant a tot el món i la llegenda és més viva que mai.\nAquesta notícia ha estat redactada per Boladedrac.cat el dia 15/07/2014 a les 16:00\nmolt bona la pagina\ngenial espero veure els 12 deus de la destruccio


PositionC Jersey28Name Paul GaustadBorn 2/3/1982Height 6-5Weight 223Shoots LLast 10PostSeasonOverallSplitsNotesSeasonGAPTS+/-PIMPPSHGWHS2014-NAS18953000167262013-NAS101121-661000122742012-NAS235-12000040352011-NAS71421-176003114752010-BUF12193171011031281172009-BUF121022-7823011121112008-BUF1217294108311-1222007-BUF102636-485502-1362006-BUF913221174300-752005-BUF91524465000-1132002-BUF00000000-02011-2012< April >GAPTS+/-PIMHTOITOISHTOIPPS@ ARI 4/29/1200000309:3201:1800:000@ ARI 4/27/12000-10312:0602:3500:041vs. DET 4/20/12000-10110:1101:0700:000@ DET 4/17/1200000216:1206:0700:000@ DET 4/15/1200000015:1004:3100:040vs. DET 4/13/1201100010:0801:5100:001vs. DET 4/11/1210110111:3106:2700:001@ COL 4/7/12000-10116:0300:3600:001vs. DAL 4/5/1200000112:2603:4600:000vs. MIN 4/3/1200000015:0205:3100:001* - Post Season


Convivencia escolar y sistemas de apoyo entre iguales - Publicacions Editorial Graó\nCapítol Convivencia escolar y sistemas de apoyo entre iguales\nPer conrear la convivència escolar com a motor de progrés educatiu, l’escola no sols ha de fomentar i facilitar l’aprenentatge d’habilitats de competència social des del seu propi currículum, també ha de prevenir i intervenir davant de les manifestacions de ruptura de la convivència, com la disrupció, desmotivació o indisciplina, que pertorben el clima escolar, així com l’assetjament o la violència. Per aconseguir-ho, l’escola ha de facilitar sistemes organitzats de participació i suport entre iguals amb els quals pugui gestionar la seva convivència i fomentar valors positius i de competència social. Aquest capítol presenta els sistemes de suport entre iguals com una estratègia de millora de la convivència escolar, fent protagonista l’alumnat perquè pugui contribuir tant en la millora de la convivència escolar com en l’evitació de l’assetjament.\nBatxillerat, Ed. Secundària Obligatòria (ESO), Cicles formatius\nOrganització i gestió de centres, Didàctica general i metodologia general, Pla integral de centre, Relacions interactives, Orientació i tutoria. General, Rols de l'alumnat, Acció tutorial, Convivència, Pla de convivència, Plans de mediació, Clima i cultura de centre, Participació, Aprenentatge entre iguals/tutoria entre iguals,\nEns proposa molts mètodes, testejats i duts a la pràctica, que ajuden els estudiants a desenvolupar qualitats com l’empatia cap als altres en diferents situacions quotidianes, així com crear oportunitats en les quals aprendre a responsabilitzar-se de les seves pròpies accions. Aquesta forma de ciutadania, assolida amb èxit, té com a conseqüència la millora del clima social a l’aula i a l’escola com un tot, des dels valors i les experiències dels ciutadans, que arriben a les seves famílies i les seves comunitats i que poden influir sobre les seves accions, així com sobre els seus rols com a persones adultes en un futur.\nLa comunicación estructurada en fo...


4 min. Barcelona 10/07/2018 17:43\n651x366 El president de la CEOE, Joan Rosell (esquerra), i el de Cepyme, Antonio Garamendi, en una imatge d'arxiu / EFE El president de la CEOE, Joan Rosell (esquerra), i el de Cepyme, Antonio Garamendi, en una imatge d'arxiu / EFE\nEls representants de les patronals Cepyme i CEOE, Antonio Garamendi i Juan Rosell, han avisat aquest dimarts el govern espanyol que si augmenten els impostos a les empreses es pot posar en perill l'augment dels salaris. Aquesta pujada salarial, que es va pactar amb els sindicats en l'Acord per a l'Ocupació i la Negociació Col·lectiva, ha estat presentada aquest migdia al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i a la ministra de Treball, Magdalena Valerio, a la Moncloa.


Les habilitats per a la vida, l’art d’educar en les emocions\nMaria Rubio / @mrubiogarcia\n13/01/2019 | 18:57\nFoto: EVGENIY ISAEV\nEl 1993, l’Organització Mundial de la Salut (OMS) llençava un document amb el qual introduïa una nova manera de percebre la salut dels joves: una visió integral, més enllà del benestar físic, que també es basava en el benestar emocional i mental. Aquella proposta incloïa un decàleg que l’OMS anomenava “les habilitats per a la vida”, una sèrie de capacitats per afavorir “una adaptació i un comportament positiu que permeten a l’individu lidiar amb els reptes del dia a dia”. Deu anys més tard, una actualització de la proposta inicial plantejava una llista de 10 habilitats que formarien l’aposta actual, construïda conjuntament amb la UNESCO, UNICEF i el Banc Mundial.\nPer aquest motiu van decidir fer un abordatge de les qüestions que afecten la salut del jovent posant llum a les relacions que hi ha entre la qualitat de la salut emocional i mental i les pràctiques de risc: “En comptes de parlar del consum de drogues parlàvem de la pressió de grup, per exemple. D’aquesta manera, podíem donar eines molt més transversals, que tant es podrien fer servir en aquest cas com en altres, com ara el laboral o el familiar”, explica Tarrés. De la mateixa manera ho relata Noemí Adarnius, agent tècnic de Salut Jove de l’Ajuntament de Palafrugell (Baix Empordà): “Ens vam adonar que gestionant temàtiques concretes només posàvem el focus de treball en petits bolets. Per això vam passar a treballar amb les habilitats, perquè són eines de llarga durada i més transcendència.\nAdarnius ho exemplifica amb el “programa de conciliació i reparació municipal” que s’ha implantat a Palafrugell sobre el tracte amb joves i consum de drogues: “Si un menor de 18 l’enxampen consumint al carrer, té dues opcions: pagar una multa o adherir-se a un programa educatiu que li proposem”. Més enllà d’una mesura coercitiva que criminalitzi el jove, el que proposa l’Administració és un treball de reflexió sobre el consum basat en la introspecció i la presa de consciència emocional: “Els educadors, el que potencien és un espai per pensar en quins moments es consumeix, quines emocions estan latents i, a partir d’aquí, veure quines habilitats estan més o menys reforçades”. I per treballar les mancances, l’equip plega l’exercici pedagògic a les necessitats i les inquietuds del jove: “Per exemple, si veiem que pot ser bo reforçar el compromís i la regularitat, simplement se’l convida a anar al gimnàs, si és que el motiva”, explica Adarnius.\nHabilitats per als joves i per als professionals\nAquestes pràctiques, però, no només generen un impacte transformador en el jovent: “Els mateixos professionals, abans d’implantar aquesta visió, han de fer necessàriament una reflexió prèvia, una mirada interna. Han de convertir-se en referents d’allò que prediquen”, explica Pau Tarrés. La tècnica de Palafrugell comparteix l’anàlisi i ho veu com un dels màxims potencials de la proposta: “Les habilitats per a la vida han permès la conscienciació de molts professionals. Hem entès que la salut no és l’absència de malaltia, que és quelcom obvi. És el fet que la salut també és benestar emocional”. Aquest model, que es va començar a gestar des de Girona, ha acabat sent assumit per tota la Direcció General de Joventut i el Pla d’Actuació de Polítiques de Joventut 2017 – 2020 ja en parla.\nL’aprenentatge a partir de les habilitats per a la vida no s’ha quedat només en l’experiència de l’associacionisme i les institucions públiques. El món acadèmic també el divulga mitjançant estudis que posen el focus en aquest marc pedagògic, com ara el Postgrau en Educació Emocional i Benestar que ofereix la Universitat de Barcelona dirigit a professionals que treballen amb infants i adolescents. Tal com s’anuncia a la pàgina de la universitat, aquest postgrau “és una resposta a les necessitats socials que no estan suficientment ateses en el currículum acadèmic ordinari”, amb una formació que mescla la teoria i la pràctica i que vol donar eines per atendre “molts dels problemes actuals (estrès, depressió, conductes addictives, violència, etc.), que tenen a veure amb les emocions”.\nAdarnius adverteix a partir de la seva experiència que entre els joves cada cop es para més atenció sobre l’esfera mental i emocional, tradicionalment relegada fora del focus per ser considerat quelcom “privat”, “dèbil” o “femení”: “Els joves cada cop són més conscients que potser físicament estan ‘estupendos’, però que després pateixen moments d’estrès, d’ansietat, de pors o viuen una tristesa pujada de volum”, explica la professional.\nA més, com és habitual, els dos tècnics reivindiquen que alguns models pedagògics de base fa anys que treballen des de perspectives similars a les habilitats per a la vida: “Fa molt de temps que l’àmbit associatiu, molt ampli al nostre país, l’espai de l’educació no formal, dels caus, dels esplais, els tallers, posen en joc aquestes unitats”, explica Tarrés. D’exemples no en falten, com ara el de l’Associació SEER, especialitzada en potenciar l’educació emocional tenint en compte a totes les peces implicades en el procés pedagògic. SEER ofereix tallers i projectes que varien segons el temps i el nombre d’actors que queden involucrats: docents, familiars, la comunitat del centre o només els estudiants. I no totes les intervencions estan pensades per fer-les a l’aula, sinó que aquesta associació també integra la formació específica a professionals, individuals i col·lectius, així com a la família.\nLa sistematització d’aquest model per part de l’administració, expliquen els dos tècnics, permetrà observar quins són aquells elements educatius que queden més desemparats per poder formar a professionals, corregir-los i assegurar que l’educació emocional es desenvolupa fins als seus màxims.\nAmb feina però sobrequalificats, a l’atur, precaris, a l’exili o amb moltes dificultats per emancipar-se... Aquests són alguns trets que defineixen moltes persones joves, que han vist com la crisi frustrava les seves expectatives de futur i convertia la joventut en un grup especialment vulnerable. En aquest context, alguns joves exhibeixen grans dosis d'imaginació per posar en marxa iniciatives d'innovació social, noves formes de participació i d'organització del treball que puguin revertir aquest escenari. “Joves a contracorrent” és un espai impulsat per CRÍTIC, a partir de les dades que genera l'Observatori Català de la Joventut, àrea de l’Agència Catalana de la Joventut que es dedica a produir coneixement i donar a conèixer la realitat social de la gent jove a Catalunya.


Documents Plenari de professionals de joventut – 7 demarç de 2014 – Espai jove d’Alella | Consell Comarcal del Maresme\nInici Joventut Servei comarcal de joventut Documents Plenari de professionals de joventut – 7 demarç de 2014 – Espai...\nDocuments Plenari de professionals de joventut – 7 demarç de 2014 – Espai jove d’Alella\nDes d’aquí us podreu descarregar els documents de les infografies que es van lliurar al Plenari en suport paper, i el recull d’enllaços d’interès:\nun recull d’enllaços d’interès a documents recents i rellevants per als professionals que treballem en el món de les polítiques de joventut (tots els enllaços estan disponibles a la secció Biblioteca del Buscadorjove),\nles infografies elaborades amb dades de l’enquesta a la Joventut de Catalunya 2012, i,\nles infografies de la Fundació Jaume Bofill que recullen dades de l’Anuari 2013 de l’Estat de l’Educació a Catalunya.\nArticle anteriorInscripció a la xerrada: Respostes i solucions a les problemàtiques de l’organització d’esdeveniments\nArticle següentVIII Setmana de la informació i l’orientació professional: SIOP 2014


Els nens i les nenes de l’Espriu | Infantil a l'Espriu\nArxiu de l'autor: Els nens i les nenes de l'Espriu\nPublicat el 20 Novembre 2016 per Els nens i les nenes de l'Espriu\nEl NOSTRE BLOG es troba ara al NOU ESPAI DE L’ESCOLA.\nJA SOM A P-4!!!!!!\nPublicat el 27 Octubre 2016 per Els nens i les nenes de l'Espriu\nSOM ELS NENS I NENES DE P-4, ELS CAÇAFANTASMES I ELS AVIONS. VOLEM COMPARTIR AMB VOSALTRES AQUEST VÍDEO, QUE HEM FET AMB MOLTA IL·LUSIÓ, I ON VEUREU COM SOM DE GRANS!!!\nPublicat dins de 2016-17\t| Deixa un comentari


El president de França, Emmanuel MACRON, ha renyat a un estudiant que, durant un acte commemoratiu a París, es va dirigir al mandatari amb un "Què passa, Manu?". Macron li va contestar amb un "Tu a mi em dius president o senyor".\nEl jove va quedar seriós amb aspecte de comprendre la situació. El president francès li va explicar: "Estàs en una cerimònia oficial, així que comporta't com ha de ser. Pots fer-te l'imbècil, però avui cal cantar la Marsellesa i el Cant dels Partisans. Em dius senyor president de la República o senyor, ¿ val? ".\nEl vídeo d'aquesta conversa s'ha fet viral. "Sí, senyor president", va contestar l'adolescent. Però el senyor president va continuar: "Molt bé i fas les coses en ordre. El dia que vulguis fer la revolució aprèn primer a tenir un diploma ja alimentar-te per tu mateix, d'acord? Llavors, ja podràs anar a donar-los lliçons als altres".


Notícies - Camerata Sant Cugat homenatja el Nadal en dos concerts que omplen el Teatre-Auditori\nMoment de la presentació de la nova Cantata de la formació, enguany dedicada a Maragall\nel 18/des/11 Núria Alcalá Cultura PDF\nLes obres de Händel i la figura de Joan Maragall han protagonitzat els tradicionals concerts de Nadal que organitza Camerata Sant Cugat. Les dues actuacions d'aquest diumenge, el concert de la gent gran i la Cantata de Nadal, han presentat una oda a la simbologia de les festes nadalenques, basant-se en una combinació de tradició i modernitat. Els dos concerts han comptat amb la col·laboració d'altres agrupacions com la Camerata coral Sant Cugat del Club Muntanyenc de Sant Cugat (CMSC), la Coral Polifònica de Tremp, i diversos cors infantils i juvenils de Barcelona, Mollerussa i Solsona.\nReviu el concert a Cugat tv\nCamerata Sant Cugat ha portat en un primera funció el tradicional homenatge a la gent gran que des de fa més d'una dècada obre la porta a l'esperit nadalenc al Teatre-Auditori. Un col·lectiu que, segons ha remarcat l'alcaldessa, Mercè Conesa, recull valors necessaris en el context actual.\nEl vostre testimoni ens és essencial en aquests moments.\nLa formació ha combinat en tots dos concerts un repertori clàssic en la primera part, marcat per les obres més conegudes de Georg Friedrich Händel, amb un toc més contemporani a la segona part, modernitzant clàssics nadalencs d'Albert Guinovart com 'el noi de la mare' i 'fum, fum, fum'.\nEn el cas del segon concert, Camerata Sant Cugat ha estrenat una nova Cantata de Nadal basada en la figura del poeta Joan Maragall, destacant l'esperit material i espiritual que combina als seus textos nadalencs. La formació ha volgut commemorar, així, els 150 anys dels naixement del poeta i el centenari de la seva mort.\nEl director de Camerata Sant Cugat, Xavier Baulies, ha posat de relleu el missatge que es desprén dels textos de Maragall.\nEs tracta d'unir la part material que caracteritza el Nadal amb la part espiritual present en aquestes dates.\nTot i que la família del poeta no ha pogut ser present a l'homenatge, un escrit de la néta de Maragall ha agraït la tasca de Camerata Sant Cugat per mantenir viu el record de l'escriptor en aquest any tan assenyalat. Un dels membres de l'agrupació ha llegit el text tot just abans de la presentació de la Cantata. També hi ha hagut paraules de record per a la santcugatenca Núria Seraïma, desapareguda l'agost. Serraïma havia estat directora de la Coral Infantil de l'Escola Pins del Vallès, de la Coral La Pinya i de la Coral Sant Cugat.


meteovirolai - Col·legi Virolai\nVÍDEOS DE L’HURACÀ FLORENCE (font CNN)\nLes tempestes de final d’estiu\nAquests dies la presència d’aire fred en altura està afavorint la formació de xàfecs i tronades de tarda. La forta insolació dels mesos càlids de l’any és un dels elements que dispara la formació i evolució de potents nuvolades.\nAquesta setmana tornen a ser freqüents les tempestes a molts llocs de Catalunya. Malgrat que els tronades poden aparèixer al llarg de tot l’any, són especialment freqüents durant els mesos càlids de l’any.\nEntre la primavera i l’inici de la tardor la radiació solar és molt elevada, un fet que afavoreix que el terra s’escalfi amb celeritat des de bon matí. La calor passa del sòl a la capa d’aire que té immediatament al damunt i n’afavoreix l’elevació. Amb el pas de les hores la temperatura ambiental tendeix a incrementar-se i, de retruc, es generen forts corrents d’aire ascendent.\nEl vapor d’aigua que conté l’aire també s’eleva i, quan assoleix el nivell en el qual es veu obligat a condensar-se, es fa visible en forma dels primers núvols d’evolució. Aquestes nuvolades, inicialment menudes, acostumen a aparèixer damunt de les muntanyes pel fet d’actuar com a palanques, és a dir, tot afavorint l’ascens de la massa d’aire per les seves carenes.\nSi les condicions en altura són favorables -si hi ha prou aire fred i humitat a les capes mitjanes i altes de la troposfera- els núvols (cúmuls) continuaran guanyant altura i gruix fins a tenir prou entitat per descarregar els primers xàfecs.\nEls ruixats d’estiu se solen produir habitualment a partir del migdia o a primera hora de la tarda, justament quan la insolació és màxima i, en conseqüència, també són els corrents d’aire ascendents que inflen les nuvolades.\nEn alguns casos els cúmuls s’acabaran convertint en cumulonimbus, els núvols de tempesta per excel·lència\nLa fase de maduresa dels núvols de tempesta coincideix amb el moment en el qual, tot i que encara es mantenen els corrents ascendents que inflen les nuvolades, alguns d’aquests es comencen a debilitar i, per tant, no poden sostenir més en suspensió les gotes d’aigua o els cristalls de gel que contenen els núvols. És justament en aquest moment quan comença a ploure, o a caure calamarsa o pedra de forma intensa i abundant.\nA mesura que el núvol descarrega pluja també es va debilitant de forma gradual. El motiu és que a l’interior del núvol predominen cada cop més els corrents d’aire descendents associats a la precipitació i el núvol es va desfent. Això explica per què a l’estiu, sovint, a darrera hora de la tarda o de cara al vespre torna a lluir el sol.\nAquest mecanisme és l’habitual en moltes ocasions, sobretot en indrets de muntanya. Si la inestabilitat és molt marcada, però, les tronades poden aparèixer a qualsevol hora del dia i pràcticament en qualsevol indret. A banda, a la costa moltes tempestes a finals d’estiu i a la tardor es generen gràcies a la temperatura elevada del mar.\nLlamps, trons i calamarsa\nConvé recordar, finalment, que els núvols de tempesta són els únics que van associats a aparell elèctric. Aquests núvols es poden electrificar sobretot a causa dels xocs o la fricció que es produeix quan col·lideixen algunes de les partícules que els conformen (petits fragments de gel o calamarsa). Quan la diferència de potencial entre parts d’un núvol de tempesta -o entre diferents núvols- és prou gran, es produeix una descàrrega elèctrica.\nEls cumulonimbus són també els únics que poden generar calamarsa, pedra i altres fenòmens de temps advers com els tornados o els esclafits.\nLa foto meteorològica


Comença la selectivitat a Lleida enmig d'una onada de calor sense aire condicionat a Tàrrega, Tremp i Vielha\nEl primer examen, de llengua castellana i literatura, ha anat “prou bé” a la majoria d’estudiants\nACN Lleida La selectivitat ha començat aquest dimarts enmig de la primera onada de calor de l’any a la demarcació de Lleida. A les aules dels quatre tribunals de Lleida i al de la Seu d’Urgell, els alumnes tenen aire condicionat perquè els exàmens es fan a la universitat. Les aules dels tribunals de Tàrrega, Tremp i Vielha, en canvi, estan ubicades en instituts, sense aire condicionat i els alumnes han de suportar les altes temperatures que s’espera que al migdia assoleixin els 38 graus. Pel que fa a la primera prova, de llengua castellana i literatura, els alumnes lleidatans consideren en general que ha estat “assequible” i que els hi ha anat “prou bé”. Aquest dimarts està previst també l’examen de llengua estrangera i a la tarda d’algunes optatives.\nEl coordinador de les PAU a la UdL, Xavier Carrera, ha explicat que les proves han començat amb normalitat i “sense incidències”. A la demarcació de Lleida, hi ha matriculats 2.304 estudiants, una xifra similar a l’any passat quan en van ser 2.295. D’aquests, 1.809 són estudiants que han acabat aquest curs el Batxillerat; 286 estudiants es presenten per lliure i 209 són estudiants que provenen de Cicles Formatius de Grau Superior i s’examinen d’alguna assignatura de la fase específica.\nPel que fa a la calor, Morales ha reconegut que ahir patia perquè les temperatures donaven 40 graus per avui però que a l’aula “s’està bé perquè hi ha aire condicionat”. Inés Berjadi, en canvi, assegura que ha passat calor. “Crec que s’ha espatllat l’aire condicionat a la meva classe i som molta gent”. “Fatal”, ha dit. En canvi, Genís Roigé, Nídia Gavarró i Lluna Gassión, diuen que l’aire condicionat estava fins i tot “massa alt” i que en moments que no estaven nerviosos “feia fred”. “Una altra cosa serà l’estona que esperem fora entre examen i examen”, lamenta Roigé. “Haurem de passar l’estona al bar intentant-nos refrescar”, diu.


El Govern balear aposta per incrementar la protecció de múltiples illots de la costa eivissenca - Salvem Sa Badia de Portmany\nEl Govern balear aposta per incrementar la protecció de múltiples illots de la costa eivissenca\nBy Salvem sa Badia 7 juliol 2021 No Comments\nLa recentment publicada quarta edició del ‘Llibre vermell dels vertebrats de les Balears’, que edita la conselleria de Medi Ambient del Govern balear, assenyala la necessitat de protegir específicament com a Lloc d’Importància Comunitària (LIC) i com a reserves naturals els illots de Porroig, sa Mesquida, s’Escull de Figueretes, sa Guardiola o illa Galera, de Cala Salada, des Canaret, ses Margalides, de s’Hort o de s’Ora, illa de ses Rates i s’illa Negra de Llevant, tal com explicava Diario de Ibiza en aquest reportatge publicat diumenge passat.\nEn l’actualitat, aquests illots només compten amb la protecció urbanística que els atorga el fet de ser Àrea Natural d’Especial Interès (ANEI). Aquesta proposta apareix en la fitxa que aquest llibre dedica a la Podarcis pityusensis, la sargantana pitiusa, a la qual manté l’estatus de espècie gairebé amenaçada que ja tenia en l’edició anterior, cosa que significa que cal estar pendent de les seves poblacions i que es troba a un pas de ser considerada com a vulnerable o en perill.\nLa fitxa també inclou el recent descobriment de poblacions d’aquest rèptil a s’escull de Figueretes, s’illa de Punta Galera i s’escull d’en Terra. Destaca, així mateix, que la gran amenaça que existeix per a la conservació d’aquest endemisme és l’arribada i proliferació de serps a les Pitiüses i la possibilitat que aquestes puguin arribar nedant a alguns illots.\nEn la fitxa dedicada a la sargantana també es recomana mantenir i coordinar accions de control de depredadors i fer un seguiment periòdic de l’estat de conservació de cada població, donat l’alt risc al qual s’enfronten. També assenyala una dada una mica més encoratjadora. Les sargantanes, pel que sembla, han desenvolupat la capacitat de detectar per l’olfacte a les serps invasores que les depreden.\nEl document també anuncia la creació d’un pla de recuperació multiespècie d’amfibis i rèptils amb accions concretes per a les sargantanes de Balears. Aquesta iniciativa es diu Pla Boscà i està sent tramitat pel Govern, en col·laboració amb la Universitat dels Illes Balears i SEO/Birdlife.\nAquesta quarta edició al·ludeix a la situació de molts altres vertebrats de les illes (174), amb poblacions estables i assentades. Entre ells destaca la situació de les dues espècies de baldriga que existeixen a Eivissa. En l’edició anterior, la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), anomenada també baldritja, encara se salvava dels primers llocs de les categories d’amenaça, però les dades negatives de la situació de l’espècie han fet fins i tot que se salti la categoria de vulnerable i passi directament a ser un ocell marí en perill, enfrontada a un alt risc d’extinció.\nA la seva fitxa es proposa posar en marxa mesures conegudes i efectives per a mitigar la incidència del palangre sobre aquesta espècie en totes les seves àrees d’alimentació, a més d’investigar noves mesures correctores, desenvolupar programes educatius per a pescadors, sensibilitzar i generar confiança mitjançant un treball col·laboratiu entre pescadors i conservacionistes. També es destaca l’enorme incidència de les captures accidentals en la mort d’exemplars adults –amenaça destacada en el grup dels ocells marins en general–, però no oblida altres causes, com la contaminació lumínica o la presència de rates o gats en les colònies de cria.\nQuant a la baldriga balear (Puffinus mauretanicus), també coneguda com virot, manté el seu estatus d’espècie en perill crític. Els biòlegs que han realitzat el llibre subratllen la insostenible mortalitat d’adults i juvenils i prediu la seva extinció en tres generacions. Cal recordar que el virot és un endemisme i que només nidifica en Balears, per la qual cosa és una espècie emblemàtica, així que la seva conservació és una prioritat.


Columbus - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Columbus, Ohio)\nAquest article tracta sobre la ciutat nord-americana d'Ohio. Vegeu-ne altres significats a «Columbus (desambiguació)».\n39° 59′ 00″ N, 82° 59′ 00″ O / 39.983333333333°N,82.983333333333°O / 39.983333333333; -82.983333333333\nComtat Franklin County\nColumbus és la ciutat més gran i capital de l'estat estatunidenc d'Ohio. Va rebre aquest nom en honor a Cristòfor Colom i va ser fundada el 1812 a la confluència dels rius Scioto i Olentangy. Va assumir les funcions de capital d'estat el 1816. La ciutat té una economia molt diversa basada en l'educació, les asseguradores, la salut i la tecnologia. És reconeguda com la vuitena ciutat populosa millor habitable als Estats Units pel Money Magazine i com una creixent ciutat global. Els residents de Columbus són generalment anomenats Columbusites.\nEl 2005, Columbus va ser classificada com la 15a ciutat més poblada dels Estats Units, amb 730.657 habitants, i la 32a àrea metropolitana més gran d'aquest país. Localitzada a prop del punt geogràfic central de l'estat, Columbus és la seu del comtat de Franklin, encara que algunes parts de la ciutat s'estenen fins al de Delaware i al de Fairfield.\nEl nom Columbus s'utilitza també per referir-se a l'àrea metropolitana homònima, que inclou altres municipis. D'acord amb el cens nord-americà, l'àrea metropolitana té una població d'1.725.570 habitants i juntament amb Marion i Chillicothe arriba a les 1.953.575 persones.\n1.1 Segle XIX\n1.2 Segle XX\n2.2 Paisatge urbà\nEvidenciat per antigues societats que abundaven la regió propera a la confluència dels rius Scioto i Olentangy. El carrer Mound, localitzat al centre de Columbus, va ser anomenat així per la seva proximitat amb indígenes nadius. Aquestes civilitzacions van tenir una importància en la història des que els exploradors europeus van començar a moure's cap al sud del Llac Erie. Hi havia un buit de fronteres, però aquests exploradors es van trobar amb persones de les nacions de iamis, Delaware, Wyandot, Shawnee i Mingo. Aquestes tribus es van oposar a l'expansió dels Estats Units, desembocant en anys de conflictes. Una decisiva batalla va ser la de Fallen Timbers que va acabar amb el Tractat de Greenville, que finalment va obrir un camí per als nous poblats. Cap al 1797, un jove topògraf de Virgínia anomenat Lucas Sullivant havia fundat un poblat permanent sobre la riba oest del riu Scioto. Com a admirador de Benjamin Franklin, Sullivant va escollir com a nom d'aquesta nova vila fronterera el de "Franklinton". Si bé la ubicació va ser favorable per la seva proximitat a rius navegables, el projecte de Sullivant va ser frustrat inicialment quan el 1798, una gran inundació va esborrar el poblat. Malgrat això, el poble va tornar a ser reconstruït.\nDesprés d'arribar a l'estructura d'Estat el 1803, les lluites polítiques internes entre els líders més prominents d'Ohio van acabar amb la transferència de la capital de l'estat des de la ciutat de Chillicothe a Zanesville i novament cap a la primera. La legislatura estatal eventualment va decidir que una nova capital, localitzada al centre de l'estat, era una necessitat. Diversos dels petits poblats i ciutats van presentar una sol·licitud a la legislatura per tenir l'honor de convertir-se en capital estatal, però en última instància una coalició d'especuladors de la terra, amb el suport de Sullivant, van fer la més atractiva oferta a l'Assemblea General d'Ohio. Nomenada en honor a Cristòfor Colom, la ciutat capital va ser fundada el dia 14 de febrer de 1812 sobre la vora superior oposada a la Franklinton del riu Scioto. En aquells temps, l'àrea estava coberta per densos boscos, usats només per a la caça.\nEl Burough de Columbus [sic] va ser oficialment establert el 10 de febrer de 1816. Nou persones van ser elegides per ocupar els càrrecs d'Alcalde, Tresorer i altres. Si bé la recent Guerra del 1812 hagués portat prosperitat per a la regió, la subseqüent recessió i els reclams per les terres van amenaçar l'èxit de la nova ciutat. Primerenques condicions van ser abismals, amb els combats freqüents de febres i un brot de Còlera el 1833.\nLa Carretera Nacional, que va unir a Columbus amb Baltimore el 1831, va complementar una nova unió de la ciutat amb el Canal d'Ohio i Erie i va facilitar un augment demogràfic. Una onada d'immigració europea va acabar amb l'establiment de dos enclavaments ètnics als afores de la ciutat. Una significant població irlandesa es va assentar al nord al llarg del carrer Naghten (actualment Boulevard Nationwide), mentre que els alemanys van aprofitar les terres barates del sud, creant una comunitat que es va fer coneguda com Die Alte Sud Ende (El vell final del sud). La població alemanya de Columbus és responsable de la construcció de nombroses cerveseries, el Seminari Luterà Trinitat, la Universitat Capital i també per instituir el primer jardí d'infants dels Estats Units.\nEl Vell Ajuntament, acabat el 1872. Es va cremar el 1921.\nAmb una població de 3.500 habitants, Columbus va ser oficialment caratulitzada com a ciutat el dia 3 de març de 1834. La legislatura va realitzar un acte especial aquell dia, on va concedir l'autoritat legislativa al govern municipal i l'autoritat judicial l'alcalde. Les eleccions es van dur a terme l'abril d'aquell any, on els votants van triar a John Brooks com el primer alcalde.\nEl 1850 el Ferrocarril de Columbus i Xenia es va convertir en el primer tren a entrar a la ciutat, seguit pel Ferrocarril de Cleveland, Columbus i Cincinnati el 1851. Els dos ferrocarrils es van comunicar a la Union Station del costat est del carrer High just al nord de Naught (aleshores anomenada North Public Lane). El trànsit ferroviari a Columbus es va incrementar (cap a 1875 Columbus era servida per vuit ferrocarrils, i es va construir una nova estació, més ben planejada).\nEl 7 de gener de 1857, la Statehouse d'Ohio va ser finalment oberta al públic després de vuitanta anys de construcció. Durant la Guerra civil dels Estats Units, Columbus va ser seu del Camp Chase, la base militar més gran de l'exèrcit federal, que albergava a 26.000 tropes i sostenia com a presoners de guerra a més de 9.000 Confederats. Més de 2.000 soldats confederats estan enterrats al lloc, cosa que el converteix en un dels més grans cementiris del nord del país. En virtut de la llei de Morrill Land-Grant Colleges, la Facultat d'Agricultura i Mecànica va ser fundada el 1870 sobre l'antic estat de William i Hannah Neil.\nCap al final del segle XIX, Columbus va desenvolupar nombrosos negocis de manufactures. La ciutat es va començar a conèixer com la "Capital Mundial dels Carruatges", a causa de la presència de més de dues dotzenes de fàbriques de carruatges, on es destacava la Columbus Buggy Company, fundada el 1875 per CD Firestone. La Columbus Consolidated Brewing Company també va ser prominent durant aquest temps, arribant encara més gran èxit per la influència de la Lliga Anti-Saloon, ubicada al veïnat de Westerville. Quant a la indústria siderúrgica, un home amb pensaments avançats anomenat Samuel P. Bush va presidir la companyia Buckeye Steel Castings. Columbus també va ser un lloc popular per a l'organització del treball. El 1886, Samuel Gompers va fundar la Federació Americana del Treball i el 1890 es va fundar la Unió de Miners Nord-americans.\nArcs als carrers del veïnat de Short North, l'any 2002\nColumbus es va guanyar el sobrenom de "La Ciutat de l'Arc" a causa de les desenes d'arcs de metall (antigament de fusta) que van travessar el carrer principal durant el segle XX. Els arcs il·luminaven la carretera i eventualment van ser el mitjà per proporcionar energia als tramvies. Els arcs van ser tirats a terra i reemplaçats per pals de llums el 1914, però l'any 2002 se'ls va reconstruir al districte de Short North a causa del seu interès històric.\nEl 25 de març de 1913, una catastròfica inundació devastar el veïnat de Franklinton, deixant a més de noranta persones mortes i sense llar a centenars de residents de la riba oest. Per prevenir futures inundacions, el Cos d'Enginyers de l'Exèrcit va recomanar eixamplar el riu Scioto a la part cèntrica de la ciutat, construint nous ponts i una paret de retenció al llarg de les seves ribes. Amb l'economia post-Primera Guerra Mundial, hi va haver un augment en la construcció durant els anys 1920, es van construir un nou Centre Cívic, el Teatre d'Ohio, la torre Leveque i, al nord, un nou estadi. Tot i que l'Associació de Futbol Americà va ser fundada a Canton el 1920, les seves oficines centrals van ser transferides a Columbus el 1921 i van romandre a la ciutat fins al 1941. El 1922, el nom de l'associació va canviar al de National Football League.\nEls efectes de la Gran Depressió no van ser significatius a Columbus, gràcies a la diversificada economia de la ciutat, que va ajudar en els preus, lleugerament millors que els seus veïns del cinturó de manufactures. La Segona Guerra Mundial va generar un gran nombre de nous llocs de treball a la ciutat, i amb això hi va haver una altra onada demogràfica. Aquesta vegada, la majoria dels immigrants eren emigrants de les "àrees rurals extraordinàriament deprimides" d'Appalachia, que aviat formaria al voltant d'un terç de la creixent població de Columbus. El 1948, el centre comercial "Town and Country" va obrir les seves portes als suburbis de Whitehall, que ara és considerat com un dels primers centres comercials dels Estats Units. Amb l'arribada de l'autopista interestatal, va créixer el desenvolupament suburbà al centre d'Ohio. Per protegir la taxa tributària de la suburbanització, Columbus va adoptar una política d'unir les clavegueres i les connexions d'aigua en annexió a la ciutat. A principis dels anys 1990, Columbus havia crescut tant que va arribar a ser la ciutat més gran d'Ohio, tant en superfície com en població.\nEls esforços per revitalitzar el Centre de Columbus han obtingut resultats moderats en les dècades recents. En els anys 1970 vells edificis com l'estació de trens Union Station i l'hotel Neil House van ser tirats a terra per a la construcció d'oficines altes com el Huntington Center. Nous desenvolupaments suburbans com Tuttle Crossing, Easton i Polaris han inhibit el creixement esperat per al centre. De tota manera, amb l'addició del districte Arena, així com centenars de centres d'unitats residencials, continuen els esforços de revitalització a l'àrea cèntrica.\nL'horitzó de Columbus, vist des del Parc North Bank.\nSegons l'Oficina de Censos, la ciutat té una superfície total de 550,5 km², dels quals 544,6 km² són terres i 5,9 km² és aigua. A diferència d'altres ciutats grans del centre-oest dels Estats Units, Columbus continua ampliant el seu territori per mitjà d'extensions i annexions, essent una de les ciutats amb més creixement de la nació, tant en termes de geografia com de població. A diferència de Cleveland i Cincinnati, que són les ciutats centrals amb les dues àrees metropolitanes més grans d'Ohio, Columbus està envoltada per pocs suburbis; des dels anys 1950 les annexions s'han fet una condició necessària per proveir d'aigua i servei de clavegueres, al qual proporciona de drets regionals en gran part d'Ohio Central. Aquesta política és acreditada amb la preservació de la base tributària davant els suburbis nord-americans i ha contribuït a una expansió econòmica contínua, igual que altres ciutats que usen polítiques similars com San Antonio de Texas.\nLa confluència dels rius Scioto i Olentangy passa just a l'oest del centre de Columbus. Nombrosos petits cursos d'aigua travessen la superfície de Columbus, incloent-hi l'Alum Creek, el Big Walnut Creek i el Darby Creek. Columbus té una topografia relativament plana gràcies a un gran glacera que va cobrir la major part d'Ohio durant la Glaciació de Wisconsin. No obstant això, hi ha diferències d'elevació al llarg de la superfície, amb el punt més alt situat al comtat de Franklin (345 m.) a prop de New Albany i el punt més baix on el riu Scioto deixa el comtat (207 m) a prop de Lockbourne. Els nombrosos barrancs als marges dels rius i cales ajuden a donar una mica de varietat al paisatge. Quan als arbres, els caducifolis són comuns, com l'auró, el roure, la carya, la noguera, l'àlber, l'àlber de Virgínia i per descomptat, el fals castanyer d'Ohio.\nLa regió està dominada pel clima continental humit (Clas. de Köppen: DfA), caracteritzat pels seus estius calents i xafogosos i els seus hivers freds i secs. La temperatura màxima històrica de Columbus va ser de 106 °F (41 °C), que va tenir lloc dues vegades durant la sequera del Dust Bowl, el 21 de juliol de 1934, i novament dos anys després, el 14 de juliol de 1936. La temperatura més freda registrada va ser de -22 °F (-30 °C) el 19 de gener de 1994.\nColumbus té un clima sever, típic del centre-oest dels Estats Units. Els tornados són possibles des de la primavera fins a la tardor; el més recent va ocórrer l'11 d'octubre de 2006 causant danys "F2" a l'escala Fujita-Pearson. Quant a inundacions, torbs, i tempestes severes, poden tenir lloc durant tot l'any.\nMitjanes meteorològiques de Columbus\nMitjana màxima (°F)\n36 39 50 62 73 82 85 84 77 65 51 40 62\nMitjana màxima (°C)\n2 4 10 17 23 28 29 29 25 18 11 4 17\nMitjana mínima (°F)\n20 22 31 40 50 59 64 62 54 43 34 25 42\nMitjana mínima (°C)\n-7 -6 -1 4 10 15 18 17 12 6 1 -4 6\n2,8 2,3 3,1 3,4 3,8 3,9 4,6 3,3 2,7 2,1 3,0 2,7 37,8\n7,1 5,8 7,9 8,6 9,7 9,9 11,7 8,4 6,9 5,4 7,7 6,9 96,0\n8,1 6,2 4,5 0,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 2,3 5,5 27,6\n20,6 15,7 11,4 2,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 5,8 14,0 70,1\nColumbus també té un nombre d'importants veïnats dins l'àrea de la seva superfície. Short North, situat al nord del centre, és ric en galeries d'art, restaurants, pubs i sobretot, comerços. A prop de Short North hi ha un gran nombre de cases amb estil victorià, que formen el Victorian Village. Cap al sud, el German Village és conegut per les seves casetes de camp en maó del segle XIX i és considerat el lloc històric privat més gran del Registre Nacional de Llocs Històrics. Aquests tres veïnats estan patint a gran escala una gentrificació. Franklinton, de vegades conegut com "el profund", és el veïnat immediatament a l'oest del centre. Porta aquest sobrenom perquè moltes de les seves terres es troben per sota del nivell dels rius Scioto i Olentangy, i això fa necessària una paret contra inundacions per contenir els rius i protegir l'àrea contra devastadores inundacions. Cap a l'est de Franklinton hi ha un grup de petits veïnats usualment anomenats de The Hilltop.\nL'àrea propera a la Universitat de Columbus està poblada per una alta concentració d'estudiants durant l'any escolar (aproximadament 50.000 persones) i en destaquen moltes cases antigues que han estat convertides en departaments per a l'ús dels estudiants. L'extensió del carrer principal que travessa l'àrea del campus ofereix als estudiants abundància de bars, sandvitxeries, botigues de música i llibreries. Entremig d'OSU i Worthington hi ha Clintonville, on es poden trobar una barreja de cases de classe mitjana al costat d'antigues cases de pedra i amb façanes de maons sobre un terreny accidentat. Més a l'oest del centre, San Margherita és coneguda per la seva comunitat d'immigrants italians que van arribar al segle XX.\nEl pla de carrers de la ciutat és ortogonal, amb origen al centre a la intersecció dels carrers High Street (que travessa la ciutat de nord a sud) i el Broad Street (est-oest), i s'estén cap als veïnats més antics. Els carrers que van de nord a sud recorren dotze graus a l'oest, en paral·lel a el High Street; les avingudes Fifth Avenue, Sixth Avenue, Seventh Avenuerecorren la ciutat d'est a oest en forma perpendicular al High i paral·lela a Broad. El sistema de direcció comença la seva numeració en la intersecció de Broad i High, incrementant-se en magnitud amb la distància d'aquesta intersecció.\nColumbus està bisecat per dos autopistes interestatals, l'I-70 que té una direcció est-oest i l'I-70 que recorre la direcció nord-sud-oest. Les dues interestatals es combinen al centre per aproximadament 1,5 milles (2,4 km) en una àrea localment coneguda com a "The Split", el punt de major congestió del trànsit a Columbus, especialment en les hores punta. La US-40, també coneguda com a Carretera Nacional, recorre Columbus d'est a oest, comprenent el carrer principal cap a l'est del centre i el carrer Broad cap a l'oest. És extensament reconeguda com la primera autopista federal.\nColumbus manté un servei municipal d'autobusos anomenat Central Ohio Transit Authority (COTA). Posseïa una estació de trens al centre coneguda amb el nom d'Union Station, però va ser enderrocada a finals dels anys 1970. Columbus és avui la segona àrea metropolitana més gran dels Estats Units (després de Phoenix) sense servei de trens per a passatgers. És servit per l'Aeroport Internacional Port Columbus, l'Aeroport Internacional Rickenbacker, l'aeroport Don Scott Airport(que depèn de la Universitat Estatal) i l'aeroport Bolton Field.\nS'ha proposat un modern servei de tramvies pel centre i les àrees suburbanes. La ruta amb més possibilitats de construir-se faria servir carrer High, des del districte de Brewery fins a Short North. No està clar d'on es traurien els diners per al finançament i no s'han promulgat plans ferms per a la seva construcció.\nResultats dels censos a Columbus\nAny Població % Variació Lloc\n1840 6.048 S/D 70\n1850 17.882 195,7 37\n1860 18.554 3,8 49\n1870 31.274 68,6 42\n1880 51.647 65,1 33\n1890 88.150 70,7 30\n1900 125.560 42,4 28\n1910 181.511 44,6 29\n1920 237.031 30,6 28\n1930 290.564 22,6 28\n1940 306.087 5,3 26\n1950 375.901 22,8 28\n1960 471.316 25,4 28\n1970 539.677 14,5 21\n1980 564.871 4,7 19\n1990 632.910 12,0 16\n2000 711.470 12,4 15\n2005 730.657 S/D 15\nSegons el cens del 2000, hi havia 711.470 persones, 301.534 cases i 165.240 famílies que residien a la ciutat. La densitat poblacional va ser de 1.306,4/km². Hi havia 327.175 unitats d'allotjament amb una densitat mitjana de 600,8/km². La distribució racial de la ciutat era de 67,93% blancs, 24,47% negres, 0,29% nadius americans, 3,44% asiàtics, 0,05% illencs del pacífic, 1,17% d'altres llocs i 2,65% de dues o més races. El 2,46% de la població eren hispans o llatins de qualsevol raça.\nDels 301.534 llars, un 28% tenien nens menors de 18 anys, un 36,1% eren parelles convivint juntes, el 14,5% té una dona com a cap de família sense un espòs present i un 45,2% no són famílies. El 34,1% de totes les cases està composta per individus i el 7% té a algú 65 o més anys vivint només. La mida mitjà d'una casa era 2,30 i el d'una família del 3,01%.\nLa distribució per edats és del 24,2% per a menors de 18 anys, 14% des de 18-24 anys; 35,1% de 25 a 44 anys; 17,9% de 45 a 64 anys i un 8,9% a les persones de 65 o més anys edat. L'edat mitjana va ser de 31 anys. Per cada 100 dones hi havia 94,6 homes i per cada 100 dones de 18 anys o més, hi havia 91,9 homes.\nL'ingrés mitjà per a una casa a la ciutat era de $37.897 dòlars i l'ingrés mitjà d'una família de $47.391 dòlars. Els homes tenien un ingrés mitjà de 35.138 $ contra el 28.705 $ de les dones. L'ingrés per capita de la ciutat era de 20.450 $. A prop del 10,8% de les famílies i el 14,8% de la població es trobaven per sota del llindar de pobresa, incloent-hi un 18,7% d'aquests que són menors d'edat i un 10,9% que sobrepassen els 65 anys.\nL'àrea metropolitana de Columbus ha experimentat diverses onades d'immigració durant el segle XX, incloent-hi grups procedents de Vietnam, Rússia, Somàlia i una immigració en curs de Mèxic i altres països de llatinoamèrica. Gent de molts altres països conviuen també, relacionats amb el dibuix internacional de la Universitat Estatal d'Ohio. Com es dóna en gairebé tot Estats Units, hi ha una menor assimilació que una compartimentalització, amb gran barris monoètnics en desenvolupament. Aquesta afluència fa pressió sobre totes les institucions socials, notablement en les escoles públiques i el sistema de salut.\nDegut a les seves dades demogràfiques, que inclouen una barreja de races i un bon nivell d'ingressos, tant en àrees urbanes, suburbanes com rurals, Columbus ha estat considerada com una típica ciutat nord-americana i s'han fet proves amb nous productes i la incorporació de grans cadenes de menjars. No obstant això, nous estudis suggereixen que Columbus no pot reflectir amb exactitud el total de la població dels Estats Units.\nColumbus té generalment una economia forta i diversa, que està entre els 10 primers llocs dels Estats Units, i la millor de l'estat d'Ohio. Com que Columbus és la capital estatal, hi ha una forta presència governamental a la ciutat. Incloent la ciutat, els comtats, l'estat i els càrrecs federals, els càrrecs governamentals són la font de treball més àmplia que existeix a Columbus.\nAmb aproximadament 100.000 estudiants universitaris a l'àrea metropolitana, hi ha un gran nombre de persones ocupades en instituts d'educació superior. Els més grans són la Universitat Estatal d'Ohio i la Universitat Comunitària Estatal de Columbus, així com altres petits instituts universitaris i escoles.\n↑ .lboro.ac.uk/gawc/rb/rb5.html GaWC Research Bulletin 5, GaWC, Loughborough University, 28 juliol 1999\n↑ NFL History\n↑ Columbus Union Station\n↑ Metropolitan Àrees Served by Amtrak\n↑ Streetcar Working Group\n↑ Historical US Census data\n↑ Business First of Columbus\nCapitals d'estat dels Estats Units\n1 Capital federal.\nMunicipalitats i comunitats del Comtat de Delaware (Ohio)\nSeu del comtat: Delaware\nColumbus‡ · Delaware · Dublin‡ · Powell · Westerville‡\n· Berkshire · Berlin · Brown · Concord · Delaware · Genoa · Harlem · Kingston · Liberty · Marlboro · Orange · Oxford · Porter · Radnor · Scioto · Thompson · Trenton · Troy\nAshley · Galena · Ostrander · Shawnee Hills · Sunbury\nAfrica · Lewis Center\nKilbourne · Radnor\nMunicipalitats i comunitats del Comtat de Franklin (Ohio)\nSeu del comtat: Columbus\nBexley · Canal Winchester‡ · Columbus‡ · Dublin‡ · Gahanna · Grandview Heights · Grove City · Hilliard · New Albany‡ · Groveport · Pickerington‡ · Reynoldsburg‡ · Upper Arlington · Westerville‡ · Whitehall · Worthington\nBlendon · Brown · Clinton · Franklin · Hamilton · Jackson · Jefferson · Madison · Mifflin · Norwich · Perry · Plain · Pleasant · Prairie · Sharon · Truro · Washington\nBrice · Harrisburg‡ · Lithopolis‡ · Lockbourne · Marble Cliff · Minerva Park · Obetz · Riverlea · Urbancrest · Valleyview\nAmlin · Blacklick · Flint · Galloway · Georgesville · New Rome\nBlacklick Estates · Darbydale · Huber Ridge · Lake Darby · Lincoln Village\nMunicipalitats i comunitats del Comtat de Fairfield (Ohio)\nSeu del comtat: Lancaster\nCanal Winchester‡ · Columbus‡ · Lancaster · Pickerington‡ · Reynoldsburg‡\nAmanda · Berne · Bloom · Clearcreek · Greenfield · Hocking · Liberty · Madison · Pleasant · Richland · Rush Creek · Violet · Walnut\nAmanda · Baltimore · Bremen · Buckeye Lake‡ · Carroll · Lithopolis‡ · Millersport · Pleasantville · Rushville · Stoutsville · Sugar Grove · Tarlton‡ · Thurston · West Rushville\nCedar Hill · Colfax · Royalton\nFairfield Beach · Hide-A-Way Hills‡\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Columbus&oldid=21832898»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 ago 2019 a les 21:38.


La CUP diu que el 95% de la llei de transitorietat ja està a punt | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nLa CUP diu que el 95% de la llei de transitorietat ja està a punt\nEl referèndum "s'haurà de convocar abans de l'estiu, perquè aquesta tensió judicial anirà en augment", assenyala Quim Arrufat\nBarcelona 30 GEN 2017 - 11:18\tCET\nQuim Arrufat i Eulàlia Reguant. Quique García EFE\nEl portaveu del Secretariat Nacional de la CUP, Quim Arrufat, ha reivindicat aquest matí avançar cap al referèndum "no pactat, que és l'únic factible". Arrufat ha indicat que està a punt "el 95%" de la llei de transitorietat, sobre la qual s'ha de sustentar el referèndum, per la qual cosa ha considerat que a "l'abril o el maig" es podria convocar.\n"Pensem que s'haurà de convocar abans de l'estiu, perquè aquesta tensió judicial anirà en augment", ha remarcat Arrufat, que creu que Catalunya no es pot "permetre el luxe" que vagin jutjant "institucions" com la presidenta del Parlament, Carme Forcadell. Per organitzar-lo, ha descartat voluntaris o funcionaris escollits aleatòriament, sinó "personal acreditat per la Generalitat" per a aquesta ocasió, i ha assenyalat que s'hauria de fer un diumenge i que votarien els majors de 18 anys.\nArrufat ha advertit avui que el conseller d'Interior, Jordi Jané, no ha fet els canvis perquè el departament estigui "alineat" amb el procés sobiranista i ha apuntat que el referèndum es podria convocar "abans d'estiu", com també ha apuntat avui Oriol Junqueras. En una entrevista a Catalunya Ràdio, Arrufat ha denunciat que el Govern té "un conseller d'Interior que no està fent la feina", perquè no ha fet les modificacions perquè el seu departament estigui "alineat amb el procés sobiranista".\n"El Govern sap que té un problema amb el conseller d'Interior", ha advertit l'exdiputat, pocs mesos després de la polèmica per detencions, per part dels Mossos d'Esquadra, de càrrecs sobiranistes que van ignorar citacions judicials. Després del sí als Pressupostos del Consell Polític de la CUP, Arrufat ha lamentat que els comptes siguin "molt poc d'ERC", la qual cosa "va dificultar més" prendre la decisió. Arrufat considera que ERC hauria d'haver propugnat una "reforma fiscal" i que hauria d'"haver-se esforçat una mica més a no continuar privatitzant sectors estratègics".


10 curiositats del casament de Risto Mejide i Laura Escanes que t'agradarà saber | NacióLleida\nEl publicista i la model s'han casat aquest dissabte a Argentona\nper Redacció, 21 de maig de 2017 a les 19:22 |\nFotografia de Risto i Laura Escana | Instagram\n1- La parella s’ha dit el «Sí, vull» al Mas Cabanyes d'Argentona.\n2- Hi va haver uns 450 convidats, entre els quals molts influencers, presentadors de televisió, cantants o actors: David Guapo, Santi Millán, Dulceida, Jessica Goicoechea, Edurne, Mónica Cruz o l’exjugador del Barça, Carles Puyol, en són alguns exemples.\nDulceida i Alba Paúl, al casament de Risto Mejide i Laura Escanes\n3- La núvia va portar dos vestits durant el casament. Tots dos signats per Rosa Clarà.\n4- Drops Barcelona ha creat dues fragàncies especialment pel casament: 21 (ella) i 42 (ell).\n5- Durant el casament no es podien fer fotos, ja que la parella ha venut l'exclusiva a la revista Hola (que aquesta vegada sortirà el dilluns). És més, hi havia un equip de «digital» pendent de tot el que penjaven el convidats per donar l'ordre d'esborrar-ho, en cas que fos necessari.\n6- El menú del casament va ser: sopa d’ametlles amb xips de carbassa, lluç amb cintes de mongetes verdes i carbassó, filet a la broche amb patates de pobre i de postres, tiramisú de xiclet (Fabian Martín), vertical cake (by Christian Escribà i Patricia Scmidt)\n7- La família paterna de la Laura no va assistir a l'enllaç i qui va fer de padrí va ser el germà de la noia. La núvia s'hauria posicionat al costat de la seva mare (quan es va separar), trencant relacions amb tota la seva família per part de pare.\n8- Hi va haver una gran decoració floral i els jocs de llum van fer que la masia es convertís en un bosc encantat, en el qual no va faltar-hi la música en directe, les actuacions estelars, un photocall amb un sofà «chester» + el hashtag #toelrrato i, fins i tot, tiradors de cartes.\n9- Laura Escanes va rebre el ram de núvia de les mans del millor amic d'en Risto, en Marc Ros, qui va escriure un poema dedicat a ella, el qual va fer caure les primeres llàgrimes a la model.\n10- La Laura i en Risto no tenen data ni destí per la lluna de mel. Ell té l’agenda molt apretada a causa de les gravacions del seu programa de TV («All You Need Is Love… O no») i ella ha d'atendre un munt de compromisos publicitaris.\nInternet, Laura Escanes, Risto Mejide, Boda, Casament, Curiositats


Hotel Schweizerhof Weggis Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGotthardstrasse 3, Weggis, Weggis, Suïssa - Veure al mapa\n"Very friendly and helpful staff, Nice view of the lake"\nExcepcional 9,2 (422 comentaris)\nBarri Weggis Weggis Weggis Weggis Weggis Weggis Weggis Weggis\nConvenientment situat a Weggis, Hotel Schweizerhof és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hotel Schweizerhof, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, telèfon per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel Schweizerhof és una selecció idònia per a la vostra estada a Weggis.\nTots els tipus de viatgers (220) Parelles (122) Viatgers en solitari (9) Famílies amb infants petits (42) Famílies amb infants grans (18) Grups (27)\nThere was not wi-fi in our room. Excellent and helpfull staff, perfect lake view and warm and relax environment.\nzentrale lage,super aussicht”\nmitten im zentrum, nostalgisches hotel\nsehr persönliche atmossphäre in einem hotel aus der zeit, wo diesenoch keine kästen waren.