El vet de MÉS a Lladó deixa Esquerra amb un peu fora de la coalició\nBarceló crida el partit a quedar sense el seu líder d'interlocutor, però els independentistes mantenen les insinuacions de frau i racisme en les primàries i veuen una estratègia dels socis per provocar-los una escissió com la d'Esquerra Unida\n5 min. Palma 19/11/2014 20:58\nLa petició del líder de MÉS, Biel Barceló, al president d'Esquerra a Mallorca, Joan Lladó, perquè "faci una passa" enrere i deixi de ser el representant del seu partit a la coalició situa la formació independentista amb un peu fora de MÉS. Tot i que Barceló ha insistit aquest dimecres a deixar clar que MÉS vol Esquerra però no pot amb Lladó, el vet al líder pot acabar provocant la sortida del partit sencer. La intenció de MÉS és que Esquerra triï entre Lladó o MÉS i, malgrat que hi pot haver veus internes que optin per la coalició, l'envit pot provocar una cohesió interna dins Esquerra a favor del seu líder i pot comportar que, per voluntat pròpia o aliena, la formació acabi fora de MÉS.\nL'exigència de Barceló a Lladó, que té el suport de la direcció de MÉS, provocarà, almenys en el curt termini, una reacció de la direcció d'Esquerra de suport al seu líder. Lladó, que no s'ha fet enrere de les insinuacions de frau en les primàries i de racisme que han fet vessar el tassó, ha convocat per divendres una executiva del seu partit, que servirà per fer-li costat perquè les veus crítiques en aquest òrgan són poques. La direcció compara la seva situació amb la que va viure Esquerra Unida fa uns anys i interpreta que hi ha una estratègia del PSM i IniciativaVerds per provocar-los una escissió interna. Aquest missatge i el fet que la petició de Barceló s'assumeixi com una ingerència fan previsible un aval de la direcció d'Esquerra a Lladó. L'executiva dels republicans no decidirà sortir de la coalició. I això obligarà MÉS a prendre una decisió que superi el bloqueig. Malgrat que la intenció de la direcció de MÉS és que Esquerra continuï a la coalició sense que Lladó en sigui el representant, una passa més en un torcebraç intern pot acabar provocant que la sortida de Lladó arrossegui la seva formació.\nEl manteniment del torcebraç per part de Lladó fa pensar als seus socis que el president d'Esquerra cerca ser expulsat de MÉS per aparèixer com una víctima i reforçar-se internament. MÉS no ha convocat cap altre òrgan de direcció després de l'executiva de dimarts. Espera la reacció d'Esquerra a la petició que ha fet perquè Lladó deixi de ser-ne l'interlocutor. Però el procés iniciat dimarts no té marxa enrere. O surt Lladó o haurà de sortir Esquerra. Els dirigents del PSM i IniciativaVerds esperen que hi hagi militants d'Esquerra que optin per no sortir de la coalició i confien en les complicitats que s'han generat en alguns municipis, en les possibilitats que els permetria l'acord i que la direcció d'Esquerra a Barcelona hi "posi seny". Els líders de la coalició no volen, a més, que la situació actual s'eternitzi. La solució ha de ser ràpida. I no es descarta que sigui la setmana vinent que MÉS pugui convocar una assemblea per prendre una decisió definitiva.\nDe moment, ni la direcció de MÉS ni la d'Esquerra no han fet aquest dimecres cap passa enrere en els seus posicionaments i acusacions mútues. La direcció de MÉS considera que Lladó s'ha excedit a l'hora de qüestionar el procés de primàries, amb insinuacions de frau i d'actuacions racistes en les declaracions públiques que ha fet. I insisteix a demanar al president d'Esquerra que rectifiqui les "falsedats" que ha dit i que deixi de representar el seu partit en la coalició. "La meva confiança cap a Lladó s'ha perdut totalment", hi ha insistit Biel Barceló, qui considera que Lladó qüestiona el procés perquè no li ha agradat el resultat en el qual l'han situat els votants, l'onzè a la candidatura al Parlament, sense opcions de sortir elegit. Segons la direcció de MÉS, Lladó amb les seves acusacions ha intentat espenyar unes primàries que han provocat una important mobilització en un procés innovador.\nLa direcció d'Esquerra acusa el PSM i IniciativaVerds d'aliar-se amb un sector crític del seu partit "fabricat pel PSM" per excloure Esquerra de les candidatures en les primàries de dissabte, on ni Lladó ni cap altre membre de la seva formació afí a ell no va aconseguir llocs de sortida. "No ha estat un procés de vot lliure", assegura la direcció d'Esquerra. No només qüestionen el procés, sinó que fins i tot posen en dubte el recompte de vots. També es critiquen les dificultats que, segons ells, han tingut els immigrants per votar en les primàries o els comentaris que s'han fet qüestionant la participació de prop de 200 senegalesos en el procés. Precisament aquest dimecres l'activista Madiop Diagne, que es va presentar a les primàries de Palma, ha comparegut a la seu d'Esquerra per defensar la participació dels senegalesos en les primàries i denunciar comportaments "racistes i xenòfobs" de companys de MÉS que han qüestionat aquest vot.\nLa direcció d'Esquerra, però, no només critica els seus socis en el procés de primàries, sinó que veu una estratègia d'aquests en contra del seu líder des del "darrer any i mig". Comparen la situació amb la que es va viure fa uns anys a Esquerra Unida, on, segons aquesta interpretació, el PSM va propiciar una escissió interna que va provocar l'aparició d'IniciativaVerds, amb uns dirigents "recompensats amb càrrecs al Parlament", amb referència a Fina Santiago i David Abril.


La fruita seca amb més i menys calories | Consumer\nLa fruita seca són aliments calòrics, però poden ajudar a controlar el pes corporal i tenen un perfil nutricional molt interessant per a la salut\nLa fruita seca són un dels aliments més benvolguts a la tardor i hivern. Moltes receptes clàssiques d’aquests mesos els incorporen entre els seus ingredients, des del pa i les amanides fins a la carn i els dolços. Amb el començament dels dies freds i, sobretot, en els receptaris de Nadal, la fruita seca guanyen protagonisme en els fogons i les taules. I, al costat d’ells, sorgeixen tot tipus de mites, dubtes i rumors, com que engreixen perquè tenen molt greix i massa calories. En aquest article es llisten quins són la fruita seca més i menys calòrics, s’explica què tipus de greixos contenen i quin ha de ser la seva presència en la dieta perquè siguin beneficiosos per a la salut.\nLa fruita seca són aliments calòrics. I, no obstant això, són molt sans. Contenen fibra, vitamines i minerals, esteroles vegetals i també grasses, encara que saludables. Est és un detall crucial ja que, a diferència d’altres aliments o productes molt calòrics, la fruita seca aporten al cos diversos nutrients beneficiosos, incloses els seus greixos. Com explica la dietista-nutricionista Isabel Megías en l’article ‘Tot sobre els greixos’, alguns tipus de greixos són imprescindibles per a un òptim estat de salut: posseeixen àcids grassos essencials -necessaris per a un correcte funcionament de l’organisme-, són vehicle d’algunes vitamines (A, D, I i K) i precursors de molècules amb importants funcions biològiques. D’acord a la base de dades del Departament d’Agricultura d’EUA, la següent fruita seca habitual es troben entre els més i menys calòrics.\nFruita seca amb més calories\nEntre la fruita seca més calòrica, estan els següents cinc:\nNous de Macadamia: 718 kcal / 100 grams.\nNous pacanas: 691 kcal / 100 grams.\nPinyons: 673 kcal / 100 grams.\nNous: 654 kcal / 100 grams.\nAvellanes: 646 kcal / 100 grams.\nAquests aliments tenen una important densitat calòrica, la qual cosa genera cert recel en la població, que tem engreixar en menjar-los. No obstant això, són molt nutritius i aporten grasses cardiosaludables, proteïnes, fibra, minerals, vitamines i antioxidants. El consum regular de fruita seca és beneficiós per a la salut -especialment, per al cor-, ajuda a controlar els nivells de colesterol i prevé diverses malalties. A més, al contrari del que es creu, la fruita seca no engreixen. Rigorosos estudis apunten, de fet, que aquests aliments poden contribuir a controlar el pes corporal. La clau està en la quantitat de fruita seca que es mengin.\nFruita seca amb menys calories\nEntre la fruita seca menys calòrica, es troben aquests cinc:\nAmetlles: 579 kcal / 100 grams.\nFestucs: 562 kcal / 100 grams.\nAnacards: 553 kcal / 100 grams.\nGles: 387 kcal / 100 grams.\nCastanyes: 369 kcal / 100 grams.\nQualsevol d’aquests fruits conté menys calories que els primers cinc. I, així i tot, hi haurà qui observi que segueixen sent “molt calòrics”, sobretot si els hi compara amb la fruita fresca, com a pomes, taronges, plàtans o peres. Com és possible que un aliment tan calòric sigui capaç de controlar el pes corporal? Existeixen diverses explicacions per a això. Com assenyala el dietista-nutricionista Julio Basulto en l’article ‘A més fruita seca, menys mortalitat’, d’una banda, el major contingut en fibra dietètica en la fruita seca disminuiria la velocitat del procés digestiu i augmentaria la sensació de sacietat; i, per un altre, l’increment en el consum de fruita seca redueix la ingesta d’altres aliments insans, molt processats i més calòrics, la qual cosa es tradueix en una menor ingesta calòrica total. Però, a més, aquest expert esmenta altres factors, com que l’energia de la fruita seca és poc accessible per a l’intestí i la seva digestió -i, per tant, requereix molta inversió d’energia per part del sistema digestiu- o que les persones que els consumeixen de forma habitual són més proclius a seguir un patró de dieta saludable.\nQuanta fruita seca cal menjar i com incorporar-los a la dieta\nEl secret per gaudir de la fruita seca i beneficiar-se de les seves propietats nutricionals és incloure’ls en el marc d’una dieta sana i conèixer quins són les racions de consum recomanades. Des de la Societat Espanyola de Nutrició Comunitària (SENC) i la Societat Espanyola de Medicina de Família i Comunitària (SEMFYNC) aconsellen menjar entre 75 i 200 grams de fruita seca a la setmana; és a dir, entre una i cinc racions setmanals (una ració equival a 25 grams).\nI convé prendre’ls al natural, millor torrats que fregits i sense sal afegida. Una bona manera d’aconseguir-ho és incorporar a la fruita seca com un ingredient més en les receptes quotidianes. De la mateixa manera que es mengen ametlles o avellanes en el torró, és possible fer pa de nou, agregar fruita seca als guisats i estofats, a les amanides i a altres postres menys calòriques, com les pomes rostides. A més de ser bons per a la salut, li donaran un toc exquisit als plats més senzills.\ncalories fibra frutos secos-ca


EXPRESSIONS DE COBLA. CONCERT\nMartínez Comín a Guinovart.\nLa música de cobla forma part del nostre ADN cultural: és un dels tresors més preuats del patrimoni musical de Catalunya. És possible que molta gent associï la cobla a un tipus molt determinat de peces, però nombrosos compositors catalans s’hi han apropat sense vergonya i, sobretot, sense cap mena de complex.\nAquest concert serà un viatge per l’espai i el temps: començarà a inicis del segle XX i arribarà fins als present.\nFèlix Martínez i Comín va ser un dels grans compositors per a cobla del segle passat, però no cal oblidar que també va compondre música de cambra, lieder i peces simfòniques.\nAlbert Guinovart és pianista i un dels compositors catalans vius més prolífics i polifacètics, amb obres per al teatre musical, l’òpera, la televisió i el cinema, així com música de cambra i simfònica. Evidentment, Guinovart també ha compost per a cobla.\nAquest concert serà un viatge des del passat fins al present, i esperem que la música per a cobla tingui molt de futur!\nDia: Diumenge 8 de novembre de 2020


SALOU: Front comú per exigir la reobertura urgent de botigues i comerços\nL'Ajuntament i els empresaris de Salou insten la Generalitat a que reobri tots els establiments\nGranados afirma que cal reactivar l'economia «perquè sinó no es podrà pagar l'emergència sanitària»\nper Redacció dijous, 12 de novembre 2020 - 16:48h\nL'Ajuntament de Salou i associacions d'empresaris d'hostaleria, turisme i comerç de la localitat han signat aquest dijous un manifest conjunt per instar la Generalitat a que «decreti la reobertura immediata dels establiments afectats pel tancament temporal, garantint la màxima seguretat».\nEn el document també demanen al Govern que doni «ajudes immediates, directes, suficients i a fons perdut» als empresaris per evitar la destrucció de llocs de treball; així com que abans de prendre qualsevol altra mesura restrictiva es consensuï amb els sectors econòmics. L'alcalde de la ciutat, Pere Granados, ha assegurat que cal reactivar l'economia "perquè sinó no es podrà pagar l'emergència sanitària».\nPere Granados: «Necessitem reactivar l'economia fent-la compatible amb la salut de les persones»\nGranados ha exigit que «primer es vetlli per la salut de les persones» però que «això sigui compatible amb l'exercici de l'economia». «Tots sabem que s'estan destruint llocs de treball i empreses; necessitem reactivar l'economia fent-la compatible amb la salut de les persones». El batlle ha alertat que l'emergència social «està creixent i creixerà molt més» i que «si no hi ha economia» no es podrà finançar «ni l'emergència sanitària ni l'emergència social».\nLa reunió ha formalitzat el front comú entre l'alcalde de Salou i el sector de l'hostaleria i comerç | Àngel Ullate\nLes entitats que han signat el document amb el consistori són l'Associació d'Empresaris d'Hostaleria de Salou, l'Associació Shopping Salou i l'Associació d'Empresaris Turístics de Salou. El president dels primers, Josep Maria Moreno, ha lamentat la situació que viuen i ha criticat el Govern. «No hi ha hagut mesures, hi ha hagut tancaments. Estaríem encantats que hi hagués mesures per poder obrir, però el que hi ha són tancaments forçats».\nParal·lelament també reclamen a la Generalitat que doni més ajudes als empresaris. «Les que s'han fet fins ara són insuficients», ha remarcat Granados. Amb tot, el batlle ha adreçat una carta al vicepresident de la Generalitat amb funcions de president, Pere Aragonès, explicant les reivindicacions. «Esperem que sigui element d'estudi per part del Govern perquè prenguis mesures que ponderin les conseqüències. S'ha de permetre generar economia, és una emergència que tenim al país», ha finalitzat.\nImportant Cambrils: Canvis de mobilitat en un dels accessos del municipi\nÚnic a Europa: El gran canvi de PortAventura que converteix el parc en referent\nSalou Ajuntament de Salou Pere Granados Generalitat de Catalunya Govern català empreses Coronavirus


JOSE MIGUEL PIQUER BELDA\nMarca ABASEDEBE COMUNICACIO a Espanya\nInformació sobre la marca ABASEDEBE COMUNICACIO amb el nombre M3687203(2)\nLa marca ABASEDEBE COMUNICACIO amb el nombre M3687203(2) va ser sol·licitada el 18/10/2017. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca ABASEDEBE COMUNICACIO amb el nombre M3687203(2) va ser sol·licitada per JOSE MIGUEL PIQUER BELDA.\nRenovació de la marca ABASEDEBE COMUNICACIO amb el nombre M3687203(2)\nAltres marques sol·licitades per JOSE MIGUEL PIQUER BELDA\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per JOSE MIGUEL PIQUER BELDA, entre les quals es troba la marca ABASEDEBE COMUNICACIO amb el nombre M3687203(2). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per JOSE MIGUEL PIQUER BELDA clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca ABASEDEBE COMUNICACIO. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Biblioteca de St. Andreu de Llavaneres: Arale fa 30 anys.\nArale fa 30 anys.\nLa sèrie d’anime ‘Dr. Slump’ que protagonitza l’Arale, un robot amb forma de noia i una força colossal, bastant ingènua i peculiar, fa 30 anys.\n"A la vila de Pingüí viu el Dr. Slump, un veritable geni de la cibernètica, i com tots els genis està una mica "tocat". La seva última invenció és un petit robot, l'Arare, i n'està tan orgullós que diu a tothom que és la seva germana petita, i és que l'Arare sembla una nena com totes les altres, o gairebé..."\nText extret de la web Super3.cat.\nSi voleu seguir les seves aventures, podeu trobar el còmic a la Biblioteca:\nEtiquetes de comentaris: Sala Infantil


Centre de Documentació d'Atenció a les Persones catalog › MARC details for record no. 35913\nMARC view: Guia bàsica d’aliances locals en el sector social\nGuia bàsica d’aliances locals en el sector social (Record no. 35913)\nCampo de control 20171122130511.0\nCampo de control de longitud fija 171116b xxu||||| |||| 00| 0 spa d\n9 (RLIN) 51325\nNombre de persona Cusí, Frederic\nTítulo Guia bàsica d’aliances locals en el sector social\nMención de responsabilidad etc. redacció: Frederic Cusí i Marc Botella\nNombre del editor distribuidor etc. Diputació, Entitats Catalanes d'Acció Social\nSumario etc. Guia que analitza els beneficis de la cooperació entre les administracions locals i les entitats socials, els processos i la metodologia de construcció d’aliances, així com els factors d’èxit i de fracàs. L’objectiu és ajudar a teixir lligams més sòlids en els territoris entre els diferents actors que intervenen en les polítiques socials de proximitat, en base a responsabilitats i regles del joc clares, que ens porten a projectes més sostenibles i amb més impacte. En annexos, aporta models de documents, formularis models i de bibliografia.\nNombre de persona Botella, Marc\nNombre de entidad o nombre de jurisdicción como elemento inicial Entitats Catalanes d’Acció Social\nIdentificador Uniforme del Recurso (URI) http://centredocumentacioap.diba.cat/cgi-bin/koha/opac-retrieve-file.pl?id=d76d25ccd7e44483134788554ec50ebc\nNota pública Acés al document:\nDisponible Benestar social Centre de Documentació de l'Àrea d'Atenció a les Persones Centre de Documentació de l'Àrea d'Atenció a les Persones Mundet 2017-11-16 369 0000950082880 2017-11-16 2017-11-16 Recursos electrònics


El veritable origen dels barrets Panamà està a l'Equador | experiències 2021\nLa culpa no la té el país centreamericà, encara que sens dubte va ser un gran aliat per donar-los a conèixer arreu del món. Però ja va sent hora de reivindicar la veritat. Parlem dels coneguts com barrets Panamà, l'origen real està a l'Equador.\nVa ser durant la construcció de Canal de Panamà quan l'ús d'aquesta artesania equatoriana es va popularitzar, amb productors que, motivats per les favorables condicions comercials que oferia el seu veí de nord, no van dubtar a portar els seus productes per vendre'ls allà.\nDeclarada Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la Unesco, aquesta artesania es treballa amb palla toquilla, una fibra de palma conreada en diversos països de Llatinoamèrica. Per aquesta raó hi ha altres on també els fabriquen, encara que el palmell (mai millor dit) se l'emporta Equador per crear els millors i ser el major productor mundial.\nUn artesà treballa en un barret de palla toquilla a la ciutat de Conca, Equador. © Getty Images\nLa ciutat andina de Conca és la més activa, mentre que les de la costa de el Pacífic, com Montecristi i Pile, es disputen ser les que signen els de millor qualitat. Tot el procés d'elaboració es fa a mà i pot durar setmanes i fins i tot mesos.\nAixò significa que els més exclusius puguin arribar a costar fins a 25.000 € en botigues online com Brent Black. Si viatges a l'Equador podràs trobar en botigues i en mercats artesanals de les principals ciutats, però un consell: mai demanis un barret Panamà, demana un barret de palla toquilla. Demostra que saps de què parles.


Antígona al Suprem - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAntígona al Suprem\nxavier domènech 19.03.2019 | 23:09\nHi ha clàssics que mai no estan fora de lloc, encara que expliquin històries de temps remots. Per exemple, Antígona, que he tornat a llegir aquests dies. Recordem breument què narra aquesta tragèdia grega escrita per Sòfocles fa gairebé vint-i-quatre segles. Creont, rei de Tebes, prohibeix sepultar el cadàver de Polinices, un príncep tebà que s'havia alçat en armes contra la ciutat. La germana d'aquest, Antígona, desobeeix i el sepulta, per motius de pietat religiosa. Detinguda, ella i Creont protagonitzen un debat que enfronta el deure d'obeir les lleis, per un costat, i el d'obeir els propis principis ètics i religiosos, per l'altre. Creont defensa l'Estat, el qual considera que s'afebleix quan tolera la desobediència, fins al punt que fer els ulls grossos porta a l'anarquia. Antígona defensa que les «lleis no escrites dels déus» passen al davant de les lleis humanes, i accepta el càstig que li pertoqui per haver fet allò que, en el seu fur intern, se sentia obligada a fer. Malgrat que és filla del qui fou el seu cunyat, el rei Èdip, Creont condemna Antígona, i no se'n desdiu ni tan sols quan el seu propi fill, Hemó, li fa saber que el poble és un clam a favor de la noia. Com que és una tragèdia grega, acaba malament, però el final no ens ha de fer perdre de vista la força i la vigència del debat.\nLlegint les paraules d'Antígona davant Creont he pensat en els discursos d'Oriol Junqueras i Raül Romeva al principi del judici del Procés, o en les respostes de Jordi Cuixat, plens de fermesa en el deure de seguir determinades conviccions al marge del seu encaix amb la legalitat espanyola; més subtilment, els arguments de «ponderació d'obediències» que han exposat altres processats van en una direcció semblant. Tots ells es mostren convençuts de tenir un mandat popular per fer les coses que han fet, que passa per damunt de qualsevol altra consideració. Afirmen que aquest mandat és més legítim i els obliga més, que l'article 2 de la Constitució o les normes de l'Estatut sobre la seva pròpia reforma. I malgrat que els seus advocats procurin reduir al mínim el possible càstig, perquè tampoc no cal ser ximple, apunten, com Cuixart, que ni se'n penedeixen ni fan propòsit d'esmena. Com a Tebes, se sent una gran remor popular a favor de la seva innocència i en contra del càstig, però aquesta remor s'escolta a Catalunya i amb prou feines arriba a Madrid. I quan intenta arribar-hi, engeguen el descomptador de manifestants.\nConfinats i amb discurs.


L’hora més cara serà entre les nou i les deu de la nit: 271,8 €/MWh\nFa un any el megawatt es pagava a 14,78 euros l’hora\nLes empreses d’automoció aposten per la nova mobilitat\nSis de cada deu empreses del sector de l’automoció de la regió metropolitana de Barcelona té previst invertir enguany en la nova mobilitat, amb el vehicle elèctric en el punt de mira. Aquesta és...\nVall Companys i Cañigueral compren Leridana de Piensos\nL’empresa gironina Grup Cañigueral, que opera sota la marca Costa Brava Mediterranean Foods, i la lleidatana Vall Companys han creat una societat conjunta per comprar Leridana de Piensos, que factura...\nEl grup reusenc Freshly Cosmetics, millor botiga en línia del 2021\nEl grup de productes de cosmètica Freshly Cosmetics, fundada a Reus (Baix Camp). ha estat considerat la millor botiga en línia de l’Estat el 2021. Segons el jurat dels premis Ecommerce Awards, “amb...\nObre el restaurant U35 Sushi & Drinks a Girona\nU35 Sushi and Drinks, una firma que ja compta amb un establiment a Platja d’Aro, va obrir ahir el seu primer restaurant a Girona, a la pujada del pont de pedra número 1, un edifici de dues plantes....\nEl programa «Accelera el Creixement», impulsat per la Diputació de Barcelona i PIMEC, està creat per donar suport a les petites i mitjanes empreses, per ajudar-les a impulsar el seu desenvolupament...\nEl guardó també distingeix el web i l’aplicació mòbil de l’entitat bancària\nAir Nostrum posa a la venda els bitllets de la nova ruta entre l’Aeroport d’Andorra - La Seu d’Urgell i el de Madrid\nEl preu del primer vol de la companyia a la infraestructura pirinenca és de 50 euros i sortirà el pròxim 17 de desembre\nLes companyies aèries van operar durant la temporada d’estiu un 58% dels vols equivalents al 2019\nALA espera que el 2022 sigui l’any de la consolidació de la recuperació tot i que depèn de moltíssimes variables”


Zinczippeïta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nzinc, zippeïta i solució sòlida mineral\nmina Hillside (Happy Jack MS 920 claim; Camp MS 919 claim; Seven Stars MS 916 claim), Bozarth Mesa, Bagdad, Districte d'Eureka, Comtat de Yavapai, Arizona, Estats Units\na = 8,6437(10) Å; b = 14,1664(17) Å; c = 17,701(2) Å; β = 104,041(3)°\ngroc, taronja, vermell-marró\n5,032 g/cm3 (calculada)\nnα = 1,700 a 1,750\nδ = 1,700\nLa zinczippeïta és un mineral de la classe dels sulfats, que pertany al grup de la zippeïta. Rep el seu nom per ser l'anàleg de zinc de la zippeïta.\nLa zinczippeïta és un sulfat de fórmula química Zn(UO2)2(SO4)O2·3,5H2O. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2.\nSegons la classificació de Nickel-Strunz, la zinczippeïta pertany a "07.EC: Uranil sulfats amb cations de mida mitjana i grans" juntament amb els següents minerals: cobaltzippeïta, magnesiozippeïta, niquelzippeïta, natrozippeïta, zippeïta, rabejacita, marecottita, sejkoraïta-(Y) i pseudojohannita.\nVa ser descoberta l'any 1976 a la mina Hillside, a Bagdad, localitat que pertany al districte d'Eureka, al comtat de Yavapai (Arizona, Estats Units). També ha estat descrita en un parell de localitats de la República Txeca, a Itàlia, a Eslovàquia i a Eslovènia.\n↑ «Zinczippeite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 1r juliol 2017].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Zinczippeïta&oldid=18638561»\nGrup de la zippeïta\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 jul 2017 a les 23:17.


Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció | M. Piulachs / M.P | barcelona | Política | El Punt Avui\nReclamen una estratègia comuna contra la corrupció Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció + Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció E-mail\nReclamen una estratègia comuna contra la corrupció\nParticipants en el debat organitzat per Antifrau, ahir OAC.\nReclamen una estratègia comuna contra la corrupció Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció Reclamen una estratègia comuna contra la corrupció E-mail\nM. Piulachs / M.P - barcelona\nEl director de l’Oficina Antifrau de Catalunya (OAC), Miguel Àngel Gimeno, reclama que en la transposició de la directiva europea de protecció de persones alertadores, en vigor des del 17 de desembre del 2019, hi hagi “una autoritat estatal que faci una estratègia comuna” que executin les comunitats i els municipis amb les seves oficines. Una reclamació compartida per altres experts en el debat en línia sobre aquesta directiva, ahir. Joan Llinares, director de l’Agència de Prevenció i Lluita Contra el Frau i la Corrupció del País Valencià, va apostar perquè la nova llei inclogui les persones jurídiques com a alertadores, i hi va afegir que “continua havent-hi tanta corrupció per la por dels denunciants a rebre represàlies”, algunes de les quals han aturat des de la seva agència, ja que té capacitat sancionadora en incorporar una norma més moderna. Jaime Far, director de l’Oficina de Prevenció i Lluita contra la Corrupció a les Illes Balears, va afirmar que cal que la norma detalli qui ha de protegir el denunciant. I, Rosa María Sánchez, directora de Serveis d’Anàlisi de l’Ajuntament de Barcelona, va alertar que la directiva europea no inclou les denuncies anònimes i “és un risc” si es manté ja que funcionen molt bé, i va detallar que la bústia de queixes del consistori van passar de 63 l’any 2016 a les actuals 449 comunicacions en permetre les anònimes, i la majoria d’interès, va indicar.


Anna Valdé: «Per assolir un bon acord és necessari que ambdues parts estiguin disposades a cedir», Advocats, Diari de Girona\nAnna Valdé: «Per assolir un bon acord és necessari que ambdues parts estiguin disposades a cedir»\nDesprés de 20 anys de carrera professional, Anna Valdé va iniciar fa poc més d'un any el seu despatx en solitari. Especialitzada en dret civil -bàsicament porta temes matrimonials i bancaris- exerceix també de professora a la Universitat de Girona.\nAnna Valdé, al seu despatx professiona. | DdG.\nDAVID CÉSPEDES | GIRONA Quin tipus de casos arriben amb més freqüència al seu despatx?\nDoncs fa més d'un any que vaig engegar aquest nou projecte, i he continuat dedicant-me a l'exercici dintre de l'àrea de dret civil. Bàsicament portem temes relacionats amb el dret de família (separacions, divorcis), temes de dret de la persona (relacionats amb la pèrdua o manca de capacitat); dret bancari, reclamacions de quantitat d'impagats, temes relacionats amb el dret immobiliari (arrendaments, precaris), entre d'altres.\nEn els casos que afecten el dret de família és millor pactar i arribar a un acord abans d'arribar a la via judicial?\nA la via judicial s'hi ha d'acudir forçosament quan hi ha fills en comú menors d'edat, ja siguin fruit del matrimoni o bé d'una unió estable de parella, però evidentment és molt millor arribar-hi amb un acord assolit prèviament per les parts recollit en un conveni regulador. I aquí és fonamental la tasca que fem els advocats, ja que coneixem el marc normatiu i la jurisprudència, en concret la de l'Audiència de Girona. Per assolir un acord, però, és necessari que ambdues parts estiguin disposades a cedir i a no imposar condicions.\nEn una separació, amb un component dolorós, quan ha de fer de més de psicòloga que d'advocada?\nEls advocats en cap cas podem suplantar la tasca professional dels psicòlegs, ja que no disposem dels coneixements ni eines necessaris per fer-ho. Tot i això, els advocats/des que ens dediquem al dret de família sabem que és molt important aquest suport personal al client juntament amb l'assessorament jurídic. Entenc que en aquest moment de dol personal el tracte amb el client ha de ser molt proper i constant, ja que aquest acompanyament es valora molt positivament.\nEn una separació, si hi ha fills, quin paper han de tenir? Han de quedar al marge de la resolució del conflicte?\nSí. Tot i la ruptura sentimental, si el cessament de la convivència es fa amistosament i continua havent-hi bona relació i entesa entre les parts, sempre dic als meus clients que els fills donen moltes lliçons de la reacció positiva a la nova situació, a la qual s'adapten en moltes ocasions més ràpid que els seus progenitors. Si pel contrari la ruptura és traumàtica i endemés s'utilitzen els menors per generar més conflicte, els fills ho pateixen molt i en surten greument perjudicats.\nQuines mesures se solen regular en un procés de ruptura?\nLes que afecten els fills en comú, que es regulen en un Pla de Parentalitat ; la contribució a les despeses dels fills ja siguin menors o majors d'edat; el dret d'ús del domicili familiar; la divisió, venda o adjudicació a una de les parts si s'escau del dret de propietat del domicili familiar o altres béns immobles que pugui tenir la parella, i finalment la prestació compensatòria i compensació econòmica a favor d'una de les parts, si es donen els requisits legalment establerts.\nAnna Valdé i Via\nCarrer de la Creu, 43 Entresol 1a\nTelèfon: 972 205 076 / 616 696 071


incendi Ribera d'Ebre | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n'Cada dia que passa, és un any de producció que perdem'\nAquest dimecres es compleix un mes de l'extinció de l'incendi de la Ribera d'Ebre, el Segrià i les Garrigues. Les últimes setmanes s'ha treballat a contrarellotge per inventariar els danys que el foc va...\nUn centenar de persones, representant pagesos i ramaders, han tornat a tallar aquest passat diumenge, de forma intermitent, la carretera C-12 a Flix. Els afectats per l'incendi de la Ribera d'Ebre, el Segrià i...\nLa neteja del bosc cremat i crèdits tous, primeres mesures 'de xoc' per als afectats del foc de la Ribera d'Ebre\nLa consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, ha anunciat les primeres mesures de xoc per facilitar la recuperació de la capacitat productiva de pagesos i ramaders a la zona de la Ribera d'Ebre, les Garrigues i...\nPimec ajudarà a fer plans empresarials als pagesos afectats per l’incendi de la Ribera d’Ebre\nPimec posarà a disposició dels pagesos afectats per l’incendi de la Ribera d’Ebre un parell de telèfons, un per ajudar-los a fer un pla empresarial per revitalitzar la seva activitat i un altre per...


Oms i de Prat - Gimcana matemàtica 2015\nGimcana matemàtica 2015\nEl passat 29 d’abril l’alumnat de 1r d’ESO hi participà, com cada any, en la Gimcana Matemàtica organitzada pel Centre de Recursos del Bages. En la seva desena edició hi van participar més de 800 alumnes de 1r d’ESO de la majoria de centres escolars de la comarca. L’objectiu és passar el matí per diverses places i carrers del barri vell resolent reptes o problemes matemàtics distribuïts en petits equips.\nEnguany, el Pep Caselles ha estat el professor del nostre centre col·laborador en l’organització de la Gimcana. Com també és tradicional, una colla d’alumnes de 4t d’ESO han ajudat en les dues paradetes a càrrec nostre (la 5 i la 6).\nEl matí va transcórrer amb absoluta emoció i processament lògico-matemàtic.\nApplication 0.072 seconds (+0.045); 4.48 MB (+2.414) - afterDispatch\nApplication 0.091 seconds (+0.009); 5.23 MB (+0.444) - afterRenderModule mod_slideshowck (Slideshow CK)\nApplication 0.110 seconds (+0.004); 5.36 MB (+0.046) - afterRender\n5.37 MB (5,628,816 Bytes)\nWHERE `session_id` = '92ebebc4157f83fc6c6773b3dd9db25b'\nVALUES ('92ebebc4157f83fc6c6773b3dd9db25b', 0, '1516404092')\nAND (a.publish_up = '0000-00-00 00:00:00' OR a.publish_up <= '2018-01-19 23:21:32')\nAND (a.publish_down = '0000-00-00 00:00:00' OR a.publish_down >= '2018-01-19 23:21:32')\nWHERE id = 220\nAND (m.publish_up = '0000-00-00 00:00:00' OR m.publish_up <= '2018-01-19 23:21:32')\nAND (m.publish_down = '0000-00-00 00:00:00' OR m.publish_down >= '2018-01-19 23:21:32')\nSET `data` = 'x3XiMkL-l83fU90Y1hBtO-qWzOkk-lc2fFKAKSpbgxz7bi5F0iUdGZVb2CFXhBXgwG6XNruw8q0hu0EVuea2SqY6pQfZ-z53kWgDSa2WFg8qAyickYphoy7HQS1As3yYD6Uy50UENWRoHzQgQ0ITkgVa-eoEvGwBiVqI1mPrmJJTX1FwLMiduN2ky3zJEQH4_-B7xxgt8vDTKnALi99HhQitlo9FY4stTdf7N9kFFp8xbpL1_cxiqq76O5nPO55EyEFV7w_2SZuPmCQmqb1Q9vjAtMUualf4wwtEmohr8m_AB7zsBJIp_eF0qBtGEyiouh5FQdKk4LfEkNz0B9_km3sS0PUeJ4fB2FUL4XqvH00MDlf_h9SPh0Q8nRB55YT-ljNbpimu0kjfGNY3icosV_Uc_BRXsYEkLZDg9zg7iqqq_hTBK6uauH22HNiurMz-LmtP3WI-A7V3qkfjN7IUSnlrmqVorh2Upg-wCyla7z9x3m7l0LNkfhtRCyrY36voCfXhpJRwRgw-1GFpIyJItdyoCNlwYtr4gpwCBmf2bKyr0cuuYwTjQn98fv7Hn1SKeUYFo_nUSGWJGJQ2KVvKnVkPE4xmGvhIV_kqxLHWf-K6GobL_fsOYWgKCabAzGxmD8E6pfOB06fbWdWrkabHcYjrxQtkEU36-aYmoWc_D_BZJf8P_1ibrxCcqAnbvpz5VZbxiQzdkwbGHp9ji4urWTp9P8IvbbJHKSxeTga143X_WpWAMoxtbn8y_cgk7a8fuBZCuVlykafVfxDl32Hlzc9YA2iSLllkB96yb0oJTe8nvMgQDd8-81CzD1ZQ1zHzb6EffIpQiURSRPsnnwyFq3V0fNt6ecZp84CT1B5rztTGKhdtMFDiSTRZrzVr29DBVnRfrjqVkxh0-AW2GhimVcpnSxfl6Ez1Bxa0s6M3EaI2wp7Ts8JocztUqcCFbKP3Q3ubREq5DLVuxZPGmE4-KkEXH28Q5lqKE7_uVcBACbQsi8BOrH_i_XNokzZveYHT6Xyh8Ok3n6XwODeFbU8WAmUWbV6yiItv3hUTDATh5baQOUt9OY6BqHSP5ojQyHISo2lzDJtBSiUwjQuKi9Uzn53Bx2G5t2WkCOLsOouHvHe4QeyR4hKhd5t4W0rY-W8pN5t41CbBpLUv64rp2Vt1SWN_6VmEkzCdCIBtZ_gW-t80gF_J86SiCTICY0fo1qg8oJvIW59Pv6eHrrojl2WsnA..' , `time` = '1516404092'\nVALUES ('92ebebc4157f83fc6c6773b3dd9db25b', 0, '1516404092'


Living Rooms: Castellari | 18426 | Michelangelo Designs\nHome / Products / Living Rooms / Sofas and Sectionals / Living Rooms: Castellari\nin. L 95.3″ W 41.8″ H 44.9″\nin. L 36.3″ W 40.6″ H 43.3″\nCus.45 – TX3031/13 Cat. C\nCus.RETT TX4029/13 Cat.D\nCus.45 TX1020/1 Cat.A\nin. L 55.1″ W 55.1″ H 17.7″


L’Ajuntament de Barcelona va declarar l’emergència climàtica amb un document que recull més d’un centenar de mesures, però les entitats reclamen més concreció i avisen que en fiscalitzaran l’aplicació.\n“Això no és un simulacre, la casa està en flames!”, va advertir Greta Thunberg el passat mes d’abril davant tot un Parlament Europeu. La proclama, convertida ja en un lema universal contra el canvi climàtic, serveix també com a eslògan de la campanya per difondre la declaració d’emergència climàtica que aquest dimecres va presentar l’Ajuntament de Barcelona. Un document que busca concretar amb ets i uts el compromís del govern d’Ada Colau en aquesta lluita global.\nL’alcaldessa i el seu executiu van presentar la declaració solemnement al Saló de Cent de l’Ajuntament i en van subratllar la transcendència: “No volíem que fos una declaració retòrica, sinó un document de mesures que marqui un abans i un després”, va explicar Colau sobre el projecte.\n— Ajuntament de BCN (@bcn_ajuntament) 15 de enero de 2020\nLes entitats valoren la declaració\nDes de Moviments pel Clima, que integra diverses entitats ambientals com Fridays For Future, i també des de la Federació d'Associacions de Veïns de Barcelona (FAVB), volen més temps per estudiar la declaració en profunditat. Tanmateix, celebren -moderadament- l’esperit del document, recullen amb satisfacció algunes mesures i reconeixen un canvi en el discurs: “valorem positivament que s’incorporin qüestions com la justícia climàtica o el decreixement”, diu Gemma Barricarte, portaveu de Fridays For Future.\nPerò entre les entitats també hi ha escepticisme. Realment suposa un abans i un després? El Guille López, d’Eixample Respira, no va tan enllà: “veiem bones intencions en la declaració, però també una falta de concreció, especialment en l’àmbit de la mobilitat; amb mesures importants com el peatge urbà es parla molt de començar estudiar, impulsar… es volen sumar carrers 30, però quins seran? Manca concreció en les accions”.\nSigui com sigui, la declaració presentada ahir marca les línies mestres de l’actuació municipal davant el repte climàtic. Per fer-ho, inclou un paquet de més d’un centenar de mesures transversals que impliquen actuacions en multitud d’àmbits, des de l’energètic i l’econòmic al de la mobilitat i l’urbanisme; i també en residus, alimentació i consum.\nL’objectiu és minvar dràsticament, fins a dos milions de tones, les emissions de CO2 de cara al 2030. Això suposaria una reducció del 50% de les emissions de Gasos d’Efecte Hivernacle (GEH) respecte al 1992, el primer any en què hi ha registres.\nPer assolir aquests objectius, l’Ajuntament té previst destinar-hi un pressupost de 563 milions d’euros fins al 2025. Un pla ambiciós que s’ha treballat amb unes 200 entitats de la ciutat al llarg de l’últim semestre, un procés que la FAVB jutja “millorable”, com apunta el seu sotsdirector, Albert Recio; i “incoherent”, segons Fridays For Future: “quan afrontes una emergència actives un gabinet de crisi i apliques mesures immediatament, no elabores un procés participatiu que, a més, ha tingut deficiències”, assenyala la Gemma Barricarte. Això, afegeix, “denota que potser no s’està prenent l’emergència com a tal”.\nAhir, l'Ajuntament de Barcelona va declarar l'Emergència Climàtica.\nVam estar presents i volem compartir amb vosaltres una primera valoració.\nEls moviments climàtics, en uns dies, farem una valoració comentant tot els punts i mesures.#JustíciaClimàtica pic.twitter.com/pFjAJci8Qx\n— Fridays For Future Barcelona (@f4f_barcelona) 16 de enero de 2020\nMés d’un centenar de mesures en solfa\nAlgunes mesures que contempla la declaració d’emergència climàtica ja s’han començat a implementar, com la Zona de Baixes Emissions (ZBE), en vigor des del 2 de gener del 2020, que restringeix la circulació de vehicles contaminants a la ciutat. No obstant això, el gruix de la comesa està per fer i el temps apressa. “Més que una emergència climàtica, creiem que el que estem vivint és una crisi ecològica global, s’ha d’actuar ja”, sentència Albert Recio.\nQuines altres mesures contempla la declaració? Pel que fa a la mobilitat, per exemple, es planteja desplegar la ZBE, caminar cap a un model més sostenible estudiant l’aplicació de zones d’ultrabaixes emissions i un peatge urbà, a banda de sumar més carrils bici, completar la connexió del tramvia i convertir a 'zones 30' la majoria de carrers de la ciutat.\nTambé s’ha adquirit el compromís de transformar 15 quilòmetres de carrers en eixos verds en els pròxims cinc anys, accelerar el programa de les superilles i incrementar en 40 hectàrees el verd urbà públic, així com millorar la seguretat i qualitat ambiental dels entorns de 200 escoles, entre altres.\nIgualment, en l’àmbit energètic, s’aposta per les energies renovables, multiplicant per 20 la generació d’energia solar, alhora que s’impulsa una ordenança energètica per guanyar eficiència i rehabilitar energèticament 10.000 habitatges l’any, entre moltes altres mesures, 103 concretament.\nUna declaració que no pot quedar en paper mullat\nEl més important, però, coincideixen les entitats ambientals, és constatar-ne l’aplicació. “Entenem que el compromís per part del consistori és clar, però des dels Moviments pel Clima estarem vigilants i supervisarem que es compleixi el que s’ha dit”, reitera Barricarte. En aquest sentit, exigeixen que el comitè encarregat de fer el seguiment, que ja existeix, inclogui experts i científics independents. “La gran pregunta és: amb quins nivells d’ambició s’aplicaran les mesures?”, inquireix el Guille López, d’Eixample Respira.\nL’Albert Recio, de la FAVB, avança que no serà fàcil: “la resistència que es trobarà l’Ajuntament serà molt gran, estàn en joc interessos molt poderosos, amb molts recursos i altaveus molt potents”, i concreta, “ja ho hem vist amb les primeres reaccions dels responsables del port i l’aeroport”. Reduir la contaminació que generen aquestes dues grans infraestructures, que no depenen del consistori, serà una de les claus de volta per assolir la reducció d’emissions que fixa la declaració.\nPerò el canvi de paradigma que suposa una lluita decidida contra la crisi climàtica no només depèn de les institucions. “Aquestes transformacions també requereixen canvis en les actituds individuals de les persones, i tots som víctimes de rutines que haurem de canviar; costarà suor, sang i llàgrimes”, conclou Recio. No hi ha temps per perdre, la casa està en flames.\nemergència climàtica, canvi climàtic, ajuntament de barcelona, Barcelonès


"La Peixera" - Marta M. Hortet - Porcellana de Ficció - Associació Ceramistes La Bisbal\nFa prop d’un parell de dècades que la Marta es va establir a la Bisbal d’Empordà, on va continuar la seva formació en ceràmica realitzant nous cursos a l’Escola de Ceràmica de la Bisbal. El seu recorregut en aquest art pren la forma, durant anys, d’un treball basat en la descoberta de processos que engloba engalbes, textures i coccions i que s’inspira en l’observació de la natura que l’entorn, en aquest cas empordanès, i la seva gent fan possible.\nI és així com la Marta, avui, allà on dirigeix la mirada hi troba, d’alguna manera, un instrument a incorporar en un projecte artístic.\nEspai “La Peixera” proceso de selección “La Peixera” – Marta M. Hortet – Porcellana de Ficc...


abril 2019 - La Cambra\nBall de règims jurídics aplicables al lloguer\n16 d'abril de 2019 | Newscam, Propietat Vertical\nEl passat dia 3 d’abril, la Diputació Permanent del Congrés ha convalidat per 33 vots a favor, 31 en contra i 1 abstenció, el Reial decret llei 7/2019 d’1 de març, de mesures urgents en matèria d’habitatge i lloguer, que va entrar en vigor el dia 6 de març, el contingut del qual vàrem explicar abastament en el nostre butlletí newscam de 5 de març de 2019.\nMalgrat aquest nou decret del Govern, que ha modificat la Llei d’Arrendaments Urbans, ha estat convalidat, com hem dit, per la Diputació Permanent del Congrés dels Diputats, s’han generat moltes opinions sobre l’elevada inseguretat jurídica i confusió que están provocant els canvis normatius sobre el lloguer.\nHem de dir al respecte que l’inici de vigència del decret suposa l’existència a Espanya de fins a set règims jurídics per a regular els arrendaments d’habitatges. També hem de ressaltar que en menys de tres mesos el Govern ha modificat fins a tres vegades la normativa del mercat del lloguer.\nAquests canvis evidencien la manca de consens en aquesta matèria, la qual cosa no ajuda a crear la seguretat jurídica necessària per a l’estabilitat del mercat de lloguer\nTots aquests canvis en poc temps de règims jurídics per als arrendaments han comportat que els contractes de lloguer signats en els darrers mesos tinguin cadascun una durada diferent, segons la data en què es van concertar i signar.\nPel que fa a la durada dels contractes d’arrendament, ens podem trobar amb la següent situació:\n— Contractes signats a partir de l’1 de gener de 1995 i fins al 6 de juny de 2013, tenen una durada mínima de 5 anys (Llei 29/1994 d’Arrendaments Urbans).\n— Contractes signats a partir del 7 de juny de 2013 i fins al 18 de desembre de 2018, tenen una durada de 3 anys (Llei 4/2013 de mesures de flexibilització i foment del mercat de lloguer d’habitatges).\n— Contractes signats a partir del 19 de desembre de 2018 fins al 22 de gener de 2019, tenen una durada de 5 anys, o de 7 anys si l’arrendador és persona jurídica (Reial decret llei 21/2018, de 14 de desembre)..\n— Contractes signats a partir del 23 de gener de 2019 i fins al 5 de març de 2019, tenen una durada de 3 anys (Llei 4/2013).\n— Contractes signats a partir del 6 de març de 2019 i fins a nova ordre, tenen una durada mínima de 5 anys, o de 7 anys si l’arrendador és persona jurídica (Reial decret llei 7/2019, d’1 de març).\nUna nova obligació a l’hora de llogar un habitatge\n1 d'abril de 2019 | Newscam, Propietat Vertical\nEn tots els contractes de lloguer d’habitatge és obligatori i imprescindible a partir del 8/3/2019, que figuri l’índex de referència del preu del lloguer aplicable a l’habitatge que és objecte de contractació.\nA més, aquest índex és obligatori que també consti en les ofertes o comercialitzacions d’habitatges en lloguer, i la seva omissió és falta lleu per manca d’informació.\nAixí ho estableix el Decret Llei 5/2019, de 5 de març, que estableix les noves “Mesures urgents per millorar l’accés a l’habitatge”.\nAquest índex és un indicador de consulta pública amb caràcter informatiu que permet conèixer una estimació del preu mitjà del metre quadrat de lloguer d’un habitatge ubicat en una zona i població determinada, amb unes característiques definides per qui fa la consulta, alhora que també orienta sobre el preu mínim i màxim de la zona d’ubicació de l’habitatge.\nEs pot consultar l’índex en un total de 27 municipis catalans:\nL’índex, que es determina en €/m2, no significa un límit en la contractació, un límit en el preu del lloguer, però si pot tenir conseqüències en ordre a la impossibilitat d’obtenció d’ajuts a l’habitatge (si es lloga per un preu superior a l’índex) o de bonificacions o reduccions d’impostos (com l’IBI), que encara s’han de determinar.\nAquesta eina, té com a objectius principals, aportar més transparència i coneixement al mercat de lloguer donant una informació als ciutadans, a les empreses i a les administracions públiques, i fomentar la seva aplicació mitjançant incentius fiscals i ajudes a la rehabilitació.\nPerò, feta la prova, hi ha una seguit de variables -com l’antiguitat de l’edifici, l’estat de conservació, la planta on està ubicat i d’altres- que malgrat que cal complimentar per obtenir la informació, no incideixen a la pràctica en el resultat. És a dir, l’aplicació dona el mateix preu promig si posem que l’habitatge està en perfecte estat de conservació que si indiquem que té un estat de conservació deficient; o per exemple, el preu tampoc varia si informem que l’edifici és molt antic (més de 100 anys) o diem que té menys de 10 anys…\nTenint en compte aquestes consideracions, seria injust que les administracions apliquessin incentius o sancions als propietaris arrendadors basant-se en un Índex incomplert, de tal manera que, paradoxalment, es premiï els propietaris que no han fet un adequat manteniment de l’habitatge que posen en lloguer, els quals haurien d’oferir la finca a un preu de lloguer inferior al preu mitjà de l’Índex, i, pel contrari que els arrendadors que rehabiliten els habitatges i els posen al mercat en perfectes condicions vegin com se’ls apliquen limitacions de preu o sancions o no poden accedir a bonificacions o reduccions fiscals en l’IBI o d’altres tributs, o no se’ls permet accedir a determinats incentius, perquè el preu de lloguer que demanen està, òbivament, per sobre de la mitjana que marca l’Índex.\nLa Cambra considera l’esforç d’establir un Índex que proporcioni informació i transparència però també fa esment de les imperfeccions d’aquesta eina i del perill que es converteixi en un mecanisme sancionador i limitador dels lloguers. En el mercat del lloguer, no s’hi ha d’incidir amb la intervenció sobre els preus, que provoca unes distorsions que han fracassat allí on s’han aplicat, sinó mitjançant totes les polítiques tendents a multiplicar l’oferta d’habitatge de lloguer.


Actividades paralelas - Mostra de València\nPalmera de Honor. ABDELLATIF KECHICHE\nPalmera de Honor. Efthimis Filippou\nPolar: Serie negra a la francesa\nCarles Santos, el creador inabarcable\nJosep Anton Pérez Giner, un productor modelo\nCongreso «Cine y crisis en el Mediterráneo»\nConcierto Especial Banda Municipal de València\nSala Luis G. Berlanga de la Filmoteca\nOrganitzen: Institut Valencià de Cultura i Mostra de València-Cinema del Mediterrani\nJornada dirigida a programadors i programadores culturals de la Comunitat Valenciana, amb l’objectiu que coneguen de primera mà l’oferta audiovisual del Circuit Cultural Valencià de l’Institut Valencià de Cultura per a 2018-2019.\nEs farà un resum del catàleg de curtmetratges i es presentaran els llargmetratges documentals i de ficció que s’afegeixen a l’oferta presentada en 2017.\nD’altra banda, l’arxiu de la filmoteca de València posa a disposició dels ajuntaments del Crcuit una part dels seus fons, un conjunt de pel·lícules dels inicis del cine, que formen part del patrimoni audiovisual valencià.\nPer últim, l’Institut Valencià de Cultura ha adquirit els drets de projecció per un any de les obres guanyadores en el passat festival Cinema Jove, el qual es podrà projectar als ajuntaments del Circuit gratuïtament fins juliol de 2019.\nEduardo Guillot, director artístic de Mostra de València-Cinema del Mediterrani i Abel Guarinos, Director de l’Institut Valencià de Cultura\nInma Trull, Cap del Departament de Recuperació de pel·lícules de la Filmoteca\n12h Curtmetratges valencians\nJosé Luis Moreno, Director Adjunt d’Audiovisuals i Cinematografia de l’IVC\n12h Llargmetratges valencians de ficció i documentals 2016-2017\nEls representants de cada pel·lícula disposaran de 5 minuts per a donar a conéixer els seus projectes: dels quals un màxim de 2 serà per a projectar el tràiler, 1 minut per a exposar els continguts què vullguen destacar, i el temps restant per a preguntes del públic. Al finalitzar cada bloc hi haurà uns minuts per a col·loqui.\n13h Pel·lícules guanyadores de Cinema Jove 2017\n13:30h Còctel aperitiu


La Conselleria de Cultura inicia la campanya Benvinguts! - Artxipèlag\nInici » Illes Balears » La Conselleria de Cultura inicia la campanya Benvinguts!\nLa Conselleria de Cultura inicia la campanya Benvinguts!\nREDACCIÓ PALMA, 17.08.2018. La Conselleria de Cultura inicia la campanya Benvinguts! per donar a conèixer la llengua catalana\nals turistes que arriben a les Illes Balears . S’han editat targetes en castellà, gallec, basc, anglès, alemany, francès,\nneerlandès, italià i suec que es repartiran a allotjaments i oficines d’informació turística.\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esports, a través de la Direcció General de Política Lingüística ha iniciat una campanya per donar a conèixer la realitat lingüística de les Illes Balears, que ha comptat amb el suport i la col·laboració de Vicepresidència. El cost econòmic l’assumeix la Conselleria de Cultura, mentre que la distribució del material anirà a càrrec de l’ATB. L’objectiu d’aquesta iniciativa és que els visitants de les Illes Balears puguin conèixer la realitat lingüística del territori.\nWelcome, Willkommen, Benvenuti, Ongi Etorri… És la manera de dir ‘benvinguts’ en algunes de les llengües dels turistes que ens visiten i aquesta és la primera paraula que volem que sentin en arribar a Formentera, a Eivissa, a Mallorca o a Menorca.\nAl llarg d’aquesta setmana començarà la distribució de les targetes de presentació de la llengua catalana. L’objectiu d’aquesta acció és donar a conèixer la llengua catalana als turistes mitjançant unes targetes que emulen les targetes de visita o de presentació. Les targetes es distribuiran als punts on es concentra un major flux de turistes —allotjaments i oficines d’informació turística— per garantir la coneixença de la nostra realitat lingüística als viatgers que arriben a les nostres illes. La Conselleria de Cultura, farà arribar aquestes targetes als Museus, mentre que la Conselleria de Turisme els distribuirà per hotels i altres punts turístics.\nA la cara principal de la targeta hi apareix un breu text de presentació de la llengua i a l’anvers hi ha la correspondència al català d’un breu vocabulari de la llengua objecte perquè coneguin algunes paraules i expressions bàsiques com ‘bon dia’, ‘gràcies’ o ‘bon profit’.\nLes targetes s’han elaborat en nou llengües (castellà, gallec, basc, anglès, alemany, francès, neerlandès, italià i suec) i es col·locaran en expositors. D’aquesta manera, el material estarà organitzat i serà visualment més atractiu. Per fer la selecció s’han tingut en compte les dades de l’Ibestat i dels anuaris de turisme del Govern de les Illes Balears quant a procedència dels visitants de les Illes Balears, i també s’hi ha inclòs les llengües oficials a altres territoris de l’Estat espanyol.\nInicialment s’han previst 1.554 punts de distribució entre oficines d’informació turística i allotjaments turístics ( hotels, hotels residència, hotels apartament, hostals, cases d’hostes, fondes, hostals residència, pensions i llocs de turisme d’interior). També es preveu fer arribar aquest material a altres llocs de pas de turistes, com ara museus o altres espais d’interès.


pressupost archivos - Comarcal CV\nSagunt aprova el pressupost per a 2022 que supera els 93 milions d’euros\nEls comptes han estat aprovats pels partits del govern PSPV, Compromís i EUPV, i ha tingut el no d'Iniciativa Porteña, PP, Ciudadanos i el grup de no adscrits El Ple municipal de l'Ajuntament de Sagunt va aprovar este dijous el...\nEl punt ha comptat amb els vots favorables de PSPV, Ciutadans i la regidora no adscrita, i les abstencions de Xàtiva Unida i el PP El plenari municipal ha aprovat aquest dissabte la modificació del pressupost per a la incorporació...\nOntinyent tanca el pressupost de 2021 amb un superàvit de 2 milions d’euros\nNomés en gestió energètica s’han estalviat 180.000 euros tot i l’increment de preus de l’energia Tot i el context de la pandèmia, l’Ajuntament d’Ontinyent va tancar l’exercici de 2021 amb un superàvit d’1.987.000 euros d’euros al seu pressupost municipal. L’Alcalde...\nL’equip de govern de Sagunt presenta el pressupost per a 2022 que arriba als 97,6 milions\nEl capítol d'inversions s'incrementa en quasi 11 milions d'euros a causa de la consecució de diverses subvencions de la Diputació de València, la Generalitat Valenciana, l'Estat i la Unió Europea L'Equip de Govern municipal de l'Ajuntament de Sagunt, format per...\nL’Alcúdia de Crespins aprova un pressupost de 4,2 milions per 2022 amb el sí de PSPV i Compromís i l’abstenció del PP\nEl capítol d'ingressos es veu incrementat un 4,5% respecte al de l'exercici 2021, mantenint la pressió fiscal, un dels objectius del govern L'Ajuntament de l'Alcúdia de Crespins ha aprovat amb els vots favorables dels integrants del govern municipal (PSPV i...\nCullera aprova un pressupost de 34 milions per 2022 augmentant un 300% la inversió social\nEl xec nadó per fomentar la natalitat passarà de 300 euros a 500 L'Ajuntament de Cullera ha aprovat el pressupost per 2022 que ascendeix a 34 milions d'euros. Des del govern municipal del socialista Jordi Mayor s'afirm que es tracta...\nEn total els comptes arriben als 996.872,05 euros, un 5'78% menys que el pressupost de 2021, i ha comptat amb el vot favorable dels cinc membres de la corporació L’Ajuntament de Fontanars dels Alforins va aprovar, al darrer plenari del dia...\nLa regidora d’Hisenda destaca l’impacte dels 11’2 milions d’euros en subvencions aconseguides de Generalitat Valenciana, Diputació, Unió Europea i Govern d’Espanya El Ple de l’Ajuntament d’Ontinyent ha aprovat aquest dijous el pressupost municipal per a l’any 2022, el més quantiós...\nEl govern local destaca que al llarg dels últims anys l'Ajuntament ha reduït el deute en més de 70 punts, des de més de 8,2 milions d'euros als 2,3 milions en 2021 Els comptes municipals del 2022 suposen un increment...\nEntre les principals inversions estan les dependències policials i la millora del pavelló Fontana Mogort Alzira celebrarà demà sessió plenària extraordinària per a l'aprovació del pressupost municipal de 2022. L'equip de govern presenta uns comptes que ascendixen a 43.390.851,69 euros,...


Un dia al Servei de retirada de vehicles a "En primera persona" de TV L'H - La Farga Gestió d'Equipaments Municipals, SA\nUn dia al Servei de retirada de vehicles a “En primera persona” de TV L’H\nEl programa de reportatges de Televisió de L’Hospitalet, “En primera persona”, ha tractat aquesta setmana sobre el Servei de retirada de vehicles de la ciutat visitant l’actual dipòsit municipal de vehicles, que properament serà traslladat al carrer Fortuna.\nEl periodista Francisco Durán fa una radiografia de com es treballa en l’actual Dipòsit Municipal al Parc de la Serp, que serà substituït per les noves instal·lacions que l’Ajuntament ha adquirit al carrer Fortuna de Santa Eulàlia.\nA l'”En primera persona” participen el conductor de grua, Abel Ruiz, el responsable del Dipòsit, Mariano Matamoros, el cap del servei de mobilitat, Manuel Gaspar i el tinent d’alcaldia de Convivència i Seguretat i conseller de La Farga, GEM, S.A., José Castro.\n02/03/2021 | Dipòsit Municipal de Vehícles, Mitjans de Comunicació


La Biblioteca del CEJFE al teu abast: Violència de gènere i el seu tractament penal\nViolència de gènere i el seu tractament penal\nVILLACAMPA ESTIARTE, CAROLINA. Violencia de género y sistema de justicia penal. Valencia: Tirant lo Blanch, 2008\nSignatura: 316.62-055.2 Vio\nEn aquest treball els autors fan una anàlisi del tractament de la violència de gènere en el nostre sistema de justícia penal tant des de la vessant penal substantiva com des de la vessant processal penal. Amb aquesta finalitat, a més d'una introducció en què es fan una sèrie de precisions contextuals, s'analitza la normativa internacional existent sobre la matèria, fent un estudi sobre els models de protecció vigents en Dret comparat.\nAquest llibre inclou una aproximació transversal al tractament penal de la violència de gènere, analitzant particularment la configuració penal del maltractament en l'àmbit familiar, sense descuidar les sancions aplicables a aquest tipus de violència. A més, s'aborden qüestions processals com les relacionades amb la competència dels Jutjats de Violència sobre les dones, les mesures cautelars aplicables a aquest tipus de violència o les qüestions que planteja l'aplicació del judici ràpid a aquest tipus de delicte. Finalment, l'obra es completa amb l'abordatge de les especificitats del tractament psicosocial a les víctimes d'aquest tipus de violència.\nPublicat per Unknown a 10:02:00 a. m.\nDescriptors: Justícia, Violència de gènere


Transport aeri : coneix els teus drets i com pots presentar reclamacions [Recurs electrònic] / Diputació de Barcelona. Àrea d'Atenció a les Persones. Servei de Suport a les Polítiques de Consum - Barcelona : Diputació, 2018 - 1 pdf, 8 p.


Iaia, de Mambo Project | My website\nIaia, de Mambo Project\nIaia, si féssim una obra que parlés de tu, com voldries que fos?\nIaia és un espectacle immersiu on el públic entrarà al menjador de casa la iaia per reconstruir i reviure’n la història. Aquesta reconstrucció es farà partint de material documental real extret de diferents iaies. Quan parlem de la història de les nostres iaies, segurament poetitzem una memòria nostàlgica, de vegades dura però també romàntica. És aquesta la història que les defineix?\nEn ple confinament per la Covid-19, la relació amb les nostres àvies (iaies nascudes entre els anys 20 i 30) es va veure truncada i, de sobte, van aparèixer les videotrucades recurrents. Aquest nou mitjà, per a elles totalment desconegut, va obrir una finestra virtual a la intimitat, a la sinceritat. Com si ens fiquéssim en un confessionari transgeneracional, els nets i netes vam poder redescobrir la seva biografia amb detalls, matisos i incògnites de les quals no havíem sentit a parlar mai. I ho vam gravar. Elles ens preguntaven: “I què vols sapiguer?” Doncs tot, com vivies, què t’agradava, què feies, quin és el teu millor record. El temps s’escapa i volem recollir-ne la història.\nUna producció de Teatres d’Osona.\nÉs un col·lectiu de teatre multidisciplinari. La complementació entre el llenguatge teatral i el cinematogràfic és el motor de les seves creacions amb l’objectiu d’apropar-nos a nous formats dramatúrgics vinculats al treball d’un espai escènic immersiu, on l’experiència de l’espectador esdevé participativa; i en la investigació documental com a eix vertebrador de la proposta.\noctober 8 2021Fri19:00\noctober 8 2021Fri21:00


Talleres Formativos – Esports Arrecife Competition\nTaller de Valorant y Rocket League 2020\nCon el objetivo de formar a jóvenes del municipio en el uso responsable de los videojuegos y fomentar la creación de equipos locales se realizaron una serie de talleres que dieron como resultado la creación de equipos locales que compitieron entre si para ganarse una plaza directa en la final de la Esports Arrecife Competition 2021.\nEsports Arrecife Competition® es una marca registrada. Todos los derechos reservados.


L’esport femení a l’Anoia: Nayades Sanz, practica esport adaptat\nLa vilanovina Nayades Sanz, als seus 32 anys, és una Fisioterapeuta, que té una displàsia òssia; una circumstància que no li va impedir pràctiques esportives de ben petita. Recentment, de fa tres anys, està fent Kung Fu a l’Escola Tian Kung Chien, de Calaf; i, també ha Estat al Club Natació Terrassa, de natació adaptada. L’any passat va participar als World Dwarf Games (Mundials de persones de baixa alçada), al Canadà.\nLa Nayades, com poques, és qui millor pot anticipar que encara queda temps per a assolir un veritable estadi d’igualtat en l’esport; i, és sobretot a nivell mediàtic on més deficitària és la informació sobre la presència femenina, així com la manca de referents, de dones esportistes.\nEn un altre sentit, si bé clubs i federacions, de vegades incompleixen alguns articles de les lleis d’igualtat; en el cas del kung Fu, molt a pesar que és evident una major presència masculina, ella, mai no s’ha passat per una situació d’inferioritat numèrica ni relegada a un segon pla. I, afegeix que, al Club Natació adaptada de Terrassa, en concret, mai no ha patit cap tracte desigual. Això i tot, en el sector sanitari -al qual pertany- curiosament hi ha una proporció desigual de dones i homes: en aquest cas, és major el nombre de dones fisioterapeutes. A propòsit del món de l’Esport adaptat, no pot més que seguir lamentant l’escassa repercussió informativa sobre aquest àmbit; en canvi, des de les entitats, i a un nivell local, mostra un gran agraïment per la visibilitat que se li ha donat a una esportista com ella. I, per últim, no s’ha trobat en cap estadi d’incompatibilitat laboral o familiar, i amb les amistats, tot i ser coneixedora de dificultoses conciliacions.\nPrevious articleL’esport femení a l’Anoia: Judith Solé, jugadora de bàsquet\nNext articlePresentació al Foment del cicle “Kalopsia, música i paraula per cuidar la nostra gent”


Roser Martínez Quirante – IDEES\nRoser Martínez Quirante és professora de Dret Administratiu a la Universitat Autònoma de Barcelona des del 2002. També és professora de l’Escola de Prevenció i Seguretat Integral de la UAB des de la seva fundació, l’any 2004, i ha impartit classes en diferents matèries, entre les quals destaquen la Llei de seguretat, intervenció i autoregulació i la regulació d’armes de foc als Estats Units i a Europa. Ha estat coordinadora del grup de recerca EPSI-University de Massachussetts Lowell (UMAAS) per al desenvolupament d’activitats docents i de recerca sobre seguretat. És experta en l’àmbit de les armes autònomes i defensora de la campanya Stop Killer Robots.\nEl costat fosc de la intel·ligència artificialRevista IDEES Núm. 48


Les expressions a la prohibició de l'oficina: "Força de la proposta!" | Sublimis\nLes expressions a la prohibició de l’oficina: “Força de la proposta!”\nEl beatico – Quentin Perinel, periodista i columnista a Figaro, desxifra una paraula o una expressió grotesc que es pronuncia a l’oficina i que hem d’eradicar el nostre vocabulari.\nPer Quentin Perinel\nPublicat el 17/07/2017 a les 06:00\nCrèdit: Studio Figaro. (CD).\nEn termes d’argot professional, algunes paraules i mals són particularment tossuts. Són una part integral del joc oratori d’un empleat, que els utilitza per automatització. A la “Top Ten” o “Topito” segons l’expressió de moda – i el lloc web homònim! – Les expressions i paparres més impersonals, aquí hi ha un lloc excel·lent. Fins i tot abans d’entrar a les parets de l’empresa, ja inunda ofertes de feina. Exemple amb aquest anunci per a una posició comercial: “Ence Còmode, Negociador especialitzat, ha demostrat una certa capacitat en la gestió i tancament de” ofertes “estratègiques amb els seus clients portant-los assessorament i valor afegit. Determinat, ja saps de convèncer . Però, sobretot, has de ser força de la proposta! “\nAquesta és la cirera del pastís de perfil ideal en un context de contractació. Un candidat pot ser una altra habilitat brillant, benèvol, sociable, eficient, meticulós i muda. Però si a més, és “força de la proposta”, el dubte ja no està permès. Tenim la perla rara. Naturalment, l’ús prematur d’expressió no es limita de cap manera als petits anuncis. També es troba internament, en una reunió o entrevista anual. El gerent la declama amb convicció, en un to triomfal: “Lucas, sé que has estat estudiant i que ha estat allà durant només dos dies. No obstant això, sàpigues que t’espero que ets força!”, Escolta El seu aprenent, però molt motivat, però que no esperava una càlida benvinguda.\nQuè significa exactament per ser força de proposta? Un col·laborador sobre el qual podem comptar. D’una banda, el talent per estar a tots els fronts amb la mateixa motivació implacable. Involucrar-se, anticipar-se, proposar i reaccionar en totes les circumstàncies … i, d’altra banda, sorgeix una dimensió un oportinnet opressiu. En els negocis, “ha de ser” forces “. Estem precisament forçats i forçosos. Un col·lega que no és força de la proposta és un mal col·lega. Per tant, ai de vosaltres que no tingueu proposta per enviar-vos a la meva crònica del proper dilluns!\nPer al bé d’aquesta columna, seguiu enviant els horrors que us escolteu. Us contestaré a @quntinperinel a Twitter i [email protected] per correu electrònic.\nPrevious Post - Previous post: No parisenc\nNext Post - Next post: Tall


Venturós, Mengxin i Monzó opten a ser «Cuiner 2019 Fòrum Gastronòmic» - Regió7\nVenturós, Mengxin i Monzó opten a ser «Cuiner 2019 Fòrum Gastronòmic»\n26·10·19 | 23:56\nTres dels cinc candidats al premi «Cuiner 2019 Fòrum Gastronòmic» treballen en restaurants de la Catalunya Central. Es tracta de Pere Venturós, del restaurant Terra de Berga; Ivan Monzó, de Cal Trumfo de la Torre d'Oristà, del Lluçanès; i Zhou Mengxin, del Somiatruites d'Igualada.\nLes votacions, a través de La Vanguardia, es tancaran el dia 13 de novembre a les 23.59 hores. El guanyador del premi «Cuiner 2019 Fòrum Gastronòmic» es donarà a conèixer el proper 20 de novembre en el marc del Fòrum Gastronòmic Barcelona.\nPere Venturós es va formar a l'escola Joviat de Manresa i ha treballat al restaurant Abac amb Xavier Pellicer i al Plaza Athénée i Meurice de París.\nIsaac Monzó fa més de 18 anys que viu al Lluçanès i, després de formar-se en cuines com la dels Casals de Sagàs, regenta el bar-restaurant Cal Trumfo a la Torre d'Oristà, amb productes ecològics i de proximitat.\nPer la seva banda, la cuinera Zhou Mengxin s'ha format a l'Abac i ara porta els fogons del Somiatruites d'Igualada.


Derrota a Puigcerdà (7-2) - FC Barcelona\nHomeSeccionsEsports amateursHoquei gelNotíciesDerrota a Puigcerdà (7-2)\nDerrota a Puigcerdà (7-2)\nL’hoquei gel blaugrana cau derrotat a Puigcerdà, malgrat plantar cara fins a la fi del primer període\nEls blaugranes no van poder superar al CH Puigcerdà / FOTO:Arxiu-FCB\nEl FC Barcelona d’hoquei gel no va poder emportar-se el primer triomf de la temporada a la Lliga, en el derbi del gel català davant el CH Puigcerdà. Els blaugranes van aguantar força bé durant el primer període, però van acabar caient davant l’empenta dels ceretans.\nEls sèniors de l’hoquei gel blaugrana van obtenir una nova derrota ara fora de casa contra el tercer classificat de la Lliga. El partit va començar amb el primer gol del Puigcerdà en els primers instants del partit.\nVa ser un primer període en què no va haver-hi expulsions, amb un joc molt net. Així, amb aquest resultat, se n'anaven els dos equips al descans i els blaugranes guardaven esperances de poder capgirar el marcador i obtenir el triomf\nDecideix el segon terç\nA la represa els blaugranes van tornar a patir una baixada en el seu joc i un parcial de 5 a 0 deixava sentenciat el partit. A l’últim terç Hansson i Engstrom van poder retallar distancies, però els ceretans van poder contrarestar els dos gols.\nEn aquest partit es pot destacar el debut de dos joves jugadors amb el primer equip com són Sin i Cabalin, que van fer un gran partit amb un altre jugador molt jove, Lucas Poch.


1r Campionat Individual Petits Estats – R8 i R9 | Escacs Andorra\n1r Campionat Individual Petits Estats – R8 i R9\nPublicado por OskyChess | Abr 28, 2014 | FEVA | 0 |\nDe la Riva manté el liderat amb dos perseguidors a mig punt\nEn la jornada doble disputada avui l’Oscar ha obtingut una victòria en la jornada matinal i unes taules en la ronda de la tarda, resultats que li permeten mantenir el lideratge del torneig amb mig punt d’avantatge davant Widenkeller (LUX) i Efimov (MNC).\nPel matí s’ha enfrontat al representant de Liechtenstein, Renato Frick, amb les peces negres. Mitjançant una variant del Drac de la Siciliana el jugador del Principat ha obtingut una complicada posició en el mig joc on el seu rival no ha encertat amb el millor pla de joc. Gràcies a una seqüència tàctica les negres s’han acabat enduent la victòria al obtenir un avantatge material decisiu.\nLa partida de la tarda, en canvi, davant el segon classificat, el mestre internacional de Luxemburg Michal Widenkeller, ha estat molt més lluitada i de fet ha estat la darrera en acabar de la jornada amb més de cinc hores de joc. Després de l’obertura les blanques han buscat la manera d’arribar a un final lleugerament superior, però l’Oscar s’ha equivocat en la seqüència de jugades i, gràcies a la precisa defensa del seu rival, s’ha trobat amb problemes. En aquest moment, i quan el temps començava a escassejar pels dos jugadors, en lloc d’entrar en un final inferior, malgrat que amb igualtat de material, ha triat un fosc sacrifici de qualitat que li permetia mantenir una posició més activa a canvi.\nUn cop arribar al control de temps de la jugada 40 les negres havien mantingut la qualitat i semblava que aconseguirien la victòria, però el cert és que gràcies a l’activitat de les seves peces l’Oscar aguantava la seva posició. Finalment, i al no trobar res millor, el seu rival ha simplificat per arribar a un final amb peó d’avantatge, però aquest s’ha mostrat insuficient per la victòria i finalment s’ha acabat signant l’empat.\nFrick (LIE) vs De la Riva (AND)\nVista de la sala de joc (Ronda 8)\nAnterior 1r Campionat Individual Petits Estats – R7\nSiguiente 1r Campionat Individual Petits Estats – R10


Sa Lola utilitza el concepte 'bar gastronòmic' com a paraigües d’una carta centrada en el món de la tapa creativa\nEl rastre de la factoria Adrià s’escampa cada vegada més per tota la geografia a través dels locals que obren els seus deixebles criats a les cuines de l’Albert i en Ferran Adrià. És el cas del Sa Lola de Blanes i el seu concepte 'bar gastronòmic' com a paraigües d’una carta centrada en el món de la tapa creativa. És aquesta la influència que tant en Rafa Salinas (xef) com l’Albert Mir (cap de sala) han mamat del seu pas pel Tickets de Barcelona i que ara apliquen cada dia amb un ull posat a la sofisticació i l’altre a la diversió.\nDe la tapa sobretot n’agafen el concepte de compartir perquè la resta és una bogeria: filipinos de foie, calamars penjats, musclos a la brasa, escamarlans al fum, llagostins corn-flakes o les olives esferificades d’anxova. Aquesta última, una clara picada d’ullet a l’univers Adrià.\n972 355 219


L’avortament; lliure decisió i possibilitat – Pompeunomics\nL’avortament; lliure decisió i possibilitat\nBy Pompeunomics / 25 septiembre, 2014\nCom sempre ens tornem a trobar en el joc habitual; els canvis constants de lleis i avantprojectes de llei associats als canvis (o no) de Govern. Ara però tenim davant nostre un tema delicat el qual ha portat molta controvèrsia al llarg dels anys; el dret a l’avortament. Sens dubte és un debat crucial que va molt més enllà de la llei. Fem una mirada enrere per intentar entendre o trobar la coherència de les darreres lleis aprovades en les diferents legislatures des de la transició política. Després de l’època del Franquisme on l’avortament va estar considerat delicte i on la pràctica d’aquest en clandestinitat era usual, l’any 1985 es va aprovar la normativa de supòsits restrictius on es despenalitzava alguns casos d’avortament. Aquests eren; en cas de violació, en cas de patologia greu pel fetus o si significava algun perill de salut física o psíquica per la mare. Londres i Amsterdam es van convertir en el destí de moltes dones que, amagant el verdader motiu que les feia emprendre el viatge, van optar i lluitar pel dret a avortar. I és que com moltes d’elles han dit, allò va suposar una alliberació a les seves vides. No cal dir que el mal psicològic pel silenci que van haver de suportar no desapareixerà mai. Molts professionals van haver de prendre la decisió de fins a quin punt arriscar-se i situar-se en alguna banda de la partida. Dic arriscar-se perquè molts d’ells van ser objecte d’assetjament o burla per part d’algunes associacions que proclamaven el “sí a la vida”. L’any 2010 durant la legislatura Socialista el Govern de Zapatero es va aporvar la llei de terminis. Resumint a grans trets, la llei estipulava que fins les 14 setmanes l’avortament era lliure i sense la necessitat de cap justificació de la mare. De les 14 a les 22 setmanes dos supòsits podien interrompre l’embaràs: , “greu risc per la vida o salut de l’embarassada” o “risc de greus anomalies en el fetus” (en els dos casos amb un dictamen mèdic). També establia que les noies de 16 i 17 anys no necessitarien el consentiment dels pares per avortar. Però senyors, la vida seria massa avorrida si les lleis no canviessin… així que tornem-hi. Arribem doncs a l’avantprojecte de llei proposat pel nostre “ex-ministre” de justícia Justícia Alberto Ruiz Gallardón. És a cas una proposta ideològica que reafirma el gran paper que segueix jugant les institucions eclesiàstiques en la politica espanyola? L’avantprojecte de llei afirma que només es podrà avortar si hi ha informes mèdics que ho justifiquin o en cas de violació. Així doncs tornem a una llei de supòsits (com la del any 1985) i no de terminis. Una llei amb dos supòsits; el perill per a la salut de la dona i violació.\nI com sempre, poc espai pel dret a decidir. Decidir una cosa que sens dubte no és a gust de cap de les dones. Poc espai també per mesures encaminades a ajudar la dona un cop pressa la decisió tenint en compte les conseqüències psicològiques associades. Mireu, mil poden ser les raons que fan emprendre a milers de dones optar per aquest dret, tantes que ni ens les podem imaginar. Estarem d’acord que és una decisió lliure i personal, la pren la dona amb o sense l’ajuda de la seva parella. Lliure decisió que ha d’anar acompanyada de la possibilitat. “Se acepta la libertad de la maternidad para decidir, que es lo que a las mujeres les hace ser auténticamente mujeres”. Paraules dites en una sessió al Govern per l’exministre de justícia. I és que permeteu-me que us digui, però dubto que algú que tingui el valor de dir aquesta frase presenti algun tipo de sensibilitat per decidir sobre una qüestió d’aquestes dimensions. No tinc ni la menor idea cap on naveguem ara mateix però siusplau polítics, no canvieu constantment el rumb quan la tempesta s’acosti i procureu no perdre de vista l’individu com a ésser lliure i amb dret a decidir.\nElsa Vicente Puntí, estudiant de d’International Business Economics (IBE) a la UPF i col·laboradora de Pompeunomics


Idescat. Cens de població i habitatges. Montellà i Martinet\nÀmbit geogràfic: Montellà i Martinet


Riberaonline: Suport del turisme rural al Cànon Eòlic\nSuport del turisme rural al Cànon Eòlic\nTuralcat, la Confederació del Turisme Rural i l'Agroturisme de Catalunya, dóna suport a la iniciativa, promoguda per l'AMEC (Associació de Municipis Eòlics de Catalunya), per a la creació d'un cànon que compensi els impactes territorials i ambientals que suporten els municipis afectats per la concentració de parcs eòlics en els seus termes municipals.\nAquest cànon, en opinió del sector del turisme rural, ha de ser una eina adient per a compensar l'impacte paisatgístic de les instal·lacions eòliques en el seu entorn a través de la generació d'uns recursos per als municipis afectats que els han de permetre finançar accions de desenvolupament rural destinats a la reactivació econòmica de les comunitats rurals amb la finalitat de combatre els greus problemes d'envelliment de la població i de despoblament que pateix la Catalunya rural.\nL'AMEC (Associació de Municipis Eòlics de Catalunya), entitat formada per 30 petits municipis rurals, ha aconseguit aglutinar el 80% dels municipis catalans on s'hi han instal·lat parcs eòlics. La seva proposta de creació d'un cànon eòlic preveu un import establert que suposarà una mitjana de l'1,5% de la facturació de les grans empreses eòliques, homogeneïtzant així les compensacions econòmiques que reben els municipis catalans afectats, tal i com ja s'aplica en altres comunitats autònomes com Galícia, València o les dues Castelles.


Setze més sis - Editorial - VilaWeb\nSetze més sis, vint-i-dos. Aquest és el nombre exacte de senadors que sumen l'Entesa Catalana de Progrés i el Grup Català. El senat espanyol en té 259, i ja sabem que els 96 del PSOE i els 125 del PP s'oposaran a la reforma d'aquest Tribunal Constitucional. La pregunta és: i què farem l'endemà?\nEl president Montilla ha anunciat que reuniriA els senadors dels tres partits del govern: els de l'Entesa Catalana de Progrés, per encomanar-los que treballen amb CiU per redactar la proposta de reforma del Tribunal Constitucional. Això està bé i supose que no deu ser difícil que es posen d'acord. També estic segur que proposaran un bon acord, tècnicament impecable. Però i després? Què passarà quan tocarà votar?\nNo oblidem que al Senat i al Congrés no es pot aprovar res sense el suport, si més no, d'un dels dos grans partits espanyols, el PSOE o el PP. I els màxims dirigents d'aquests dos partits ja han fet saber que el constitucional no es tocaria. Ho ha dit Rajoy, però també, i ben claret, Zapatero. Aleshores què farem?\nSupose que podem dir que ens carregarem de raó. Com es desprèn de les paraules de Miquel Iceta, un polític amb el cap molt ben moblat que mai no parla per parlar i que ahir va dir coses de calat. D'acord, doncs: anirem a Madrid, ens estriparem la roba i declararem que no ens volen i que ens expulsen de la constitució. És a dir ens carregarem de raó. Però i després què?\nPerquè algú bé deu haver pensat que hi haurà un després, no?\nSupose que podem dir que ens carregarem de raó.


Eolia Luxury Beachfront Villas by Barnes Mauritius Mauritius - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCoastal Road. Pointe d Esny, Badia Blava, Mauritius, Mauritius\nSobre Eolia Luxury Beachfront Villas by Barnes\nSituat en el cor de Badia Blava, Eolia Luxury Beachfront Villas by Barnes és un lloc ideal des d'on descobrir Mauritius. L'hotel és a 4 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Eolia Luxury Beachfront Villas by Barnes, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, registre d'entrada/sortida privat, servei de neteja diari, servei de taxi, express check-in/check-out són només algunes de les comoditats que fan que Eolia Luxury Beachfront Villas by Barnes sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, lavabo addicional, llençols, mirall, entrada privada per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com canoa, lloguer d'equipament d'esports aquàtics, classes de surf, surf de vela, immersió lleugera que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Mauritius, faci de Eolia Luxury Beachfront Villas by Barnes la vostra llar.\nInfant 0-2 year(s): Baby cot is provided without any additional charges (Max 1 per room). Children 3-11 year(s): Must use existing bedding (no extra bed possible).\nLa propietat requereix un depòsit de seguretat reemborsable de 350EUR a l'entrada.\nséjour Eolia Villa janvier 2015\nla plage à nos pieds, calme, confort\ntrès belle villa, la plage se trouve juste devant nous, il suffit de descendre quelques marches!état neuf, très agréable, beaucoup d'espace à l'intérieur. l'endroit est calme malgré la route qui passe devant. un arrêt de bus tout près. pour les courses il faut se rendre à Mahebourg. nous sommes très satisfaits de notre séjour en famille avec des enfants en bas âge au Eolia!


Banca cooperativa, garantia de proximitat - Altaveu el diari digital d'Andorra\nBanca cooperativa, garantia de proximitat\n22/08/2015 (19:58 CET)\nPropers i arrelats al territori. Fent compatibles les finalitats socials amb la rendibilitat. Són alguns dels trets dels bancs cooperatius, bancs de proximitat. Aquest model, o millor dit, aquest concepte, agafa força o es posa sobre la taula arran de la proposta impulsada per l’economista i exconseller general Eusebi Nomen. Juntament amb alguns empresaris i, especialment, treballadors, extreballadors i clients de Banca Privada d’Andorra, Nomen promou el projecte ‘raiffeisen.ad’. El nom no fa la cosa. Però tampoc no és en va. Raiffeisenbank és un dels principals bancs d’Àustria. També de Suïssa. I té una forta implantació a l’Europa de l’Est essent cooperativista i amb uns principis de funcionament molt clarament delimitats.\nÉs evident que no tot és bo en les cooperatives bancàries. Que sempre hi ha utopies que no es poden assolir i limitacions que condicionen. De fet, alguns entorns legislatius no acaben d’encaixar amb aquest sistema. Tampoc a Andorra una cooperativa podria gestionar directament un banc. Ja ho han explicat els impulsors de ‘raiffeisen.ad’. Sobre la proposta de Nomen i companyia encara hi ha dubtes a esvair. Això és clar. I saber de quins suports disposen. Fins i tot des del punt de vista tècnic, operatiu. Asseguren que hi ha elements de la proposta que no es poden concretar si l’Agència estatal de Resolució d’Entitats Bancàries (AREB) no els facilita determinada informació, com ara quants clients han superat l’auditoria feta per PricewaterhouseCooper’s o quin impacte de desvaloració en els actius preveuen aplicar. Si l’AREB els ha comunicat algunes d’aquestes dades als impulsors del projecte de banc cooperatiu durant la trobada que van mantenir és matèria reservada.\nEl cooperativisme bancari és la font d’inspiració de ‘raffeisen.ad’. A falta de concrecions i traslació exacta al cas andorrà, a la hipotètica reestructuració de BPA, s’escau fer una petita aproximació a la idea global. A la filosofia d’unes entitats bancàries que, majoritàriament, continuen tenint guanys i injectant ‘inputs’ positius a la societat quan molts dels ‘altres’ bancs cada vegada estan més mal vistos. En general, la banca cooperativa té uns trets d’identitat força ben definits. I que la diferencia d’altres models financers.\nPer començar, són entitats que estan molt arrelades i tenen uns vincles preferents amb el territori on estan implantades. O tenen un lligam molt fort amb el sector origen de cadascuna de les cooperatives creditícies. No és d’estranyar: els treballadors i els clients, en la seva immensa majoria, són els primers socis de l’empresa. Per aquest mateix motiu acaben sent entitats que tenen un alt coneixement del medi o del sector en què actuen. I ofereixen un detallat acompanyament a les necessitats del client i una altíssima especialització. Hi ha tot un seguit d’intangibles relacionats amb la proximitat, amb el tractament personalitzat, amb el respecte i la confidencialitat. Tot plegat assegura un altre element que aporta molta estabilitat al banc: la fidelitat que mostra la clientela.\nÉs una banca personal, una banca relacional. Altament especialitzada i evolutiva. Que es va adaptant a la necessitat d’uns clients que, sovint, tenen un perfil, unes característiques força uniformes, homogènies. La recerca activa i permanent d’innovacions adequades als serveis que requereix o pot requerir el client també és un altre dels trets característics. És un banc molt conscient de la importància que el seu suport financer té en en el funcionament de la clientela. Són motors molt evidents de la zona on estan implantats. D’aquí, o justament per això, el rellevant paper social que juguen, perquè sovint esdevenen claus pel fet de finançar el teixit productiu local. Molt sovint aquests bancs van associats, també, a una important obra social.\nEn general -i sempre hi ha excepcions i, de vegades, els bancs ‘normals’ s’han cruspit massa el terreny-, malgrat la seva petitesa, les cooperatives bancàries han pogut fer compatible la gestió bancària i les finalitats socials amb la rendabilitat econòmica. Són tant o més eficients que els grans bancs. I són socialment responsables, tant internament com externament. Els principis democràtics i la transparència regeixen l’esperit i la filosofia interna (aquesta és una de les qüestions que en alguns casos acaben no sent i adulteren entitats que no acaben esdevenint el que pretenien). Per a les cooperatives bancàries la igualtat salarial i de gènere és molt important. De portes en fora, ja ho hem apuntat, fan revertir part dels seus beneficis en accions en l’entorn on estan implantades. Des de patrocinar activitats esportives a donar suport a fundacions culturals o socials, per exemple.\nA Europa, els bancs cooperatius assoleixen quotes de mercat significatives. Entre el 20 i el 30% dels dipòsits estan en mans d’entitats cooperatives que, a més a més, sovint tenen un suport o, com a mínim, un reconeixement notable de les administracions i els governs. Tenen una implantació forta al centre d’Europa (Raiffeisen és centreeuropea i a Alemanya, Holanda o França es poden trobar diferents exemples destacats) com a Itàlia. A Espanya no hi ha tanta tradició perquè un paper molt similar el feien les caixes d’estalvi que ara han caigut en desgràcia. No obstant, el 6% de la quota de mercat bancari espanyol està en mans de cooperatives.\nLes entitats formen, al seu torn, sistemes, que configuren els seus propis bancs centrals per tenir, de forma aglutinada, més força. I poder acudir amb més pes i incidència als mercats internacionals. A França, per exemple, el grup Crédit Agricole Mutuel disposa d’un banc cooperatiu central, la Caisse Nationale de Crédit Agricole (CNCA). A Madrid hi ha radicat el Banco Cooperativo Español, que actua com a banc central de les caixes rurals. A Alemanya, els ‘Raiffeisenbankenffeisenbanken’ i els ‘Volksbankenbanken’ participen del capital social del que seria el banc central, el DZ BANK. A Holanda, la banca cooperativa s’aglutina al voltant de la Cöoperatieve Centrale Raiffeisen-Boerenleenbank (Rabobank Nederland), i a Itàlia els projectes similars tenen com a eix central del sistema l’Istituto Centrale delle Banche di Crédito Cooperativo.\nD’exemples n’hi ha molts. Tots passen per un alt grau d’implicació de les persones que hi operen. De treballadors i de clients. Perquè els uns i els altres, en moltes ocasions, són, d’alguna manera o altra, els propietaris del banc. D’un banc cooperatiu que acaba sent una garantia de proximitat.


ERC i JxCAT programen actes al CAT en el marc de la minicampanya electoral del 10-N | L'Independent de Gràcia\nEl bloc: Les 400 caixes\nOpinió convidada: Les terrasses excepcionals\nImma Colomer i Jordi Fàbregas, premiats amb la Creu de Sant Jordi\nUll de dona: Caminar\nEART obre portes per donar a conèixer els tallers d’art\nERC i JxCAT programen actes al CAT en el marc de la minicampanya electoral del 10-N\n01/11/2019 30/10/2019 Notícia / Política\nLa campanya de les eleccions generals del 10-N arrenca aquesta matinada de dijous a divendres amb un perfil baix i retallat a una setmana per part dels partits polítics, que a Gràcia, no obstant això, significarà l’organització almenys de dos actes electorals, un d’ERC i un altre de Junts x Catalunya, amb l’escenari comú del Centre Artesà Tradicionàrius.\nEls republicans, que en les últimes eleccions a les Corts espanyoles van obtenir la victòria per primer cop en aquest tipus de comicis al districte, han programat el seu míting local el dijous 7 de novembre amb Ernest Maragall, Ana Surra i Pilar Vallugera com a intervencions principals. JxCat, de fet, utilitzarà el mateix espai aquest dijous 31 a les 19 hores abans que comenci oficialment la campanya en un acte amb Laura Borràs.\nGràcia En Comú també es planteja organitzar un acte de campanya a peu de carrer, a la plaça del Diamant o a plaça de la Vila, que té reservades, per a la setmana que ve. Però l’únic que es va assegurar en l’assemblea de precampanya d’aquest dimecres és la presència a través de parades i una assemblea oberta a l’Espai Maria Salvo.\nLa resta de formacions polítiques no tenen actes en previsió i també limitaran l’activitat local a diferents parades al carrer. El PSC, per exemple, té ja localitzacions definides a la plaça de la Virreina i al passeig de Sant Joan, a més de la plaça Salvador Allende, al barri del Coll, al límit amb el Carmel. Ciutadans, finalment, no ha volgut concretar ni les ubicacions per la possibilitat de patir “agressions a les carpes”, segons apunta el seu portaveu, Jordi Bea.\nLes joventuts d’ERC, als instituts fent campanya per difondre el català\nEl PDECat de Gràcia s’estrena sense Junts a les xarxes socials\nEl PSC retoca l’executiva canviant el número 3 i el primer secretari anuncia l’últim mandat\nEl consell del Coll, convocat per analitzar la crisi de la Creueta\nSergi Calafell i Freeel Bikes, premis de comerç


Antich demana a Rajoy que expliqui si té algun compromís amb Balears\nAssegura estar «orgullós» del seu programa i diu que el PP no ha fet res per les Illes en vuit anys\nEl cap de llista del PSIB al Congrés, Francesc Antich, va demanar ahir al canditat a la presidència del Govern central, Mariano Rajoy, que expliqui quin és el seu compromís amb les Illes Balears perquè «en els darrers vuit anys -el Govern del PP- no ha fet res». El líder socialista es mostrà «orgullós» del programa del seu partit, que incorpora un «compromís històric» amb l'arxipèlag.\nAntich, que presentà davant més de 150 persones el programa electoral del PSOE, recordà que el document marc del seu partit recull el compromís de desenvolupar en quatre anys el Règim Especial Balear, així com mesures per fer front als desavantatges de la insularitat.\n«Que ens expliqui -Rajoy- què en pensa de les protestes que hi ha a Alemanya per la política territorial que està executant el PP», assegurà Antich referint-se a la repercussió que han tingut en aquest país les mesures urbanístiques i els projectes de carreteres promoguts pel Govern. «El que ha fet en aquests vuit anys tots ho tenim molt clar, ja sabem que no ha fet res».\nEls socialistes proposen inversions en matèria ferroviària; plans per a habitatges públics que prevegin el major esforç que han de fer les famílies de les Illes per accedir a un pis; transferències per a Sanitat i Educació tenint en compte l'increment de la població o un pla específic de seguretat per a Balears, que respongui a l'increment de la criminalitat en una zona turística.\nAntich també es va comprometre a augmentar fins al 50% del descompte aeri per als residents i va avançar que la declaració de servei públic dels vols no funcionarà fins que l'Estat no la financiï. «Si guanya José Luís Rodríguez Zapatero, Espanya guanyarà i les Illes també», assegurà el candidat, qui valorà de forma positiva les inversions anunciades pel Govern en matèria educativa, i advertí que l'aposta del PP per la lliure elecció de centre «només afecta un petit col·lectiu».\nLa intervenció d'Antich a la sala d'actes de la Banca March, va estar precedida pel discurs de la presidenta del Consell de Menorca, Joana Barceló, qui defensà que el PSIB ha posat al capdavant de la llista «el millor» per demostrar que l'aposta del partit en aquestes eleccions és «clau». Els principals candidats i càrrecs del partit no faltaren a la cita de campanya.


Fabricants i proveïdors de llum solar de gespa de la sèrie SGL07 de la Xina 5W |Hangchi\n1. Aliatge d'alumini integrat + vidre de cristall La resistència a la intempèrie és més forta\n2. La tecnologia ALS2.0 admet 6-8 dies d'il·luminació\n3, LED d'alta eficiència i disseny únic fan que la brillantor sigui de 3 a 4 vegades més que les llums normals del jardí\n4. Disseny d'estaca subterrània, fàcil d'instal·lar\nAplicació: Carretera / Jardí / Parc / Plaça / Carrer / Camí, etc\nPanell solar 0,6 W\nBateria de ions de LI 3,7 V 800 mAH\nMode de treball Mantingueu la brillantor al 100% (20 lúmens) tota la nit\nTemps de càrrega solar 7-9 hores\nTemps d'il·luminació 8+ dies\nAmplada d'instal·lació entre 2 llums 2m\nMaterial Aliat d'alumini + vidre\nPreu EXW Preu de mostra 35USD/unitat MOQ 100PCS Preu 33USD/unitat\nL'estructura de la làmpada solar de gespa es compon de components de cèl·lules solars (panells fotoelèctrics), llums LED súper brillants (font de llum), bateries recarregables sense manteniment, circuits de control automàtic, llums, etc. Com a nou tipus d'il·luminació del paisatge d'energia verda aparell que integra estalvi d'energia, protecció del medi ambient, il·luminació i embelliment, utilitza components de cèl·lules solars d'alta eficiència, que poden convertir la llum solar i l'energia de la llum en energia elèctrica durant el dia i emmagatzemar-la a la bateria, i s'il·luminarà automàticament a la foscor. per la nit.Il·luminació de tub.El tub de la làmpada adopta LED súper brillant, que és més durador que les làmpades tradicionals i té una vida útil més llarga.\nLa il·luminació i l'extinció de la sèrie de productes adopten control d'inducció de llum solar i llum, control automàtic de temps compartit o control dual de so i llum.Podeu optar per reduir la potència de sortida de la font de llum per estalviar energia quan hi hagi pocs vianants a la nit.\nA causa del seu rendiment superior, es pot utilitzar àmpliament en gespes de parcs, viles amb jardí, espais verds quadrats, atraccions turístiques, complexos turístics, camps de golf, embelliment verd de fàbriques corporatives, il·luminació verda de zones residencials, diversos cinturons verds i altres decoracions paisatgístiques i il·luminació paisatgística. .\nAnterior: Llum de gespa solar G012 d'alta brillantor amb matèria primera inoxidable\nPròxim: bateria de gelt amb bona eficiència de descàrrega\nJFY ECM/ECH (quadrat) 15KW Intel·ligència d'alta eficiència...\nESPECIFICACIÓ de 8000 lúmens\nInversor de xarxa EP3000 PLUS superpoder per a...


Comiat de 4t d’ESO – 2016 | Escola Betúlia\tComiat de 4t d'ESO - 2016 - Escola Betúlia\nEl divendres 17 de juny els alumnes de 4t d’ESO, amb els pares i el professorat de l’Escola, van celebrar el seu comiat. Tots anaven molt ben vestits per una cerimònia tan important, que va ser molt emotiva.\nEtiquetes:\t4t primària, ESO\nVisitem la fàbrica Cacaolat – 5è i 6è primària – 2014-15


Samantha Vallejo-Nágera queda en evidència i esborra la foto polèmica\nSamantha Vallejo Nágera Instagram\nper Jennifer Navarro Redactora 31 de març de 2020 17:05\nSamantha Vallejo-Nágera està rebent un munt de crítiques, el que s'explica per l'última publicació que ha fet a Instagram. La xef també ha d'estar confinada a casa, un aïllament que està passant amb els quatre fills. El govern espanyol ha estat molt clar i una de les poques excepcions que permeten sortir al carrer és treure el gos a passejar, el que Samantha està fent.\nFins aquí cap problema, ja que té permís per treure el seu labrador al carrer. Ara bé, el problema ha vingut quan ha compartit una foto d'un dels passejos amb ell. Per què? En aparèixer a un poble de Segòvia també en companyia de la seva mare.\nEls passejos s'han de fer individualment, per la qual cosa els seguidors de la cuinera s'han enfadat. I és que no és que hagi incomplert aquesta norma del govern en passejar el gos en companyia de la seva mare, sinó que a més a més s'ha descobert que està passant el confinament en la seva segona residència a Segòvia.\nLes crítiques s'han succeït ràpidament, el que ha forçat Samantha a eliminar la fotografia. Els seus seguidors no entenen com se salta les normes del confinament i, a més a més, en treu pit d'això. Una actitud que han denunciat i que ha tingut conseqüències, sí, l'eliminació de la fotografia.\nSamantha no ha fet declaracions al respecte ni s'ha intentat justificar. Simplement ha volgut respondre l'allau de comentaris negatius amb l'eliminació de la foto de la discòrdia.