La Capella Reial de Catalunya & Savall - La Creació de Haydn | Palau de la Música Catalana\n—La Creació de Haydn\nDimarts, 4 de maig de 2021 - 17.30 h i 20.30 h\nYeree Suh, soprano (Gabriel - Eva)\nTilman Lichdi, tenor (Uriel)\nMatthias Winckhler, baríton (Rafael - Adam)\nDimarts, 4 de maig 2021 - 17.30 h\nLa Creació, Hob. XXI:2\n1a. Preludi: Die Vorstellung des Chaos (La representació del caos). Largo\nRecitatiu (Rafael, Uriel) i cor: Im Anfange schuf Gott\n1b. Ària (Uriel) i cor: Nun schwanden vor dem heiligen Strahle.\n2a. Recitatiu (Rafael): Und Gott machte das Firmament. Allegro assai\n2b. Solo (Gabriel) i cor: Mit Staunen sieht das Wunderwerk. Allegro moderato\n3a. Recitatiu (Rafael): Und Gott sprach: Es sammle sich das Wasser\n3b. Ària (Rafael): Rollend in schäumenden Wellen. Allegro assai\n4a. Recitatiu (Gabriel): Und Gott sprach: Es bringe die Erde Gras hervor\n4b. Ària (Gabriel): Nun beut die Flur das frische Grün. Andante\n5a. Recitatiu (Uriel): Und die himmlischen Heerscharen verkündigten\n5b. Cor: Stimmt an die Saiten. Vivace\n6a. Recitatiu (Uriel): Und Gott sprach: Es sei'n Lichter an der Feste des Himmels\n6b. Recitativo accompagnato (Uriel): In vollem Glanze steiget jetzt die Sonne.\nAndante – Più adagio – A tempo – Allegro\n6c. Trio (Gabriel, Uriel, Rafael) i cor: Die Himmel erzählen die Ehre Gottes.\n9a. Recitatiu (Rafael): Und Gott sprach: Es bringe die Erde hervor lebende Geschöpfe\n9b. Recitativo accompagnato (Rafael): Gleich öffnet sich der Erde Schoß.\nPresto – Andante – Adagio – A tempo\n9c. Ària (Rafael): Nun scheint in vollem Glanze der Himmel. Maestoso\n10a. Recitatiu (Uriel): Und Gott schuf den Menschen\n10b. Ària (Uriel): Mit Würd' und Hoheit angetan. Andante\n11a. Recitatiu (Rafael): Und Gott sah jedes Ding\n11b. Cor: Vollendet ist das große Werk. Vivace\nTrio (Gabriel, Uriel, Rafael): Zu dir, o Herr, blickt alles auf. Poco adagio\nCor: Vollendet ist das große Werk. Vivace\n12a. Recitativo accompagnato (Uriel): Aus Rosenwolken bricht. Largo – Più moto\n12b. Duet (Eva, Adam) i cor: Von deiner Güt', o Herr und Gott. Adagio – Allegretto\n14a. Recitatiu (Uriel): O glücklich Paar, und glücklich immerfort\n14b. Cor i solistes (soprano, alto, tenor i baix): Singt dem Herren alle Stimmen!\nDurada aproximada del concert, 74 minuts sense pausa\n#classics #coral #llegendes\nDimarts, 4 de maig 2021 - 20.30 h\n7a. Recitatiu (Gabriel): Und Gott sprach: Es bringe das Wasser. Allegro\n7b. Ària (Gabriel): Auf starkem Fittige schwinget sich der Adler stolz. Moderato\n8a. Recitatiu (Rafael): Und Gott schuf große Walfische\nÀria (Rafael): Seid fruchtbar alle. Poco adagio a tempo\nRecitatiu (Rafael): Und die Engel rührten ihr' unsterblichen Harpfen\n8b. Trio (Gabriel, Uriel, Rafael): In holder Anmut stehn’n. Moderato\n8c. Trio (Gabriel, Uriel, Rafael) i cor: Der Herr ist groß in seiner Macht. Vivace\n13a. Recitatiu (Adam, Eva): Nun ist die erste Pflicht erfüllt. Allegro – Andante\n13b. Duet (Adam, Eva): Holde Gattin! Dir zur Seite. Adagio – Allegro\nDurada aproximada del concert, 75 minuts sense pausa\nEn la seva primera visita a Londres, el 1791, convidat per l’empresari i violinista Johann Peter Salomon per estrenar una sèrie de grans simfonies, Joseph Haydn va assistir a l’abadia de Westminster a dos concerts del Festival Händel en els quals es va emocionar amb audicions d’Israel a Egipte i El Messies interpretades per plantilles enormes. “Handel és el mestre de tots nosaltres”, va confessar el llavors ja cèlebre compositor austríac i, segons el que va revelar un dels seus primers biògrafs, Giuseppe Carpani, “va plorar amb el cèlebre «Al·leluia» i va extreure d’aquesta sàvia partitura l’essència de la veritable grandesa musical”.\nTres anys després, durant la seva segona estada a Londres, Salomon li va lliurar un extens llibret en anglès sobre la creació de l’univers, basat en la història de la Creació del Gènesi i el poema èpic El paradís perdut de John Milton. Georg August Griesinger, amic i biògraf de Haydn, afirma que li va confessar que l’autor era “un anglès anomenat Lidley”. Podria tractar-se de l’empresari i compositor Thomas Linley, però la seva possible autoria no ha estat mai documentada. En tornar a Viena va confiar el llibret al baró Gottfried van Swieten, bibliotecari de la cort imperial, el qual, segons les seves pròpies paraules, “va resoldre vestir el poema anglès amb abillament alemany”. Després d’enllestir-ne la traducció a l’alemany, amb diverses alteracions, va preparar una versió paral·lela en anglès i va lliurar el llibret a Haydn a la fi del 1796, i anotant al manuscrit nombroses indicacions sobre la manera d’il·lustrar musicalment el text, algunes de les quals van ser acceptades de bon grat pel compositor.\nLes dues primeres parts de l’oratori narren la creació del món en sis dies; en la tercera, el setè dia, evoca Adam i Eva al paradís. La partitura preveu parts solistes per a cinc personatges: els arcàngels Gabriel, Uriel i Rafael, així com Adam i Eva, i incorpora al final de la tercera part un breu solo de contralt, però ja en les interpretacions dirigides per Haydn s’anunciaven només tres solistes –soprano (Eva i Gabriel), baix (Adam i Rafael) i tenor (Uriel), opció lògica al pla del relat, perquè quan apareixen Adam i Eva confia el relat a Uriel.\nEncara que la construcció de l’oratori segueix línies tradicionals en la successió de cors, àries i recitatius, l’originalitat i la inventiva de Haydn és extraordinària, tant en l’escriptura orquestral com en la vocal, amb intervencions solistes de gran bellesa i expressivitat i escenes corals plenes de contrastos poderosos. La introducció orquestral és una representació del caos d’una audàcia sorprenent i de modernitat harmònica. Aquesta imatge musical, que Haydn va configurant pas a pas fins a culminar en brillant Do major amb un efecte de contrast aclaparador, és pur geni musical.\nHi ha claredat i simplicitat harmònica en els cors de lloança, mentre que en les àries es respira més llibertat i espai a la imaginació, en una concepció que en algunes pàgines s’acosta a l’esperit liederístic. Certament, en la primera intervenció del cor, sorprèn en el fortíssim Und es ward Licht (I es va fer la llum) en radiant Do major i amb un efecte que, literalment, enlluerna l’oïdor.\nHaydn atresora les virtuts del Classicisme amb una escriptura de prodigiosa transparència, lluminositat i elegància, i un sentit del color orquestral que obre camins nous i audaços. La introducció, en la tonalitat de Mi major, de la tercera part, que evoca l’alba sobre el paradís terrenal és un exemple tan eloqüent com els duos meravellosos entre Adam i Eva. Fins i tot en les imitacions sonores de fenòmens naturals i animals (a vegades ingènues) que tant van enlluernar el públic de Viena, la rica paleta de colors i l’humor descriptiu de Haydn confereixen un atractiu especial al relat.\nAquest oratori genial irradia optimisme en la seva visió de la humanitat i s’ajusta en la seva dimensió teològica a la vivència de la fe catòlica de Haydn, que era, en paraules de Griesinger “no ombrívola ni sempre sofrent, sinó més aviat alegre i reconciliada”. En aquest sentit, Swieten va insuflar al llibret un missatge de fraternitat universal pròxim als ideals maçònics que, segons Howard Robbin Landon, s’aproxima en el seu contingut ideològic a La flauta màgica de Wolfgang Amadeus Mozart. De fet, només al final de la tercera part hi ha una discreta al·lusió al pecat original, un tema essencial de la narració bíblica i l’obra de Milton.\nL’estrena, de caràcter semiprivat, va tenir va tenir lloc el 30 d’abril de 1798 al Palau Schwarzenberg amb gran èxit i, gairebé un any després, el 19 de març de 1799, el Burgtheater vienès en va acollir la triomfal estrena pública a càrrec d’una plantilla monumental de 120 instrumentistes i un cor al voltant de 60 veus, tots sota la direcció de Haydn, amb Antonio Salieri al pianoforte. Tot Europa va aclamar la grandesa de La Creació. Cèlebre i admirat per la seva influència crucial en el camp de la simfonia i la música de cambra –encara que molt menys reconeguda al món de l’òpera–, Haydn coronava la seva monumental obra amb un triomf clamorós al món de l’oratori, gènere que va enriquir el 1801 amb Les estacions, una altra obra mestra d’un compositor genial.\nSobre la importància del llibret de Gottfried van Swieten per a La Creació de Haydn\nEl llibret de Van Swieten, a partir del qual Haydn va compondre La Creació, és una de les més fortes il·lustracions de la tesi central de l’Aufklärung (la Il·lustració), segons la qual el FIAT LUX (Que es faci la llum) constitueix un acte irreversible de la raó divina, i de la victòria sobre les suposades tenebres del període medieval supersticiós, tot esdevenint així una etapa històrica i al mateix temps definitiva en l’evolució de la humanitat. Reduint per sempre al no-res per la creació de la llum, la tropa dels esperits infernals i desterrant-la per sempre del món que ha pres forma, l’obra s’emancipa no solament de Milton, sinó també del text original de la Bíblia. El pecat original és certament evocat en el llibret, ben explícitament en l’últim recitatiu “O glückling Paar”, però únicament com una eventualitat que se’ns adverteix i la qual, en conseqüència, hi ha la possibilitat d’evitar. En la tercera part és un àngel qui canta la glòria d’Adam i Eva, i no a la inversa, i dins de les dues primeres parts, abans de l’aparició de l’home, el món que s’està creant està ja al seu servei (primera part de l’ària de Gabriel “Nun beut Flur das frische Grün”). De nou a la tercera part, Adam i Eva donen gràcies a Déu, i després (recitatiu núm. 31, “Nun ist die erste Pflicht erfüllt”) es consagren l’un a l’altre (duo núm. 32, “Holde Gattin”) i no a la inversa, sent aquesta segona ocupació la més important.\nSegons Martin Stern (1966), “La Creació de Van Swieten és l’únic gran idil·li proclamant fermament la santedat de l’amor terrestre sense sentir-se en tot cas en ruptura del ban amb l’ordre diví, ni tampoc, en el cas de Haydn, amb el de l’Església”. La bellesa d’aquest ideal d’amor és comparable als himnes a l’amor conjugal de La flauta màgica i de Fidelio, òperes entre les quals, el 1798, l’oratori de Haydn començà el seu camí triomfal.\nBellaterra, 28 d’abril de 2021\nDelecta el públic i la crítica amb la seva veu de soprano radiant però matisada i ha esdevingut una intèrpret reconeguda internacionalment del repertori dels segles XVII i XVIII, com també de música contemporània.\nDes del seu debut com a Nimfa de L’Orfeo de Monteverdi, dirigida per René Jacobs al Festival d’Innsbruck del 2003 i de les aparicions a la Staatsoper de Berlín i Theater an der Wien, la cantant coreana ha treballat amb els directors de música antiga Philippe Herreweghe, Ton Koopman, Andrea Marcon, Jean-Christophe Spinosi i Masaaki Suzuki, i amb les formacions Anima Eterna, Akademie für Alte Musik de Berlín, Venice Baroque Orchestra i Finnish Baroque Orchestra. Ha interpretat el rol de Mademoiselle Silberklang de Der Schauspieldirektor de Mozart en gira amb el Concerto Köln, sota la direcció de Harald Schmidt, i el 2010 va debutar al Festival de Pequín com a Semele.\nAmb un control vocal extraordinari i un timbre clar, la soprano és també una intèrpret destacada de la música dels segles XX i XXI. Sota la direcció de Kent Nagano amb la Deutsches Symphonie-Orchester de Berlín, va oferir l’estrena europea del títol Amb lliris blancs de Matthias Pintscher. Ha interpretat A mind of winter de George Benjamin amb la hr-Sinfonieorchester de Frankfurt i Paavo Järvi, Akrostichon-Wortspiel d’Unsuk Chin amb el Nieuw Ensemble Amsterdam, Mnemosyne de Wolfgang Rihm amb l’Scharoun Ensemble (integrants de la Berliner Philharmoniker) i Mysteries of the Macabre de Ligeti amb l’Ensemble Intercontemporain, dirigida per Susanna Mälkki; també va actuar a l’estrena de Drei Frauen de Rihm al Theater de Basilea (direcció: Georges Delnon). En el seu repertori també destaquen obres de Pierre Boulez, com Le soleil des eaux, que va interpretar amb Pablo Heras-Casado i Peter Eötvös; Pli selon pli, amb Jonathan Nott i Thierry Fischer, i Le visage nuptial, amb Cornelius Meister.\nEntre les celebracions del quarantè aniversari de l’Ensemble Intercontemporain, sota la direcció de Matthias Pintscher, el 2016 va interpretar peces vocals d’Anton Webern que van ser aclamades pel públic i la crítica. El 2015 va cantar Carmina Burana amb Yannick Nézet-Séguin a Dortmund. El setembre del 2017 va tornar al Musikfest de Berlín amb Klage de Toshio Hosokawa, sota la direcció de Shiyeon Sung, després de debutar en aquest festival el 2015 amb Die Jakobsleiter de Schönberg, sota la direcció d’Ingo Metzmacher. De la seva temporada 2017-18 també va destacar la Quarta Simfonia de Mahler amb l’Orquestra del Concertgebouw, dirigida per Daniele Gatti, a Seül. I col·laborant amb l’Orquestra Simfònica de Lucerna amb Michael Sanderling, va interpretar Un rèquiem alemany de Brahms a Lucerna i Tongyeong el 2019. El mateix any també va ser convidada al Festival de Salzburg amb la SWR Symphonieorchester, sota la direcció de Peter Rundel, amb Il canto sospeso de Luigi Nono, i a la Ruhrtriennale en una nova producció de Kornél Mundruczó del Requiem de Ligeti, amb l’Orquestra Simfònica Bochum i Steven Sloane.\nVa créixer a prop de Heilbronn (Alemanya) i va començar les primeres classes de cant als 18 anys amb Alois Treml, de l’Staatstheater de Stuttgart. Primer va estudiar trompeta durant quatre anys a Mannheim amb el professor Günther Beetz i l’any 1999 es va passar al cant amb la professora Charlotte Lehmann a Würzburg, on es va graduar cum laude.\nConsolidat com un dels intèrprets concertístics i de lied més destacats actualment, desperta elogis especials per les seves interpretacions als oratoris i com a Evangelista a les Passions de Bach. En el seu debut americà amb la Chicago Symphony Orchestra amb la Passió segons sant Joan, a la premsa es va llegir: “Et pots passar tota la vida sense escoltar l’Evangelista tan ben cantat com ho fa Tilman Lichdi, i no m’oblido de Peter Schreier”. Ha fet concerts per tot Europa, els Estats Units, Austràlia, l’Amèrica del Sud i l’Àsia i ha actuat amb els directors Ton Koopman, Thomas Hengelbrock, Martin Haselböck, Peter Dijkstra, Frieder Bernius, Christoph Perick, Bernard Labadie, Marcus Bosch, Hervé Niquet, Hartmut Haenchen, Kent Nagano, Christoph Poppen, Claus Peter Flor, Mikhaïl Pletnev, Michel Corboz, Hans-Christoph Rademann, Teodor Currentzis i Herbert Blomstedt, entre d’altres.\nDel 1995 al 2013 va ser membre permanent de l’Staatstheater de Nuremberg, on va interpretar, entre d’altres, el rol de David d’Els mestres cantaires de Nuremberg i timoner de L’holandès errant de Wagner, així com Tamino (La flauta màgica), Ferrando (Così fan tutte), Belmonte (El rapte del serrall), Don Ottavio (Don Giovanni), comte Belfiore (La finta giardiniera) i comte d’Almaviva (El barber de Sevilla) de Mozart. Va ser guardonat amb el Premi Bavarès de Patrocini Artístic 2012 en la categoria d’arts escèniques.\nEn l’apartat discogràfic ha posat veu com a Evangelista i intèrpret de les àries en una producció en CD de la Passió segons sant Mateu de Bach amb la Musikpodium de Stuttgart, sota la direcció de Frieder Bernius, i en DVD-CD de la Passió segons sant Joan amb el Cor i l’Orquestra de la Ràdio de Baviera, sota la direcció de Pewter Dijkstra. També va participar en l’ambiciós enregistrament de l’obra completa de Buxtehude, sota la direcció de Ton Koopman. El seu primer enregistrament de lieder va ser Die schöne Müllerin de Schubert el 2017, seguit de l’enregistrament el 2018 de Winterreise de Schubert en una nova versió per a tenor i guitarra publicada per LichdiRecords.\nNascut a Munic (1990), va començar la formació musical a l’Acadèmia Vocal de Baviera i va continuar estudiant cant a la Universitat Mozarteum de Salzburg a la classe d’Andreas Macco i a la d’interpretació de lieder amb Wolfgang Holzmair. També ha participat activament a classes magistrals impartides per Matthias Goerne, Markus Hinterhäuser, Graham Johnson, Christa Ludwig, Malcolm Martineau, Bejun Mehta, Michele Pertusi, Rudolf Piernay, Peter Schreier, Bo Skovhus i Breda Zakotnik. Ha estat becari de la Fundació Walter & Charlotte Hamel i de la Fundació Walter Kaminsky.\nL’any 2017 va ser guardonat amb el Premi Promocional Trude Eipperle Rieger. El 2014 va guanyar el primer premi del Concurs Internacional Mozart de Salzburg, i també el Premi Especial de la Fundació Mozarteum. Va ser guardonat al Concurs Internacional Johann Sebastian Bach de Leipzig l’any 2012, al Concurs Nacional de Cant Juvenil de Berlín el 2010 i al Concurs de Duos de Lied de Schubert a Dortmund el 2014.\nActua habitualment amb els directors Giovanni Antonini, Karl-Friedrich Beringer, Fabio Bonizzoni, Reinhard Goebel, Hans Graf, Matthew Halls, Pablo Heras-Casado, Enoch zu Guttenberg, Günter Jena, Gianandrea Noseda, Ralf Otto, Vasily Petrenko, Ivan Repušić, Helmuth Rilling, Jordi Savall, Andreas Spering, Christoph Spering, Masaaki Suzuki i Jos van Veldhoven. Ha fet concerts amb orquestres i conjunts de prestigi, com l’Akademie für Alte Musik de Berlín, Wiener Philharmoniker, Camerata de Salzburg, Mozarteumorchester de Salzburg, Dresdner Philharmoniker, Philharmonischen Staatsorchester d’Hamburg, Nederlandse Bachvereniging, Bach Collegium Japan i Oslo Filharmoniske Orkester. Ha estat convidat a nombrosos festivals de renom, com el Festival de Salzburg, Festival d’Estiu de Kissingen, Bachfest de Leipzig, Setmanes de Bach de Turíngia i Setmana de Mozart de Salzburg.\nDel 2015 al 2018 va ser membre del conjunt de solistes habituals de la Staatsoper de Hannover, on va assumir els papers de comte Almaviva (Les noces de Fígaro), Papageno (La flauta màgica), Albert (Werther), Belcore (L’elisir d’amore) i Tom (Die englische Katze de Henze).\nAmb plena dedicació també al lied, sovint n’ofereix recitals amb els pianistes Marcelo Amaral, Bernadette Bartos, Tobias Krampen, Verena Metzger i Jan-Philip Schulze. En l’àmbit de la música contemporània, ha col·laborat amb els compositors Nikolaus Brass, Friedrich Cerha, Manfred Trojahn i Gerhard Wimberger, tot participant en diverses estrenes mundials.\nL’orquestra fou creada per Jordi Savall i Montserrat Figueras l’any 1989 durant la preparació del projecte Canticum Beatae Virginis de M-A. Charpentier per disposar d’una formació amb instruments d’època capaç d’interpretar un repertori que inclouria des del Barroc fins al Romanticisme (1600-1850). El seu nom prové de l’obra de François Couperin Les Nations, concepte que representa la reunió dels gustos musicals i la premonició que l’art, a Europa, duria per sempre una marca pròpia, la del Segle de les Llums.\nDirigida per Jordi Savall, Le Concert des Nations va ser la primera orquestra formada per una majoria de músics provinents de països llatins (Espanya, Llatinoamèrica, França, Itàlia, Portugal, etc.), tots ells destacats especialistes a nivell internacional en la interpretació de música antiga amb instruments originals d’època i criteris històrics. Des de l’inici, posa de manifest la voluntat de donar a conèixer un repertori històric de gran qualitat a través d’interpretacions que respecten rigorosament l’esperit original de cada obra, però interpretades amb una voluntat revitalitzadora. En són bons exemples els enregistraments de Charpentier, J. S. Bach, Haydn, Mozart, Händel, Marais, Arriaga, Beethoven, Purcell, Dumanoir, Lully, Biber, Boccherini, Rameau i Vivaldi.\nL’any 1992 debutà en el gènere operístic amb l’obra Una cosa rara de Martín i Soler, representada al Théâtre des Champs Élysées, al Gran Teatre del Liceu i a l’Auditorio Nacional de Madrid. Més tard es donaria continuïtat a aquestes actuacions amb la representació de L’Orfeo de Claudio Monteverdi al Liceu, Teatro Real, Wiener Konzerthaus, Arsenal de Metz, Teatro Regio de Torí, i al Liceu reconstruït l’any 2002, actuació de la qual es va fer un DVD (BBC-Opus Arte). Posteriorment també es va interpretar al Palais des Arts de Brussel·les, Grand Théâtre de Bordeus i Piccolo Teatro de Milà (Festival Mito). El 1995 va representar a Montpeller una altra òpera de Martín i Soler, Il burbero di buon cuore, i l’any 2000 Celos aun del ayre matan de Juan Hidalgo i Calderón de la Barca, presentada en versió concert a Barcelona i a Viena. Les darreres produccions han estat el Farnace de Vivaldi, estrenada al Teatro de la Zarzuela de Madrid i Il teuzzone de Vivaldi, interpretada en versió semiescenificada a l’Òpera Reial de Versalles.\nLa seva extensa discografia ha rebut diverses distincions i guardons, entre els quals el Midem Classical Award i els International Classical Music Awards. L’impacte de les seves obres i enregistraments i de les actuacions a les principals ciutats i festivals de música del món l’han acreditat com una de les millors orquestres amb instruments d’època, capaç d’afrontar un repertori eclèctic i divers des de les primeres músiques per a orquestra fins a les obres mestres del Romanticisme i del Classicisme.\nSeguint el model de les famoses capelles reials medievals per a les quals foren creades les grans obres mestres de les músiques sagrada i profana a la Península ibèrica, l’any 1987 Montserrat Figueras i Jordi Savall van fundar La Capella Reial, un dels primers grups vocals dedicats a la interpretació de les músiques dels Segles d’Or amb criteris històrics i constituït exclusivament per veus hispàniques i llatines. A partir del 1990 va començar a rebre el patrocini regular de la Generalitat de Catalunya i passà a anomenar-se La Capella Reial de Catalunya.\nEl nou conjunt es dedica a la recuperació i la interpretació del patrimoni polifònic-vocal medieval i dels Segles d’Or hispànic i europeu anteriors al segle XIX amb criteris històrics. En la mateixa línia artística que Hespèrion XXI i sempre des d’un gran respecte a la profunda dimensió espiritual i artística de cada obra, La Capella Reial de Catalunya combina magistralment tant la qualitat i l’adequació a l’estil de l’època, com la declamació i projecció expressiva del text poètic.\nEl seu extens repertori abasta des de la música medieval de les cultures de la Mediterrània fins als grans mestres del Renaixement i del Barroc. Ha destacat en alguns repertoris operístics del Barroc i del Classicisme i també en composicions contemporànies d’Arvo Pärt. Cal destacar la seva participació en la banda sonora de la pel·lícula Jeanne La Pucelle (1993) de Jacques Rivette sobre la vida de Joana d’Arc.\nL’any 1992 La Capella Reial de Catalunya debutà en el gènere operístic acompanyant com a cor totes les representacions de Le Concert des Nations. La seva discografia, amb més d’una quarantena de CD, ha rebut diverses distincions i guardons. Sota la direcció de Jordi Savall, La Capella Reial de Catalunya desenvolupa una intensa activitat de concerts, enregistraments arreu del món i des de la seva fundació actua regularment als principals festivals internacionals de música antiga.\nÉs una de les personalitats musicals més polivalents de la seva generació. Fa més de cinquanta anys que dona a conèixer al món meravelles musicals abandonades en la foscor de la indiferència i l’oblit. Dedicat a la recerca d’aquestes músiques antigues, les llegeix i les interpreta amb la seva viola de gamba o bé com a director. Les seves activitats com a concertista, pedagog, investigador i creador de nous projectes, tant musicals com culturals, el situen entre els principals artífexs del fenomen de revaloració de la música històrica. És fundador, juntament amb Montserrat Figueras, dels grups musicals Hespèrion XXI (1974), La Capella Reial de Catalunya (1987) i Le Concert des Nations (1989), amb els quals explora i crea un univers d’emocions i bellesa que projecta al món i a milions d’amants de la música.\nAmb la seva participació fonamental en la pel·lícula d’Alain Corneau Tous les matins du monde (César du Cinéma a la millor banda sonora), la seva intensa activitat concertística (cent quaranta concerts a l’any), discogràfica (sis enregistraments anuals) i amb la creació del seu propi segell –Alia Vox, fundat conjuntament amb Montserrat Figueras el 1998–, Jordi Savall demostra que la música antiga no ha de ser necessàriament elitista i que interessa a un públic de totes les edats cada vegada més divers i més nombrós. La seva tasca ingent de concerts i enregistraments pot ser definida com una qüestió “no simplement de recuperació musical, sinó més aviat d’una reanimació creativa”, en paraules del crític Allan Kozinn a «The New York Times» (2005).\nAl llarg de la seva carrera ha enregistrat i editat més de 230 discos de repertoris de música medieval, renaixentista, barroca i del Classicisme, amb una atenció especial al patrimoni musical hispànic i mediterrani, que han estat mereixedors de moltes distincions, com els Midem Awards, International Classical Music Awards i un Grammy. Els seus programes de concert han convertit la música en un instrument de mediació per a l’entesa i la pau entre pobles i cultures diferents i de vegades enfrontades. No debades, l’any 2008, Jordi Savall fou nomenat Ambaixador de la Unió Europea per al diàleg intercultural i, juntament amb Montserrat Figueras, van ser investits Artistes per la Pau del programa Ambaixadors de Bona Voluntat de la Unesco.\nLa seva trajectòria artística ha estat considerada un dels motors del renaixement de la música antiga d’Europa, del Nou Món i de la Mediterrània, així com un referent de primer ordre en l’estudi, la interpretació, la direcció i l’apropament a diverses tradicions musicals en un diàleg intercultural de gran significació que ha traspassat totes les fronteres. La seva fecunda carrera musical ha estat mereixedora de les més altes distincions nacionals i internacionals, entre les quals el títol de doctor honoris causa de les universitats d’Évora (Portugal), Barcelona, Lovaina (Bèlgica), Basilea (Suïssa) i Utrecht (Països Baixos), la insígnia de Chevalier de la Legió d’Honor de la República Francesa, el Premi Internacional de Música per la Pau del Ministeri de Cultura i Ciència de la Baixa Saxònia, la Medalla d’Or de la Generalitat de Catalunya, la Medalla d’Or al mèrit cultural de l’Ajuntament de Barcelona, el Premi Europeu Helena Vaz da Silva i el prestigiós Premi Léonie Sonning, considerat el Premi Nobel de la música. “Jordi Savall posa de manifest una herència cultural comuna infinitament diversa. És un home per al nostre temps” («The Guardian», 2011).\nDie Schöpfung («La Creació»)\nText anglès de Lidley sobre «El paradís perdut» de Milton, traduït a l’alemany per Gottfried van Swieten (Hob. XX1/2)\nTraducció textual catalana de Feliu Formosa\n1a. Einleitung (Die Vorstellung des Chaos)\n1a. Introducció (La representació del caos)\nRecitatiu i cor\nEn el principi Déu creà cel i terra,\ni la terra era buida i sense forma,\ni la tenebra s’estenia sobre la capa de l’abisme.\nschwebte auf der Fläche der Wasser;\nI l’esperit de Déu planava damunt la superfície\nde les aigües; i Déu digué:\nFaci’s la llum!\nI la llum fou.\nI Déu va veure que la llum era bona,\ni Déu va separar la llum de la tenebra.\n1b. Arie mit Chor\n1b. Ària i cor\nNun sachwanden vor dem heiligen Strahle\nder este Tag entstand.\nErstarrt enflieht der Höllengeister Schar\nLlavors davant la resplendor sagrada s’esvaniren\nles ombres sinistres de la negra foscor:\nva néixer el primer dia.\nEl caos es fa enrere i l’ordre es va formant.\nAtònita, l’horda d’esperits infernals\nes precipita a les fondàries de l’abisme\ncap a la nit eterna.\nentsprigt auf Gottes Wort.\nDesesperació, ira i terror\nn’acompanyen la caiguda,\nbrolla del verb de Déu.\nUnd Gott machte das Firmament und teilte die Wasser, die unter dem Firmament waren, von den Gewässern, die ober dem Firmament waren, und es ward so. Da tobten brausend heftige Stürme; wie Spreu vor dem Winde, so flogen die Wolken, die Luft durchschnitten feurige Blitze und schrecklich rollten die Donner umher.Der Flut entstieg auf sein Geheiss der allerquickende Regen, der allverheerende Schauer, der leichte, flockige Schnee.\nI Déu va fer el firmament i va partir les aigües que eren sota el firmament de les aigües que eren sobre el firmament; i fou així. Llavors es desfermaren amb fúria grans tempestes; com pols que el vent empeny, passaven els núvols, fendien l’aire llamps de foc i terribles els trons retrunyien arreu.Al seu mandat va sorgir de les ones la pluja vivificant, la calamarsa devastadora, la neu lleugera, en flocs.\n2b. Solo mit Chor\n2b. Solo amb cor\ndes Schöpfers Lob, das Lob des zweiten Tags.\nAmb estupor veu el prodigi\nl’estol feliç dels habitants del cel,\ni surt amb esclat de llurs goles\nla lloança del Creador,\nla lloança del dia segon.\nEs sammle sich das Wasser\nUnd Gott nannte das trockne Land “Erde”\nund die Sammlung der Wasser nannte er “Meer”,\nQue les aigües que hi ha sota el cel s’apleguin\ni que es faci visible la part seca;\ni fou així.\nI Déu donà a la part seca el nom de “terra”\ni anomenà “mar” les aigües reunides;\ni Déu veié que era bo.\nHügel und Felsen erscheinen.\nder Berge Gipfel steight empor.\nTot girant en onades escumoses\nes mou el mar impetuós.\nTurons i penyes emergeixen,\ns’alcen els cims de les muntanyes.\nSolca la plana, dilatada,\nl’ample corrent del riu\nLlisca amb la seva lleu remor\nper la vall tranquil·la el clar rierol.\nEs bringe die Erde Gras hervor,\nKräuter, die Samen geben und Obstbäume, die\nbringen ihrer Art gemäss,\nQue la terra produeixi vegetació,\nherbes que donin llavors, i arbres fruiters\nque donin fruits segons llur gènere,\nque tinguin en ells mateixos la sement damunt\nDen anmutsvollen Blick erhöht\nI el camp ofereix la verdor fresca\nals ulls en delectança.\nL’esguard ple d’encís\nés exaltat pel suau ornament de les flors.\nAquí hi ha herbes balsàmiques,\nallà brosten les que guareixen mals.\nLa branca es vincla al pes dels fruits daurats;\nes corba l’arbreda per formar un fresc redós;\nun bosc espès corona l’abrupta muntanya.\nverkündigten den dritten Tag,\nGott preisend und sprechend\nI les cohorts celestes\nanunciaren el dia tercer,\ntot lloant Déu i dient:\nPolseu les cordes, agafeu la lira!\nQue ressoni el vostre cant de lloa!\nExalteu el Senyor, el Déu poderós!\nPerquè ha vestit cel i terra\nd’un esplendor magnífic!\nEs sei’n Lichter an der Feste des Himmels,\num den Tag von der Nacht zu scheiden,\nund es sei’n diese für Zeichen\nund Zeiten und für Tage\nund für Jahre.\nQue hi hagi lluminàries al cel per separar el dia\ni per donar llum a la terra,\ni que serveixin per a senyals i estacions\nper a dies i anys.\nI així mateix féu les estrelles.\nMit leisem Gang und sanften Schimmer\nseine Macht ausrufend, also:\nI puja ara en plena glòria\nel sol radiant\ncom un nuvi en ple èxtasi,\ngegant altiu i alegre,\nper recórrer el seu curs.\nAmb pas lleu i una lluïssor tènue,\ns’esmuny la lluna per la nit quieta.\nL’espai immens dels cels\nés adornat per l’or de les estrelles sense\nI els fills de Déu\nanuncien el quart dia amb cants celestials,\ntot proclamant el seu poder així:\n6c. Chor mit soli\n6c. Cor i solista\nEls cels conten la glòria de Déu\ni l’obra de les seves mans\nla mostra el firmament.\ndie Nacht, die verschwand,\nder folgenden Nacht:\nEl dia ho diu al dia que ve;\nla nit que se’n va ho diu\na la nit que segueix:\nPer l’univers s’estén la paraula,\nque en tota oïda ressona\ni a cap llengua no és estranya.\nEs bringe das Wasser in der\nQue l’aigua produeixi en abundància\ncriatures animades, que tinguin vida,\ni ocells que puguin volar damunt la terra\npel firmament obert del cel.\nder Adler stolz\nund teilet die Luft im schnellesten Fluge\nDen Morgen grüsst der Lerche frohes Lied\nAus jedem Busch und Hain\nerschallt der Nachtigallen süsse Kehle.\nAmb ales vigoroses es llança\ni solca els aires en el vol més veloç\naluda el matí el cant joiós de l’alosa,\ni l’amor amanyaga la tendra parella de coloms.\nEn cada mata i en cada arbreda\nressona el dolç cant del rossinyol.\nEl dolor encara no li estrenyia el pit\nni era afinat encara per al plany\nel seu cant enciser.\nUnd Gott schuft grosse Walfische\nund ein jedes lebende Geschöpf, das sich beweget:\nBewohner der Luft,\nvermehret euch, und singt auf jedem Aste!\nSeid fruchtbar, wachset, mehret euch!\nI Déu va crear grans balenes\ni tota criatura viva, que es mou,\ni Déu els beneí, tot dient:\nhabitants de l’aire,\nmultipliqueu-vos i canteu en cada branca!\nmultipliqueu-vos habitants de les ones,\ni ompliu tota fondària!\nSigueu fecunds, creixeu, multipliqueu-vos!\nAlegreu-vos en el vostre Déu!\nUnd die Engel rührten ihr’ unsterblichen Horfen\nI els àngels van tocar llurs arpes immortals\ni cantaren els prodigis del dia cinquè.\nS’alcen plenes de gràcia,\nadornades de jove verdor,\nles serralades onejants.\nEls brolla de les venes,\nen cristall que flueix,\nel torrent d’aigua fresca.\nsich wiegend ind der Luft,\nPlana en cercles joiosos,\ntot bressant-se en l’espai\nl’estol d’ocells alegres.\nL’esclat acolorit de les plomes\nen llur voleiar, augmenta\nsota la llum daurada del sol.\nauf schäumender Well’ empor.\nSolca lluminós les aigües clares\nel peix, i giravolta\nen incessant bellugadissa.\nDe les fondàries més profundes del mar\nfins a les ones escumejants.\nCom són, oh Déu, abundants les teves obres! Qui pot copsar-ne el nombre?\nQui, oh Déu!\nQui pot copsar-ne el nombre?\n8c. Cor i solista\nund ewing bleibt sein Ruhm.\nÉs gran el Senyor\nen el seu poder\ni eterna serà la seva glòria.\nEs bringe die Erde hervor\nQue la terra produeixi\ncriatures vivents segons llur gènere:\nbestiar que camini i que repti i bèsties\nde la terra segons llur espècie.\nDas zack’ge Haupt erhebt der schnelle Hirsch.\nAuf grünen Matten weidet schon das Rind,\nin Herder abgeteilt.\nS’obre llavors l’entranya de la terra\ni deslliura, seguint el verb de Déu,\ncriatures de tota mena,\nen ple creixent i sense nombre.\nAmb rugits de joia s’alça el lleó.\nD’un salt es llança enfora el tigre àgil.\nHissa l’embanyada testa el veloç cérvol.\nAmb crinera onejant salta i renilla\nple d’impuls i coratge el corser noble.\nSobre les parades verdes ja pastura el bou\ndividit en ramades.\nOmplen els camps d’herba, com sadollats,\nels tendres bens coberts de llana.\nCom polseguera s’escampa\nen eixams i remolins\nla host dels insectes.\nEn llargues fileres van per terra\nles bèsties que repten.\ndie Wasser schwellt der Fische Gewimmel\nEl cel lluu ara amb tot l’esclat,\ni la terra en tota la seva ufanor.\nL’aire és ple d’aus lleugeres\ni la terra sent el pes del bestiar.\nPerò no tot era encara acomplert.\nA tot el conjunt mancava la criatura\nque ha d’agrair l’obra de Déu,\nque ha de lloar la bondat del Senyor.\nnach seinem Ebenbilde,\nMann und Weib, erschuf er sie.\nDen Atem des Lebens\nhauchte er in sein Angesicht,\nI Déu va crear l’home\na la seva imatge,\na la imatge de Déu el creà.\nHome i dona, els creà.\nva infondre en el seu rostre\ni l’home esdevingué una ànima viva.\nDie breit gewölbt erhabne Stirn\nverkünd’t der Weisheit tiefen Sinn,\nInvestit de dignitat i noblesa,\ndotat de bellesa, força i coratge,\nl’ésser humà s’alça erecte cap al cel,\nhome i rei de la natura.\nEl front enaltit i d’ampla corba,\nanuncia el sentit pregon de la saviesa\ni en l’esguard clar brilla l’esperit,\nl’alè i la imatge del Creador.\nContra el seu pit s’estreny, feta\nper a ell i formada d’ell mateix,\nl’esposa gràcil i agradosa,\nque li somriu amb alegre innocència,\nimatge encisadora de la primavera\ni li és amor, goig i delit.\nUnd Gott sah jedes Ding, was er gemacht hatte:\nUnd der himmlische Chor\nfeierte das Ende des sechsten Tages\nmit lautem Gesang:\nI Déu va veure totes les coses que havia fet:\ni tot era molt bo.\nI el cor celestial va celebrar\nla fi del sisè dia\namb grans càntics:\nder Schöpfer sieht’s und freuet sich.\nAuch unsre Freud’ erschalle laut,\nÉs acabada la gran obra, el Creador la veu i s’omple de joia. Que el nostre goig ressoni també amb força, que el nostre cant sigui lloança del Senyor!\nDu öffnest deine Hand, gesättigt werden sie.\nA tu, oh Senyor, tot adreça l’esguard,\ntot et suplica que li donis aliment.\nQuan obres la teva mà se sadollen.\nQuan amagues la teva faç,\ntot tremola ple d’astorament.\nSi els apartes el teu alè,\ncauran desfets en pols.\nder Erd’ an Reiz und Kraft.\nSi tornes a infondre’ls el teu hàlit,\ntornarà a brollar nova vida.\nRejovenida, la imatge\ndel món tindrà vigor i encís.\ndes Herren Lob sei unser Lied\ndenn er allein ist hoch erhaben\nÉs acabada la gran obra.\nQue el nostre cant sigui lloança del Senyor! Que tot exalci el seu nom, perquè només Ell és damunt de tot!\n12a. Orchestereinleitung und Rezitativ\n12a. Orquestra i Recitatiu\nströmt reine Harmonie zur Erde hinab.\nAus ihren Blicken\nstrahlt des heissen danks Gefühl.\nEntre núvols rosats, irromp\ndesvetllat per dolços sons,\nel matí, jove i bell.\nDes de la volta del cel\nbaixa a la terra una harmonia pura.\nMireu la joiosa parella\ncom camina amb les mans agafades!\nDe llur esguard surt radiant\nel sentiment d’una gratitud fèrvida.\nLlur boca cantarà ben aviat amb sons\nvigorosos la lloança del Creador.\nQue les nostres veus, aleshores,\ns’uneixin a llur cant.\n12b. Duett mit Chor\n12b. Duet amb Cor\nist Erd’ und Himmel voll,\nDe la teva bondat, oh Déu i Senyor,\nsón plens el cel i la terra.\nEl món, tan gran i prodigiós,\nés l’obra de les teves mans.\nsein Lob erschall’ in Ewigkeit.\nSigui beneït el poder de Déu,\nque la seva lloança soni eternament.\ndes Weltalls Seel’ und Aug’!\nAmb quina bellesa, tu, el més clar\ndels astres anuncies el dia!\nCom l’engalanes, oh sol,\nànima i ull de l’Univers!\nMacht kund auf errer weiten Bahn\ndel Herren Macht und seinen Ruhm!\nQue el vostre curs extens proclami\nel poder i la glòria de Déu!\nUnd du, del Nächte Zierd’ und Trost,\nund all das strahlend’ Heer,\nin eurem Chorgesang.\nI tu, ornament i consol de les nits,\ni tota la munió d’astres radiants,\nexpandiu la Seva lloança pertot\nen el vostre coral.\nihr Dünst’ und Nebel,\nI vosaltres, elements, l’energia dels quals\ncrea formes noves constantment,\nvosaltres, vapors i boires,\nque el vent aplega i escampa:\nEVA, ADAM, CHOR\ngross wie sein Nam’ ist seine Macht.\nEVA, ADAM, COR\nCanteu tots la lloança de Déu, el Senyor, el poder del qual és gran com el seu nom.\nDen Wipfel, neigt, ihr Baüm’!\nIhr Pflanzen duffet, Blumen haucht\nOh fonts de dolç murmuri, lloeu-lo!\nOh arbres, abaixeu el ramatge!\nFeu olor, plantes, expandiu per a Ell,\noh flors, la vostra aroma!\nIhr, deren Pfad die Höh’n erklimmt,\nihr, deren Flug die Luft durchschneid’t\nEls qui la ruta mena vers els cims\no us fa arrossegar pels fondals,\nels qui talleu l’espai amb el vostre vol\no viviu a les profunditats aquàtiques:\nOh bèsties, lloeu Déu!\nQue el lloï tot allò que alena!\nIhr duklen Hain’, ihr Berg’ und Tal,\nvon unsrem Lobgesang.\nArbreda fosca, muntanya i vall,\ntestimonis de la nostra gratitud,\nressoneu a tota hora amb l’eco\ndel nostre cant de lloança.\ndich beten Erd’ und Himmel an,\nGlòria a tu, oh Déu, oh Creador, glòria! Del teu verb es nat el món. T’adorn cel i terra,\net glorifiquem eternament!\nweckt neue Freud’ in unsrer Brust,\nihn preisen inmerdar,\nihmn weihen Herz und Sinn.\nJa hem complert el primer deure,\nhem donat gràcies al Creador.\nAra segueix-me, companya de la meva vida.\nEt guiaré i cada pas despertarà\nuna nova benaurança al nostre pit,\ni arreu desvetllarà miracles.\nLlavors t’adonaràs de quina\nens ha reservat el Senyor,\nel lloaràs per sempre més,\nli lliuraràs l’enteniment i el cor.\nVine, segueix-me, et guiaré.\nDein Will’ist mir Gesetz.\nSo hat’s der Herr bestimmt,\nund dir gehorchen\nbringt mir Freude, Glück und Ruhm.\nOh tu, per qui jo vaig ésser,\nrefugi meu, el meu escut i el meu tot!\nLa teva voluntat m’és llei.\nAixí ho ha disposat el Senyor,\ni trobo, en obeir-te,\nel goig, la benaurança i la glòria.\nTendra esposa, vora teu\nles hores passen suaument.\nCada instant és delícia\nque cap dolor no torba.\nEspòs estimat, vora teu,\nel meu cor vessa de joia.\nEt consagro la vida,\nel teu amor és el meu premi.\nCom reanima el rou de l’alba!\nCom reconforta la frescor del vespre!\nQue refrescant és el suc de la fruita rodona.\nWie reizend ist der Blumen süsser Duft!\nQue encisador el dolç perfum de les flors!\nDoch ohne dich, was wäre mir...\nPerò sense tu, què seria per a mi...\nel rou de l’alba,\nla brisa del vespre,\nel suc de la fruita,\nel perfum de les flors?\nmit dir geniess’ ich doppelt sie,\nAmb tu s’eleva tota joia,\namb tu en frueixo doblement,\namb tu la vida és benaurança;\na tu del tot la consagro!\nO glücklich Paar,\nund glücklich immerfort,\nnoch mehr zu wissen als ihr sollt!\nOh parella venturosa,\nfeliç per sempre més,\nsi un fals deliri no us indueix\na desitjar més que no teniu\nni a saber més que no us cal!\n14b. Schulsschor mit Soli\n14b. Cor final amb solistes\nCanteu al Senyor totes les veus!\nAgraïu-li les seves obres!\nQue ressonin cants de lloa\nemulant-se per honorar-lo!\nSigui eterna la glòria del Senyor!\nMezzosopranos – contralts – contratenors\nBarítons – baixos\nRochsane Taghikhani, ‘coach’ de dicció lírica\nLuca Guglielmi, correpetidor\nHarry Ries (alt)\nFrédéric Lucchi (tenor)\nElies Hernandis (baix)\nAmb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Barcelona i l'Ajuntament de Barcelona.\nJordi Savall i Le Concert des Nations duen a terme una residència artística a la Saline Royale d’Arc-et-Senans (Doubs).\nAmb la col·laboració de Catalunya Música i Catalunya Ràdio.\nPalau Cambra – Concert extraordinari\n―Cinquantenari de la mort de Joan Manén\nG. Tartini - J. Manén: Sonata Il Trillo del Diavolo\nLudwig van Beethoven: Sonata op. 47 núm. 9, “Kreutzer”\nMarc Migó: Tres romances (amb motiu del cinquantè aniversari de la mort de Joan Manén)\nJoan Manén: Balada op. A-23\nJoan Manén: Dansa ibèrica núm. 3 op. A-36, “Calatayud”\nEn col·laboració amb l’Associació Joan Manén\nDijous, 06.05.21 – 20 h\nBandes sonores de pel·lícules: Good morning Vietnam!, Ninot diabòlic, La màscara, El discurs del rei, Titànic, Nascut el quatre de juliol, Missió impossible, Sra. Doubtfire, Atrapa’m si pots, La vida és bella, Pirates del Carib i Forrest Gump.\nDissabte, 08.05.21 – 18.30 h\nPreus: de 18 a 65 euros\nO. Respighi: Lagrime, Scherzo, Stornellatrice, Nevicata, Pioggia, Nebbie\nE. Wolf-Ferrari:4 Rispetti, op. 11\nG. Verdi: ària de Riccardo “Di tu se fedele il flutto m'aspetta”, d’Un ballo in maschera\nG. Puccini: ària de Cavaradossi “Recondita armonia”, de Tosca


Suspès el judici pels incidents en l'aniversari d'HB a Durango per la detenció d'un dels advocats\nS'acusava nou persones de desordres públics en un acte del 2008 prohibit per l'Audiència Nacional\n2 min. Bilbao 12/01/2015 11:15\n260x366 Un agent de la Guàrdia Civil, durant l'operació a Bilbao / EFE Un agent de la Guàrdia Civil, durant l'operació a Bilbao / EFE\nEl judici contra nou persones acusades de desordres públics durant els incidents que es van produir a l'abril de 2008 a Durango, quan l'Ertzaintza va impedir la celebració d'un acte amb motiu del 30è aniversari d'Herri Batasuna, ha quedat ajornat a causa de la detenció de l'advocat Kepa Mancisidor.\nDes de les nou del matí, unes desenes de persones s'han concentrat a l'entrada dels jutjats del carrer Buenos Aires de Bilbao, on anava a començar el judici aquest dilluns, amb el lema 'Konponbide garaia da. Jazarpen politikorik ez! (És temps de solució, no a la persecució política) ', entre ells el dirigent de Sortu Niko Moreno.\nSegons ha explicat Moreno, el judici ha quedat suspès a causa de la detenció de l'advocat Kepa Mancisidor. L'advocat ha estat arrestat aquest dilluns en el marc de l'operació que està desenvolupant la Guàrdia Civil en què han estat detingudes, almenys, 16 persones.\nEls fets que s'anaven a jutjar van succeir el 26 d'abril de 2008 a la localitat biscaïna de Durango. La Policia basca va prohibir l'acte commemoratiu per ordre de l'Audiència Nacional en compliment dels successius pronunciaments d'aquest Tribunal pels que decretava la il·legalització i la suspensió d'activitats d'HB.\nAls nou acusats se'ls imputen delictes de desordres públics pels quals es demana un any de presó per a cadascun. No obstant això, en alguns casos, els processats s'enfronten a penes superiors en atribuir-los-hi també atemptat o resistència a l'autoritat.\nSetze detinguts en una operació contra el col·lectiu d'advocats de presos d'ETA


ELS ULLS DEL PAISATGE - Centre de les Arts Lliures\nInauguració: dijous 9 de juny del 2022\nFi de l’activitat: 31 d’octubre del 2022\nUbicació: Sala X\nComissariat i disseny expositiu: Eladio Aguilera\nTextos i investigació: Mireia Porqueras i Enric Rodon\nMuntatge: L’Antiga Fusteria\nDisseny gràfic: Tallers Torrents\nPoemes visuals: Joan Brossa\nFotos: Pol Masip\nAgraïments: Galeria Miguel Marcos, Glòria Bordons, Vicenç Altaió, Pepa Plana, Maria Canelles, Sílvia Galí, equip del Centre de les Arts Lliures.\nARXIVAR-SE I SER ARXIU\nA cura d’Eladio Aguilera, Mireia Porqueras i Enric Rodon\nInvestigar significa recórrer un camí farcit d’expectatives, traves i obstacles per arribar a un destí inexplorat, on encara no hi ha arribat ningú. Investigar un arxiu és un procés laberíntic, sisifià, gairebé impenetrable. L’arxiu es converteix en una fortalesa inexpugnable de materials classificats, en una representació física i ideològica del castell kafkià, associada a burocràcies, rigideses i encotillaments frustrants on les expectatives xoquen contra el mur de la realitat.\nMentre cartografiàvem els llocs de Brossa, l’objectiu de la nostra recerca, cartografiàvem també el nostre procés d’investigació. Des de l’inici hi veuràs el final, però per arribar-hi, hauràs de recórrer el camí laberíntic del dubte, posant atenció a cada pas, descobrint que cal entrar en Brossa, en el seu despatx i en el seu arxiu per acabar entenent la complexitat i la dificultat del procés d’investigació.\nEl recorregut que tot just inicies et durà pel paisatge imaginari que es genera després de recórrer tot un camí. Entendràs que cada pas és essencial per crear-lo i apreciar-lo.\nTot sorgeix d’una pregunta. L’èxit o el fracàs d’una investigació depèn de la capacitat de girar sobre l’eix d’un mateix, de preguntar-se, d’entendre’s, de saber què es busca. Per trobar una conclusió cal conèixer-se a un mateix.\nAvança. Arribaràs a un despatx, contenidor de l’error, del dubte i de la taula on s’hi ha abocat temps, esforç, ànsia i anhel. Si vols, asseu-t’hi, treballa-hi. Juga-hi, fins i tot. Hauràs d’esquivar-la per il·luminar-te, per trobar el camí. Quan ho facis, sentiràs la màgia de posar els ulls en el paisatge.\nContinua. Veuràs el treball a l’ombra, l’essència que mai s’ensenya, però forçosament ha de ser-hi. La força del verb se sintetitza en l’acció: parlar, obrir, fotografiar, buscar, sistematitzar, dirimir, objectar, concloure. Unes passes més enllà, el verb serà endinsar-se: endinsar-se en Brossa.\nEts a unes poques passes del final. Ara és el moment de contemplar el paisatge, d’entendre’l, de descobrir que cal caminar molt, cal treballar encara més, per arribar a veure la llum del paisatge amb els ulls i adonar-se que el trànsit és el fi.\n…només l’eco respon.\nMireia Porqueras i Enric Rodon


Històries de Barcelona. Bdebarna : La pastilla marca Barcelona:\nEnric J.S. - 31/12/2008 11:31\nÉs una pena que aquesta història d'en fkuku hagi desaparegut tan ràpid, per qué crec que caldría reflexionar molt sobre el que diu.\nEn altres ocasions, ell i jo, en mantingut àcids intercanvis d'opinions, més per la forma que pel fons, però en aquesta ocasió, tot i que hi ha algún punt que podríem discutir, crec que ha ficat el dit a la nafra. I potser anomenant personatges s'ha quedat curt.\nJo visc a l'altre extrem de la ciutat i el panorama no és gaire més alentador. El futut no és que s'hagi acabat la "pastilla" sino que no hi ha antídot fiable.


Reclamació de Responsabilitat Patrimonial (IbSalut)\nIndemnitzar, si un cas, els danys i perjuicis ocasionats per l'actuació del Servei de Salut de les Illes Balears.\nEscrit de Reclamació\nQue no hagi prescrit el dret a reclamar (art. 67.1 de la LPACAP).\nNom i llinatges, mitjà electrònic o domicili per notificacions, breu resum dels fets, data de les lesions, centres implicats i relació de causalitat entre les lesions i el funcionament dels centres implicats, quantia de la\nEs pot presentar la reclamación mentre no hagi transcorregut un any des del fet, en casos de dany físic o psíquic el termini començarà a computar-se des de la curació o seqüeles.\nServei de Responsabilitat Patrimonial


Inaugurada l’exposició ‘La Passió de Sant Fructuós. 25 anys de representació’ | El Seminari\nInaugurada l’exposició ‘La Passió de Sant Fructuós. 25 anys de representació’\nL’Associació Cultural Sant Fructuós, que va néixer amb l’objectiu de difondre el coneixement de les arrels cristianes de l’arxidiòcesi i, en especial, dels sants protomàrtirs Fructuós, Auguri i Eulogi, commemora aquest any el 25è aniversari de la primera representació de la Passio Fructuosi. Un dels primers actes d’aquesta commemoració ha estat la inauguració d’aquesta exposició presidida pel Sr. Arquebisbe.\nLa directora del Centre Tarraconense El Seminari, Sra. Marisa Jiménez, va donar la benvinguda tot agraint a l’Associació Cultural Sant Fructuós la tasca realitzada per a donar a conèixer el valuós patrimoni de les nostres arrels cristianes i fer-ho d’una manera tan pedagògica amb nombroses iniciatives.\nPer la seva part, el Dr. Andreu Muñoz, president de l’Associació va expressar la seva satisfacció per aquesta celebració al mateix temps que recordava els inicis d’aquest projecte «humil» impulsat pel grup de joves de la Parròquia de Sant Pere i Sant Pau de Tarragona, ara fa 25 anys. Muñoz va tenir un especial record per totes les persones que han fet possible tota la tasca de l’Associació al llarg d’aquests anys destacant alguns dels moments més significatius on la Passio Fructuosi ha estat present com l’Any Jubilar de Sant Fructuós, la Jornada Mundial de la Joventut, durant els dies d’Acollida; i en la Beatificació celebrada l’any 2013 a Tarragona on es va representar per primera vegada en castellà. «Entre tots cal fer un esforç d’apropar tot aquest patrimoni artístic i documental a les noves generacions», va dir Muñoz.\nL’exposició permet fer una mirada als nostres màrtirs des de la perspectiva de l’art, una memòria documental i gràfica de la representació amb la mostra dels diferents elements de l’attrezzo, que esdevenen autèntiques peces de reconstrucció històrica. L’exposició també compta amb dues obres atribuïdes a l’artista Josep Juncosa sobre el martiri dels protomàrtirs cedides pel Museu Diocesà de Tarragona.\nLa mostra, que ha estat possible gràcies a la col·laboració conjunta del Centre Tarraconense El Seminari, l’Associació Cultural Sant Fructuós, el Museu Diocesà de Tarragona, el Museu Bíblic Tarraconense i la Diputació de Tarragona, es podrà visitar fins el dia 8 d’abril al vestíbul del Centre Tarraconense El Seminari.


LICORS PORTET OBTÉ UN NOU ÈXIT AL CONCURS MUNDIAL DE BRUSSEL·LES - Pirineu | Connectant comarques\nLICORS PORTET OBTÉ UN NOU ÈXIT\nGuanya dues noves medalles al concurs de licors i espirituosos més important del món.\nLicors Portet, la fàbrica de licors de la Pobla de Segur, fundada l’any 1883, ha obtingut un nou èxit al prestigiós Concurs Mundial de Brussel·les, guanyant una medalla d’Or i una de Plata.\nLa Ratafia dels Raiers Reserva, que va estrenar el seu palmarès amb una medalla al Concurs de Brussel·les 2011, ha obtingut aquest any una medalla de Plata. Aquesta distinció la posa al capdavant de totes les ratafies que s’elaboren a Catalunya, amb un total de 5 Medalles en 5 concursos internacionals.\nD’altra banda, l’Anís Sanromà, elaborat a la fàbrica de la Pobla de Segur sota el mestratge i la formulació d’en Joan Sanromà Badia, fill d’una nissaga de mestres licoristes de Valls (Alt Camp) ha estat distingit amb una medalla d’Or. Aquest anís és el resultat de la destil·lació en l’alambí al bany maria de plantes seleccionades, provinents de cultiu ecològic.\nPuntuació: 4,21 de 5 - 14 Vots\nCarregant ... - 3.183 visites


Un debat amb diverses veus per desmuntar #LaPitjorEpidèmia | Dempeus per la salut pública\n← La punta de l’iceberg de les malaties laborals\nPrimer de Maig 2016 →\nUn any més arriba la Mostra de Cinema: Salut, Drets, Acció, una campanya de Medicus Mundi Mediterrània (anteriorment medicusmundi Catalunya) i Farmacèutics Mundi, que pretèn generar consciència i actitud crítica sobre les causes que provoquen #LaPitjorEpidèmia en salut del món: la desigualtat.\nDIMARTS 19 DE ABRIL Debat Crític: Desmuntant #LaPitjorEpidèmia | Centre Cívic Pati Llimona\nAhir va tenir lloc el debat previ a l’inici de la mostra de documentals amb la presència de Gemma Tarafa, comissionada de salut a l’Ajuntament de Barcelona i Joan Benach, investigador en Salut Pública i director de Greds-Emconet (UPF). L’acte el vam organitzar juntament amb el diari d’investigació Crític i va tenir lloc al Centre Cívic Pati Llimona. L’acte va comptar també amb una fila zero de luxe amb la participació d’activistes, moviments socials, professionals sanitaris i ONG’s.\nToni Barberà, Dempeus Salut Pública\nLucía Artazcoz, experta en gènere i salut\nPep Cabayol, periodista Sicom Cat\nClara Valverde, infermera-activista\nJoan Rovira, economista expert en patents farmacèutiques i finançament sistemes de salut\nMaria José Fernández de Sanmamed, metgessa de família, membre de la FoCAP\nYolanda Nieves, advocada PASUCat\nFrancesc Álvarez, Medicus Mundi Mediterrània\nLaia Pibernat, Farmacéuticos Mundi (FARMAMUNDI)\nSi voleu veure el debat sencer el podeu veure en aquest vídeo.\nTambé us deixem amb un àlbum de fotos de la sessió que hem publicat a Facebook.\nRecordeu que demà comencem les projeccions als Cinemes Girona. Si encara no heu reservat la vostra entrada podeu fer-ho aquí.\nEsta entrada fue publicada en Desigualdades sociales, Salud pública y etiquetada desigualtat, determinants socials, dret a la salut. Guarda el enlace permanente.


Les Borges recupera la Pubilla i l'Hereu | Notícies | SomGarrigues\nDilluns, 22 de de juliol de 2013 - Les Borges Blanques\nLes Borges recupera la Pubilla i l'Hereu\nL'Hereu i Pubilla borgencs d'una edició anterior.\nL'Ajuntament de les Borges Blanques ha decidit recuperar la figura de la Pubilla i l'Hereu del municipi, que des del 2007 que no es feia. A més, s'hi inclouen també les categories de Pubilleta i Hereuet, per a nens i nenes d'entre 6 i 12 anys.\nSegons la regidora encarregada de la convocatòria, Pili Chimenos, "gent d'anteriors edicions i del món del pubillatge tenien ganes que es tornés a fer i així ho hem cregut oportú". Per presentar-se de candidats, es pot omplir una butlleta que s'ha repartit per les cases i associacions amb les dades personals, estudis i aficions, i retornar-la a la bústia que hi haurà a l'Ajuntament fins el 14 d'agost. L'obertura de la candidatura es farà el dia 21 al migdia i el dissabte de Festa Major, 31 d'agost, es farà la proclamació.\nPer a pubilla i hereu, hi poden participar totes les persones empadronades a les Borges, d'entre 18 i 23 anys d'edat i solters.\nSegons l'organització, que des l'any 2005 va passar d'anar a càrrec dels Amics del Terrall a l'Ajuntament, segons establia Foment de les Tradicions Catalanes, la iniciativa té per objectiu "la representació dels joves i infants del municipi, en un context essencialment festiu i essent capaços de representar en cada ocasió els valors, els costums i les tradicions del nostre poble, en definitiva, les nostres arrels".


George R. R. Martin demana als seus fans que deixin de pressionar-lo i els recorda que és un escriptor lent\nL'autor de la popular saga "Cançó de gel i foc", coneguda també pel nom del primer volum, "Joc de trons", demana als seus seguidors que deixin de pressionar-lo perquè acabi la sisena entrega.\nRedacció 09/11/2013 - 13.34 Actualitzat 09/11/2013 - 18.22\nGeorge R.R. Martin està treballant en el sisè volum de la seva saga però encara no hi ha data pel seu llançament. (Foto: Flickr / Gage Skidmore)\nGeorge R. R. Martin se sent assetjat pels seus seguidors, ansiosos de tenir entre les mans el sisè volum de la seva exitosa saga "Cançó de gel i foc". "Vent d'hivern", com es dirà aquesta nova entrega, encara s'està gestant i la data del seu llançament no sembla pròxima. L'escriptor demana que no el pressionin, i que no l'entretinguin fent cerveses.\n"No sé què més puc dir. Sóc un escriptor lent, sempre ho he estat, i aquests són llibres gegants", ha exclamat l'autor al "The Sydney Morning Herald". Martin demana paciència als seus fans, diu que està treballant i que "s'acabarà quan s'acabarà".\nUn dels problemes que es troba l'escriptor és que alguns dels seus seguidors, a la majoria dels quals considera gent encantadora i els agraeix que li paguin les factures, van a veure'l amb un "pac de sis caixes de cerveses i volen asseure's a beure amb mi". Ell ho troba molt agradable, però reconeix que això no és bo per a la seva feina.\nNo només els fans pressionen a l'artífex de la saga. La sèrie "Joc de trons" basada en els seus llibres li trepitja els talons i el pròxim mes de març estrenarà la quarta temporada. Aquesta es basarà en la segona part del tercer llibre, però es preveu que també inclogui històries de "Festí de corbs" i "Dansa amb dracs", dels volums quart i cinquè. Martin no vol que la sèrie li passi per davant i s'aventuri a posar final a la seva trama.


El Consell d'Eivissa posa en marxa el servei d'Oficina de Registre Virtual - Consell Insular d'Eivissa\nEl Consell d'Eivissa posa en marxa el servei d'Oficina de Registre Virtual\nEl Consell d'Eivissa ha posat en marxa el servei d'Oficina de Registre Virtual (ORVE) després de finalitzar amb la formació del personal de l'Oficina d'Atenció al Ciutadà (OAC). És tracta d'una solució que permet la interconnexió telemàtica dels registres d'entrada i/o sortida entre les diferents administracions públiques.\nAquests enviaments s'anoten en el Registre Electrònic General de l'Administració General de l'Estat (AGE), amb plena validesa jurídica segons la Llei de Procediment Administratiu Comú 39/2015, i es transmeten a la destinació a través del Sistema d'Interconnexió de Registres, amb un format i estructura de dades conforme a la Norma Tècnica d'Interoperabilitat SICRES 3.0.\n"Es tracta d'una connexió telemàtica de les diferents administracions per a l'enviament dels documents que presenten els ciutadans. Es registra, es digitalitza i s'envia al seu destí, mentre que el ciutadà pot conservar la documentació original", ha explicat el vicepresident segon del Consell d'Eivissa i conseller de Participació, Transparència, Innovació i Transports, Javier Torres.


Associació de Veïns i Veïnes Mataró-Centre: Per un desig, circ de Nadal\nPer un desig, circ de Nadal\nDivendres i dissabte 20 i 21 de desembre es presenta al Teatre Monumental el nou espectacle de la companyia Ytuquepintas, “Per un desig”. És un espectacle que combina art fet amb sorra, circ, música en directe i tocs d’humor.\nEl divendres l’espectacle es durà a terme a les 8 del vespre i al dissabte hi haurà una doble sessió a les 12 del migdia i a les 6 de la tarda.\nEl preu de les entrades és de 10 euros i podeu entrar a una promoció i adquirir-les per 6 euros presentant aquest correu.\nLA PROMOCIÓ NOMÉS ÉS VÀLIDA FINS DIJOUS 19 DE DESEMBRE.\nPodeu adquirir les entrades amb descompte a les oficines de la Direcció de Cultura de l’Ajuntament de Mataró (de dilluns a divendres de 9 a14 hores i de dimecres a divendres de 18 a 20 hores) i a plaça Gran de Mataró a l’establiment Nu: Cuina ecològica de mercat (de 9 a 20 hores).\nTambé podeu adquirir-les al servei Telentrada de Catalunya Caixa però en aquest cas no gaudireu del descompte.\nUs recomanem veure aquest petit vídeo de l’espectacle, que es va poder veure a la Marató de TV3.\nPodeu llegir més informació aquí.\nPublicado por Lorién Casasús en 8:13\nEl teatre, tota una vida\nResultat de l' Assemblea General


Excursionista " Bastó de Lluc "\nBastó de Lluc es el nom del grup excursionista de Pira, la historia es remonta quan els caminants que vam formar i donar nom al grup: Pere Ferré, Josep Rodriguez, Francesc Amoros, Antoni Masalias i Salvador Capdevila van decidir crear un grup d'excursionistes.\nEl nom de “ Bastó de Lluc “es refereix als bastons que portem per caminar i que són de llucs d´arbres. El novembre del 2000 vam començar a caminar. Ens agrada caminar i admirar la natura que ens envolta. Especialment caminar per la Conca , i els seus camins veinals, senderons, pistes,PR i GR , que ens porten a les muntayes, cims i racons tan propers i a vegades tan desconeguts i no excens d´una bellesa impressionant.\nLa ruta de Les Guixeres i la de Pira –Cova Cautivera amb 4x4 i caminant, que hem organitzat com a caminades populars, i en alguna de la Conca també han participat moltes persones de Pira , i convidem a tothom que vulgui venir a caminar amb nosaltres, només cal possar-se en contacte amb qualsevol membre del grup “Bastó de Lluc”.\nEn el terme de Pira tenim de moment dues rutes marcades que son, Les Guixeres de color verd , que inclou les guixeres que abans havien estat amb actiu , i Florits – el Molí del Roc – Els Plans, de color blau, i estem treballant per fer la gran Ruta del Terme de Pira , que comprén tot el perímetre del terme.\nBastó de Lluc col·labora amb vàries entitats durant l'any per tal organitzar diferents activitats. Rutes nocturnes, excursions populars o caminades entre d'altres.


La Bona Vida - Un brut divertit - Compra cava online\nCava Brut elaborat d'acord amb el mètode tradicional amb un cupatge d'un 30% de Macabeu, un 40% de Xarel·lo i un 30% de Parellada. Ha estat a la cava, a temperatura constant i controlada, durant 12 mesos abans del seu degollament. Compra cava online al Celleret de la Marta i te'l portem gratis a casa!\nTemperatura recomanada de consum: 3-6ºC.\nNota de tast del Cava Brut La Bona Vida\nVista: De color groc brillant, amb tonalitats verdes i bombolla fina.\nNas: Molt aromàtic i amb records varietals.\nBoca: Suau i saborós, és agradable i fresc, amb un carbònic ben integrat.\nEn estoc 93 Elements


Rico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 023 (bleu marine)\nRéférence : 023 (bleu marine) 100 GR 100 M AIG N° 7\n"NEW" Livré sous 10 jours\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 022 (poussière)\nRéférence : 022 (poussière) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 021 (gris argenté)\nRéférence : 021 (gris argenté) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 020 (lierre)\nRéférence : 020 (lierre) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 019 (marron)\nRéférence : 019 (marron) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 018 (patine)\nRéférence : 018 (patine) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 017 (melon)\nRéférence : 017 (melon) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 016 (framboise)\nRéférence : 016 (framboise) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 015 (rose)\nRéférence : l015 (rose) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 014 (crème au beurre)\nRéférence : 014 (crème au beurre) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 013 (jaune pastel)\nRéférence : 013 (jaune pastel) 100 GR 100 M AIG N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 012 (noir)\nRéférence : 012 (noir) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 011 (gris)\nRéférence : 011 (gris) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 010 (olive)\nRéférence : 010 (olive) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 009 (bleu)\nRéférence : 009 (bleu) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 008 (lilas)\nRéférence : 008 (lilas) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 007 (lilas clair)\nRéférence : 007 (lilas clair) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 006 (rouge)\nRéférence : 006 (rouge) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 005 (rose)\nRéférence : 005 (rose) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 004 (poudre)\nRéférence : 004 (poudre) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool = so soft cotton chunky 003 moutarde)\nRéférence : 003 moutarde) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 002 (jaune)\nRéférence : 002 (jaune) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7\nRico Design Creative so cool + so soft cotton chunky 001 (crème)\nRéférence : 001 (crème) 100 GR. 100 M. AIG. N° 7


Noticies - El Ple del mes d'abril aprova l'ordenança de tinença d'animals domèstics de companyia i gossos potencialment perillosos\nEl Ple Municipal del mes d’abril de l’Ajuntament de Manresa ha aprovat avui l’ordenança de tinença d’animals domèstics de companyia i gossos potencialment perillosos. Les finalitats d'aquesta ordenança són assolir el màxim nivell de protecció i benestar dels animals, garantir una tinença responsable i la màxima reducció de les pèrdues i els abandonaments d'animals, fomentar la participació ciutadana en la defensa i protecció dels animals i preservar la salut, la tranquil·litat i la seguretat de les persones La nova normativa ha estat aprovada per unanimitat dels 23 membres presents en el moment de la votació.\nUn altre dels punts més destacats de la sessió ha estat l’aprovació per sol·licitar a UNIFEF que Manresa sigui reconeguda “Ciutat Amiga de la Infància”. El Ple l’ha aprovat per 21 vots afirmatius (11 CiU, 3 PSC, 3 ERC, 2 PP i 2 PXC), i 2 abstencions (2 CUP).\nEn la mateixa sessió els grups municipals de CiU, ERC i CUP han presentat una moció conjunta per al desenvolupament d’actuacions administratives, jurídiques i tècniques necessàries per a l’ampliació del Parc de l’Agulla. El Ple l’ha aprovat per unanimitat dels 23 membres presents.\nEl Ple ha ratificat també per unanimitat l’acord per a la liquidació i dissolució del Consorci de l’Escorxador Comarcal del Bages després de 26 anys d’existència.\nTambé s’ha aprovat per tots els grup -menys Plataforma per Catalunya, que s’ha abstingut-,una proposició del grup municipal del PSC esmenada per CiU per tal d’impulsar la tarifació social en serveis, equipaments i impostos locals per a persones amb ingressos baixos. La proposta té l’objectiu que les famílies amb rendes baixes puguin pagar menys en serveis i impostos municipals i la creació d’una comissió que faci la proposta. CiU ha proposat que aquesta comissió es reuneixi en el marc del Pacte de Ciutat.\nDurant el ple tots els grups –llevat de l’abstenció de PxC- han aprovat també una proposició del grup municipal de CiU referent a la freqüència dels exàmens per obtenir el permís de conduir a la ciutat de Manresa. S’ha acordat demanar a la Dirección General de Tráfico i a la Prefectura Provincial de Trànsit de Barcelona que agilitzi els tràmits oportuns per tal de restablir la periodicitat setmanal en la realització de les proves per obtenir el permís el conducció a Manresa, i per consegüent que els alumnes no tinguin incertesa respecte la data de les proves.\nAmb només els vots en contra del grup municipal de PP, el Ple ha aprovat una proposició del Grup Municipal de la CUP en suport a la Plataforma en Defensa de l’Ebre (PDE) i a la lluita pels cabals ambientals.\nEl Ple Municipal ha aprovat també una proposició del Grup Municipal d’ERC per demanar diferents actuacions per millorar en el Camí del Suanya. La proposició s’ha aprovat per 21 vots afirmatius (11 CiU, 3 PSC, 3 ERC, 2 PP i 2 PxC), i 2 abstencions (2 CUP). El regidor de Medi Ambient i Sostenibilitat, Jordi Serracanta, ha anunciat un actuació imminent per valor de 3.700 euros per tapar forats.\nUn altre dels temes aprovats ha estat una proposició dels Grups Municipals de CiU, PSC, ERC i PP, sobre la declaració “35 anys d’Ajuntaments Democràtics al Servei de la Ciutadania”. El Ple l’ha aprovat per 21 vots afirmatius (11 CiU, 3 PSC, 3 ERC, 2 PP i 2 PxC), i 2 abstencions /CUP). Els regidors han mostrat el reconeixement de l’Ajuntament de Manresa a la tasca realitzada per tots els càrrecs electes locals al llarg d’aquests 35 anys i, alhora, han expressat “el nostre compromís per continuar treballant al servei de Manresa i donar resposta a les necessitats de la ciutadania”.\nOrdre del dia del Ple ordinari del 15 d'abril de 2014


Publicat de 23 mart. 2018 23 mart. 2018 de adinarotarublog\nPublicat de adinarotarublog\nVezi toate articolele lui adinarotarublog


Wikiloc - ruta Ascens a Can Torres des del riu Ripoll - Sabadell, Catalunya (España)- GPS track\nAscens a Can Torres des del riu Ripoll\nVista 826 vegades, descarregada 10 vegades\nEn aquesta ocasió, la ruta és una de les meves habituals, però feta del revés, després d'algunes setmanes d'inactivitat per motius familiars i professionals. La ruta combina pistes amples i rodadores amb trams de trialera aptes per a tots els nivells.\nSortida de Sabadell en direcció al riu Ripoll. Tot resseguint el riu Ripoll, es travessa el seu flux en tres guals diferents fins a l'ascens a l'antiga fàbrica Tolrà de Castellar del Vallès. D'allà, se segueixen uns metres de carretera per a travessar el pont i tombar cap els Saulons. Passades les dues primeres fortes rampes dels Saulons, s'inicia un llarg ascens cap a la part superior de Sant Feliu del Racó. Ja a dalt, se segueix cap a l'aparcament de la Mola i el collet de Cabrafiga, on s'acaba tota la pujada i s'inicia un lleu descens cap a Can Torres.\nJa de baixada, es troba la font de la Tartana i s'arriba al nucli urbà de Matadepera, que es travessa fins a arribar a Can Prat. D'allà, es baixa cap a la fàbrica de gasoses i la Torre del mossèn Homs. Es torna a trepitjar asfalt fins a Can Bonvilar, on es tomba per un camí entre els torrents dels Fangar i de la Murtra, molt aprop de la Font de Ca n'Argelaguet, fins a arribar a la seva confluència. Per aquí, es baixa a buscar el camí del Mas Canals i s'entra a Sabadell per Can Llong.\nRecomanable la visita a la font dels Plàtans, abaix al Ripoll, fonamentalment pel paisatge així com tot el paisatge de Sant Llorenç del Munt.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Ascens a Can Torres des del riu Ripoll https://ca.wikiloc.com/rutes-btt/ascens-a-can-torres-des-del-riu-ripoll-5616882 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Sis morts més entre Althaia i Sant Andreu la darrera setmana - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nSis morts més entre Althaia i Sant Andreu la darrera setmana\nPuja fins a 112 el nombre d'ingressats a causa del coronavirus en centres assistencials de Manresa Quaranta-cinc persones van rebre l'alta entre el 23 i el 29 de desembre Hi ha hagut 322 víctimes mortals\nfrancesc galindo 29.12.2020 | 22:32\nLes morts a causa de l'epidèmia no s'aturen a Manresa. Durant la darrera setmana n'hi ha hagut sis més als centres assistencials manresans i el total ascendeix a 322.\nSi el 15 de desembre se superava la barrera dels tres-cents morts, només dues setmanes després n'hi ha una vintena més.\nDe les darreres sis defuncions, quatre han estat a Althaia i dues a Sant Andreu.\nEn aquests moments hi ha 112 persones ingressades a causa de la covid-19 a Manresa, de les quals 90 a Althaia i 22 a Sant Andreu. La setmana passada eren 101, així que el nombre d'ingressats continua pujant, però la seva distribució és desigual.\nMentre que a Althaia la xifra d'ingressats s'incrementa de forma clara i ha passat en set dies de 76 a 90, a Sant Andreu va a la baixa. Els 90 hospitalitzats a Althaia només han estat superats aquesta segona onada pels 91 del dia 9 de novembre.\nPel que fa a Sant Andreu, el 22 de desembre hi havia 25 persones ingressades a les unitats d'aïllament. Des d'aleshores quatre persones han ingressat, quatre han rebut l'alta a domicili, una persona s'ha negativitzat i dues han perdut la vida.\nEntre Althaia i Sant Andreu han donat 1.619 altes, de les quals 1.515 a Althaia i 104 a Sant Andreu. Són 45 altes més durant la darrera setmana.\nA Althaia hi ha hagut un fort increment d'ingressos de pacients covid: durant els últims 7 dies hi ha hagut 50 nous ingressos de pacients per coronavirus. La setmana passada aquesta xifra va ser de 44, i fa quinze dies de 29.\nActualment, el 29% dels pacients ingressats (entre hospitalització i crítics) són per covid. A l'hospital Sant Joan de Déu hi ha, hores d'ara, tres unitats d'hospitalització destinades a pacients amb covid-19, a banda de la UCI que també ha hagut d'augmentar la seva capacitat per donar resposta a pacients covid o no.\nSegons la Fundació Althaia, l'augment del nombre de pacients també suposa que s'hagin de mantenir, i fins i tot augmentar, els recursos professionals que s'han de dedicar a l'atenció d'aquests pacients amb el suport a UCI i hospitalització de professionals mèdics i d'infermeria d'altres àrees i especialitats.\nEl gràfic que il·lustra aquesta pàgina mostra que als centres assistencials manresans hi va haver 8 víctimes mortals a l'octubre, 28 al novembre i 46 al desembre.\nÉs una progressió esfereïdora que explica algunes de les darreres decisions en l'àmbit sanitari que s'han pres a Manresa.\nCal recordar que aquest dilluns, 28 de desembre, Althaia va activar noves restriccions en l'acompanyament de pacients ingressats per minimitzar el risc de contagi i garantir la seguretat de pacients, familiars i professionals a l'interior de l'hospital.\nTambé es manté la crida a la responsabilitat ciutadana. Althaia insisteix un cop més que és molt important que tothom segueixi les mesures de seguretat per aturar la transmissió de la covid-19 i assegurar la sostenibilitat del sistema de salut. Insisteix que cal la col·laboració ciutadana, especialment aquests dies festius que poden suposar un relaxament en el compliment de les mesures de protecció i seguretat i, per tant, un agreujament de la situació.\nEl coronavirus fereix dos mil cops Manresa al llarg dels darrers deu mesos.


El jutge creu que el pare de Nadia la va utilitzar per pornografia infantil - Diari de Girona\nefe / redacció 10.01.2017 | 18:38\nEl jutge creu que el pare de Nadia la va utilitzar per pornografia infantil MANU MIELNIEZUK / DIARIO DE MALLORCA\nEl jutge que investiga la suposada estafa dels pares de Nadia amb les donacions per al seu tractament considera que les fotografies de contingut sexual trobades en arxius informàtics dels seus progenitors suposen indicis "clars" que el pare va utilitzar a la nena per pornografia infantil.\nEl jutge sosté que aquesta troballa no suposa una simple sospita, sinó "la constància i evidència de clars indicis objectivats de participació de la persona investigada (en aquest cas el pare) en la comissió dels referits delictes de provocació sexual i explotació sexual", segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).\nDesprés de rebre avui de part dels Mossos d'Esquadra les imatges de contingut sexual trobades en els arxius informàtics dels pares de la menor, el titular del jutjat d'instrucció número 1 de la Seu d'Urgell (Lleida) ha acordat citar els progenitors el proper divendres 13 de gener, en considerar que podrien haver comès els delictes d'elaboració i tinença de pornografia infantil, així com d'exhibicionisme i provocació sexual.\nEl magistrat ha autoritzat més als Mossos d'Esquadra al fet que registrin el contingut de tretze llapis de memòria, set targetes de memòria i tres discos durs i altres terminals informàtics dels pares de Nadia que encara estaven sense analitzar.\nEn l'anàlisi de part del material informàtic intervingut en els registres del domicili i d'un comerç propietat de la parella, els Mossos d'Esquadra han localitzat diverses imatges de contingut sexual de la menor, que avui mateix han posat en coneixement del jutge.


La Lluna conté més aigua del que es creia, segons la NASA - Regió7\nLa Lluna conté més aigua del que es creia, segons la NASA\nL'astrofísic manresà Ignasi Ribas diu que les dades són inequívoques\n26·10·20 | 20:49\nNature Astronomy va publicar ahir dos estudis firmats per científics nord-americans utilitzant dades de la NASA, uns dels quals assenyala la inequívoca detecció d'aigua molecular (H2O) a la Lluna i l'altre suggereix que aproximadament 40.000 metres quadrats de la seva superfície, dels quals el 40% són al sud, tenen la capacitat de retenir aigua en les anomenades trampes fredes.\nLes observacions prèvies, a una longitud de tres micres, assenyalaven indicis d'aigua, que «encara deixaven oberta una explicació alternativa», però les noves dades «no tenen cap altra explicació que la presència d'aigua molecular», diu el manresà Ignasi Ribas, astrofísic de l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya i de l'Institut de Ciències de l'Espai del CSIC. Aquesta quantitat d'aigua és molt menor que a la Terra, «però és més que zero», assegura Ribas.\n1 Més de 2 milions de catalans ja tenen la pauta completa de la vacuna contra la covid\n2 'Cartes a Lola': La història d'amor entre un pres del franquisme a Manresa i una dona que vivia davant de la presó\n3 Festival italià per iniciar l’Eurocopa més dispersa\n4 Tres municipis del Berguedà, en risc elevat de despoblament\n5 Solsona acull una jornada per gestionar millor la diversitat en infants i joves\nEl jutge situa l’entorn de Puigdemont a Tsunami i ho envia a l’Audiència Nacional\nCs i PPC apleguen unes 200 persones davant la delegació del govern espanyol sota el lema «Indults no»\nReobre l'oci nocturn a partir del 21 de juny, fins a les 3.30 h i amb ball sense distància


3 min. Barcelona 17/11/2020 20:10\n651x366 Recreació del projecte de l'arquitecte japonès Toyo Ito per a l'Hermitage de Barcelona / ACN Recreació del projecte de l'arquitecte japonès Toyo Ito per a l'Hermitage de Barcelona / ACN\nLa Comissió d’Ecologia, Urbanisme, Infraestructures i Mobilitat de l'Ajuntament de Barcelona ha exigit al govern municipal que "desbloquegi" les converses i negociacions amb el Port de Barcelona i els promotors del Museu de l'Hermitage abans que acabi l'any. Com informa l'ACN, també li demana que signi un conveni amb l'Autoritat Portuària per concretar la implantació del projecte, l'atorgament de la llicència d'obres corresponent i el conveni amb els promotors.


Felanitx mobilitza 350.000 euros en vals de descompte perquè els residents comprin al comerç local - Fora Vila\nL’Ajuntament de Felanitx a través de la regidoria de comerç ha presentat la campanya «Mou Felanitx», una promoció de vals de descompte pels ciutadans de la qual se’n beneficiarà el sector comercial i de la restauració de tot el municipi. Compta amb un pressupost de 350.000 euros.\nEl batle de Felanitx Jaume Monserrat ha explicat que «l’objectiu d’aquesta primera campanya és incentivar la compra al petit comerç i donar una mà a la restauració del terme municipal.\nMou Felanitx és el lema de la campanya, volem que els ciutadans comprin a Felanitx, Portocolom, s’Horta i Cas Concos, ara el teixit comercial ens necessita i per poc que es pugui s’ha d’estar devora ells»\nEls vals de descompte seran de 10 € que s’activarà amb una despesa mínima de 20 € per als comerços i d’un val de 5 € amb una despesa mínima de 10 € per als bars, restaurants i cafeteries. La campanya Mou Felanitx preveu beneficii uns 12.000 habitants del municipi. L’Ajuntament habilitarà diferents espais municipals perquè les persones majors que no tenen accés a les noves tecnologies pugin tenir també els seus vals.


Keanu Reeves i la seva xicota Alexandra Grant asseguren que 'fa anys que es troba' - Parelles Famoses\nKeanu Reeves i la seva xicota Alexandra Grant asseguren que 'fa anys que es troba'\nPotser només en tenen van fer el seu debut públic en parella, però Keanu reeves i la seva novia denunciada, Alexandra Grant i el seu romanç, suposadament, han estat mantinguts a la baixa durant anys. Segons una font amb qui va parlar Nosaltres setmanalment, la parella recentment revelada té & ldquo; es troba des de fa anys, & rdquo; tot i que van decidir mantenir la seva relació fora dels focus fins dissabte.\n& ldquo; No era un secret, & rdquo; la font va dir a la presa de sortida. & ldquo; Han sortit des de l'estiu del 2017 com a mínim. & rdquo;\nLes notícies no són necessàriament sorpresa, com Reeves i Grant es coneixen des de fa gairebé una dècada. El duet va col·laborar el 2011 per primera vegada La matriu llibre d’actor & rsquo; s Ode a la felicitat i de nou el 2016 al seu llibre Ombres, ambdós van proporcionar il·lustracions per a Gran. També van cofundar X Artists & rsquo; Books, una editorial que se centra en la publicació de llibres pensats, d’alta qualitat i centrats en l’artista, que s’ajusten dins i entre gèneres i & rdquo; el 2017.\nSegons Nosaltres SetmanalmentLa font de & rsquo; Reeves i Grant han estat conviu recentment, amb l’actor de 55 anys assistint a l’obertura d’art més recent de Grant & rsquo;\n& ldquo; [Ell] estava allà, i ella la presentava a la gent, & rdquo; al·legava la font. & ldquo; No eren & rsquo; t obertament afectuosos, però no són parells així. Ells & rsquo; tornen a tenir una tecla baixa i divertida. & Rdquo;\nTot i que la seva història romàntica fa anys, l’actor i artista no van fer públic fins que van sortir al cap de setmana a la gala d’art LACMA Art + Film de Los Angeles, Califòrnia. Caminant junts amb la catifa vermella, el duet es va veure agafat de la mà, aparentment confirmant la seva relació i establint Twitter escriure amb comentaris.\nUn testimoni ocular va afirmar que van romandre a prop l'un de l'altre durant la nit.\n& ldquo; Estaven al costat de l'altre i rient ells mateixos cap a l'inici de l'hora del còctel, i, fins i tot, quan estaven de peu parlant amb els altres, encara quedaven al costat dels altres, & rdquo; va dir el testimoni ocular.\nAriel Hivern revela un vídeo maco i tanga mentre se celebra el 2020 amb el nou rumorós Beau Luke Benward\nTot arribant a Netflix el març del 2020\nKenny Chesney afegeix el segon espectacle Gillette Stadium a la gira de Chillaxification 2020


3. Estructures modulars - Més que líniesEducació plàstica a IES Ramon Llull\nLes xarxes modulars són estructures, generalment geomètriques, que permeten relacionar figures iguals o semblants, anomenades mòduls, en una mateixa superfície.\nLa condició fonamental que ha de complir l'estructura de tota xarxa modular és cobrir el pla completament sense deixar superfícies buides intermèdies. Les figures geomètriques que tenen aquesta propietat són: el triangle, el quadrat i l'hexàgon.\nEn la web creada per Fernando Ortiz de Lejaraju, www.educacionplastica.net, trobareu explicacions interactives, exercicis i moltes més coses sobreestructures modulars bidimensionals\nTransformacions del mòdul\nL’artista M.C. Escher, creador incansable de figures i obres on el mòdul és el protagonista, dibuixa figures i éssers impossibles on aplica el disseny modular, les transformacions geomètriques o les simetries.\nInspirations és un impresionant curt d'animació 3D de Cristobal Vila.\nA partir d'un mòdul en dues dimensions és possible arribar per mitjà de diverses transformacions a mòduls que suggereixen tridimensionalitat. En el següent vídeo els mòduls que comencen amb una estructura bidimensional es transformen en estructures tridimensionals. També podem veure el recurs de la transformació començant amb formes geomètriques i acabant amb formes orgàniques.\nAltres enllaços sobre M.C. Escher:\nEscena de la pel·lícula Dentro del laberinto dirigida per Jim Henson en 1996 on apareix el laberint creat per Escher (Relativitat).\nCurtmetratge d’animació de Hallucii que s’inspira en la obra Ascending and descending.\nTreball teòric sobre M.C. Escher\nDissenyar una composició amb un mòdul.\nTransformació del mòdul.


Subvencions als emprenedors que hagin iniciat una activitat econòmica a l’Arboç els anys 2018 i 2019 | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nSubvencions als emprenedors que hagin iniciat una activitat econòmica a l’Arboç els anys 2018 i 2019\nEn total es destinaran com a màxim 10.000 €\nL’Ajuntament de l’Arboç posa en marxa una nova línia de subvencions destinades a emprenedors que hagin iniciat una activitat econòmica a l’Arboç durant els anys 2018 i 2019. El consistori vol ajudar amb aquestes subvencions el teixit comercial local en aquests moments de màxima dificultat. En total es destinaran com a màxim 10.000 € i els imports que s’atorgaran aniran en funció del règim al que estigui sotmesa l’activitat.\nEn qualsevol cas, l’import màxim de subvenció a percebre per cada sol·licitant no podrà excedir:\n– Llicència ambiental: 600 €.\n– Comunicació prèvia d’obertura: 360 €.\n– Comunicació prèvia o declaració responsable: 200 €\nLa sol·licitud de la subvenció es podrà realitzar a partir del 28 de setembre i fins al 14 d’octubre preferencialment a través de la Seu Electrònica https://arbocenc.eadministracio.cat/ i presencialment amb cita prèvia. S’hi podran acollir totes les activitats iniciades durant els anys 2018 i 2019.\nPer presentar-s’hi caldrà complimentar les instàncies on es farà constar el nom del titular de l’activitat, emplaçament i nom comercial de l’activitat i aniran acompanyades de:\n– En el cas de llicència ambiental o comunicació prèvia, presentar factura del projecte o memòria ambiental amb justificant de pagament de la mateix.\n– Fotografies del local amb l’activitat en funcionament.\n– Justificant de pagament de la taxa per la tramitació de l’expedient de llicència ambiental, comunicació prèvia o declaració de responsable.\n– Còpia del número de domiciliació bancària.\nLes sol·licituds presentades dins del termini es resoldran dins dels tres mesos següents un cop exhaurida la data de presentació. Els Serveis jurídics i tècnics de l’Ajuntament, amb la documentació presentada i la documentació existent en l’expedient de cada activitat nova, valoraran les propostes i emetran un informe.


Atenció a les drogodependències (Catalunya, 2005)\nSince 1987, the drug dependence information system collects data about medical care centers of the Drug Addiction Care Network, which is managed by Sub-Directorate General for Drug Addiction of Departament of Health.\nDepartament de Salut Subdirecció General de Drogodependències. Atenció a les drogodependències (Catalunya, 2005). Butll Epidemiol Catalunya. 2007;28(05):53-57.


Núria Montserrat i Javier Martínez-Picado | Activitats | CCCB\nEn aquesta sessió, Núria Montserrat (ICREA-IBEC), experta en noves estratègies de la medicina regenerativa, i Javier Martínez-Picado (ICREA-IrsiCaixa), expert en la investigació del VIH, conversaran amb la periodista Cristina Sáez sobre l’estat en què es troben les seves investigacions per trobar una cura per a la COVID-19.\nLa comunitat científica està treballant per desenvolupar al més aviat possible un tractament que sigui efectiu davant de la COVID-19. Una fita que podria trigar anys a assolir-se, ara es vol aconseguir en qüestió de mesos. En aquesta cursa a contrarellotge, científics de diferents disciplines col·laboren arreu del planeta, treballant amb una gran diversitat de propostes i estratègies. Quins tractaments s’estan investigant? Serà possible trobar una cura aviat? I en el cas que es trobi un tractament, qui hi tindrà accés?\nNúria Montserrat, que investiga un fàrmac que bloqueja el virus en la infecció de noves cèl·lules, i Javier Martínez-Picado, especialista en virologia i immunologia del VIH, parlaran amb Cristina Sáez sobre els reptes als quals s’enfronta el món científic per trobar una cura urgent per a aquesta pandèmia.\nParticipants: Javier Martínez-Picado, Núria Montserrat\nEl 3 de juny del 2020\nNúria Montserrat (ICREA-IBEC), experta en noves estratègies de la medicina regenerativa i Javier Martínez-Picado (ICREA-IrsiCaixa), expert en la investigació del VIH, conversen amb la periodista Cristina Sáez sobre l’estat en què es troben les seves investigacions per trobar una cura per a la COVID-19.


Resum del Taller “Lectura en pantallas” amb Javier Celaya | 12es Jornades Catalanes d’Informació i Documentació\nLa intervenció de Javier Celaya ha començat amb un repàs a la història del sector tecnològic en els darrers 50 anys i la seva repercussió en la societat, per continuar amb el plantejament de diversos temes que tot seguit us comentem.\nEls canvis en els nous formats i dispositius afecten als lectors?\nSegons Celaya els dispositius són irrellevants, ja que cada poc temps en surten de nous amb més prestacions i noves característiques tècniques. El factors més important són sens dubte dos: a) el fet d’evolucionar d’una lectura individual a una col•lectiva mitjançant la possibilitat d’efectuar anotacions i comentaris en els llibres digitals; b) l’opció de poder modificar aspectes visuals com el cos de la lletra, la font, el color de fons de la pantalla i del propi text, que proporcionen un accés més còmode a la lectura i la converteixen en una eina per potenciar la lectura en aquells grups de persones que d’altra manera no tindrien interès en llegir.\nLa demanda de llibres electrònics i dels seus lectors cada cop creix més. Llegir en pantalla no és un fet minoritari, com demostra l’ús elevat dels Ipad en aquest sentit. D’altra banda existeixen dos conjunts de subjectes que poden estar interessats en llegir en aquest nou format: els majors de 40 anys amb un poder adquisitiu elevat i els adolescents.\nQuines transformacions estan realitzant algunes biblioteques per adaptar-se al nous temps?\nSi bé els llibres en format paper ja no són tan vitals pels nostres usuaris, degut a l’aparició d’Internet i de cercadors com Google, les biblioteques tenen un paper important en aquest nou món digital. Algunes ja estan canviant fins a nous models com: les escandinaves que s’estan especialitzant i fan servir els seus espais en funció d’aquesta nova orientació. Per exemple, si una biblioteca es dedica a la música, els seus espais es poden dirigir a ser sales de treball, de concert, etc. on els seus usuaris poden compartir el seu gust per aquesta temàtica. Altre casos són el sistema de préstec online que la Biblioteca Pública de Chicago realitza, l’opció de crear còpies impreses de llibres digitals, o el servei de retorn de les Biblioteques de Tokyo.\nQuin paper poden jugar els professionals de la informació?\nEn els EEUU els bibliotecaris han assumit el paper de defensors dels drets dels compradors sobre l’ús que les empreses fan amb les dades de les seves adquisicions. Nosaltres també podríem fer-nos càrrec d’aquest rol?\nAltres camins poden ser coordinar les activitats de marketing i d’adquisicions del fons construint una xarxa, per obtenir més poder en les negociacions; saber utilitzar les eines com el Google Analytics, que ens diuen què cerquen els nostre usuaris en les nostres webs i potenciar aquests aspectes; fer-nos més visibles i amb més rendibilitat en xarxes socials especialitzades, sense deixar d’estar presents en Facebook.


agost « 2011 « Ràdio Maricel de Sitges. 107.8 FM\nPregó satíric de la Festa Major 2011\n12:05, Dilluns, 22 agost 2011\nOrganitzat per l’ABPS, us oferim el tradicional pregó satíric que declamà Jordi Cubillos el passat dissabte. Presentà al pregoner el president de l’entitat, Joan Duran. En el decurs de l’acte es proclamà pubilla Ariadna Oliva i va rebre el reconeixement al soci Mia Muntané.\nPregó de la Festa Major 2011\n00:03, Diumenge, 21 agost 2011\nUs oferim la transmissió del pregó de la Festa Major 2011, que declamà Loreto Almirall Malivern a la plaça de l’Ajuntament. Previament va intervenir Francesc Rossell, president de la comissió de Festa Major i Santa Tecla, que glossà la personalitat de la pregonera. Finalment, l’alcalde de Sitges, Miquel Forns va cloure l’acte. Per a facilitar l’audició us oferim dues possibilitats: escoltar únicament el pregó, o bé escoltar la transmissió sencera.\nEscolteu el pregó\nEscolteu la transmissió sencera\n“L’església i la Festa” a la darrera de les xerrades de Festa Major del Janio’s\n12:01, Divendres, 19 agost 2011\nOrganitzada pel Janio’s Bar, el restaurant La salseta, l’Eco de Sitges i Justo Conde, es va celebrar ahir la tercera i darrera de les tradicionals xerrades de Festa Major. Moderada per la periodista Rita Marzoa, intervingueren mossèn Josep Pausas, rector de la Parròquia, i els pendonistes de Sant Bartomeu i Santa Tecla, Isidre Pañella i Elena Ferré. Us la oferim sencera.\nRetrio versiona els temes tradicionals de la Festa Major\n12:20, Dijous, 18 agost 2011\nAmb Pinyu Martí, bateria de Retrio, conversem sobre La processó de Sant Bartomeu. Amb aquest títol la formació jazzistica sitgetana, composada per Òscar Ferret al piano, Joan Pinós al contrabaix i el mateix Pinyu Martí, presentarà a l’hort de Can Falç, el proper 22 d’agost a les 20h, un concert-suite on versionen els temes musicals tradicionals que formen part dels seguicis processionals de la nostra Festa Major.\nIsidre Pañella, pendonista de la Festa Major\n12:13, Dijous, 18 agost 2011\nA les portes de la Festa Major d’enguany, Isidre Pañella reflexiona sobre la seva vida professional i recorda les vivències festamajorenques d’infantesa.\nEs presenta el cartell i el programa de la Festa Major 2011\n12:16, Dimecres, 17 agost 2011\nEn un Saló d’Or del Palau Maricel ple de gom a gom, i amb una prèvia musical amb Jànio Martí al piano, es va presentar el programa i el cartell de la Festa Major d’aquest 2011, obra de Pere Stämpfli. Hi varen intervenir, per aquest ordre, Magí Almirall, regidor de festes i tradicions, Siscu Rosell, president de la Comissió de Festa Major i Santa Tecla, Pere Stämpfli, autor del cartell, Joana Fort, membre de la Comissió de Festa Major i Santa Tecla, i l’alcalde Miquel Forns.\nRecordant Francesc Suárez\n12:01, Dimecres, 17 agost 2011\nUs oferim un fragment del programa Retrats de Festa Major, que Ràdio Maricel va emetre el 23 d’Agost del 1992, on s’entrevistà Francesc Suárez.\nPresentació dels actes de Festa Major de l’ABPS\n11:56, Dimecres, 17 agost 2011\nEn roda de premsa al palau del rei moro, l’ABPS va presentar els actes de la Festa Major de l’entitat, i l’edició del Fogall de la Festa Major. La presentació del cabeçut de Francesc Suárez, i la celebració del 30è aniversari de la colla de diables centren l’activitat de l’Agrupació aquests dies. Escoltareu, per aquest ordre: Lluís Artigas (cap de colla dels diables), Agustí Albors, Loli Suárez i el president de l’entitat Joan Duran.\n31è Torneig de Futbol Formatiu al Nou Pins Vens\n12:12, Dimarts, 16 agost 2011\nAmb Josep Pascual, director tècnic de la Blanca Subur, parlem del 31è Torneig de Futbol Formatiu Juvenil “Memorial Jaume Serra”, que es disputarà al Nou Pins Vens del 18 al 21 d’agost. Enguany hi participen l’Hospitalet, Damm, Cornellà, Sant Andreu, Europa i Blanca Subur.\nL’exposició “El fet casteller” repassa la relació històrica de Sitges amb els castells\n11:58, Dimarts, 16 agost 2011\nOrganitzada per la colla jove dels castellers de Sitges, Diumenge s’inaugurà, al cafè de l’art del Retiro, l’exposició El fet casteller, on, a través d’un important recull de documentació gràfica i històrica -amb un ampli apartat dedicat als castellers de Sitges, dels quals enguany s’escau el 40è aniversari de la seva fundació- es repassen els grans moments de la història dels castells a Sitges, des que es referenciaren les primeres actuacions a finals del s.XIX.\nEscoltareu, per aquest ordre: Antoni Sella, president del Retiro, Josep Mª Figueras, organitzador de la mostra -amb Jordi Dólera i Laura Gómez- i l’alcalde Miquel Forns.\nL’Escola de Grallers de Sitges celebra el seu 40è aniversari amb una exposició a l’espai Pere Stämpfli\n11:57, Dimarts, 16 agost 2011\nUs oferim l’acte inaugural de l’exposició de fotografies commemoratives del 40è aniversari de l’Escola de Grallers de Sitges, que durant aquests dies es pot veure a l’espai cultural Pere Stämpfli. Intervenen: Vinyet Panyella, presidenta del GES, Antonieta Montserrat, membre de la secció fotogràfica de l’entitat, Màrius Collado, membre de l’Escola de Grallers de Sitges i l’alcalde Miquel Forns.\nLa plataforma SOS Sitges es mostra preocupada pel futur de les obres dels museus.\n12:20, Divendres, 12 agost 2011\nEn un article enviat als mitjans de comunicació, la plataforma SOS Sitges es mostra preocupada pel futur de les obres dels museus, i demana a l’Ajuntament que actui amb decisió per a evitar que s’intervingui en el terra del primer pis del Cau Ferrat, que, segons el projecte actual, s’ha d’elevar 35 cm per a integrar-hi la instal.lació de climatització.\nCinema Prado: LA MORT DE GUILLEM (català)\nEntrada: 5 euros / gratuïta socis Ateneu Popular\nEstudi Vidal (C/ d'en Bosc, 6): Exposició de pintura "PAISATGES", de Jaume G. Soler, i "DONES DEL MÓN", d'Asun Batlle\nOberta de les 11:00 h a les 14:00 h i de 18:00 h a 21:00 h\nBiblioteca Santiago Rusiñol (sala Lolita Mirabent): Xerrada i debat "PERSONES REFUGIADES LGTBI A CATALUNYA"\nA càrrec de refugiats LGTBI de l'entitat Encara en Acció i de l'Associació ACATHI.\nPrèvia inscripció a: https://gaysitgeslink.org/CA/event/charla-y-debate-sobre-la-problematica-de-los-refugiados-lgtbi-en-cataluna\nPle Municipal de setembre (telemàtic)\nSessió ordinària del Ple Municipal corresponent al mes de setembre\nEs podrà seguir en directe a través del canal de Youtube de l'Ajuntament de Sitges i Ràdio Maricel


Àmbit: Finques situades dins l'OP-1 i l'OP-2.\nProposta: Modificació servitud de les finques per accés rodat a la zona i una part de la superfície de l'espai privat d'ús públic passi a titularitat municipal.\nData aprovació esborrany: 16/01/2018\nData signatura conveni: 04/04/2018\nData ratificació acord: 28/12/2018\nAcord Ratificació acord.