La Policia Local de Sant Fruitós identifica l'autor de les pintades en un mural solidari - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Policia Local de Sant Fruitós identifica l'autor de les pintades en un mural solidari\nLa identificació de qui va malmetre el mural de la plaça Onze de Setembre s'ha fet després de l'aportació d'imatges captades per un veí\nredacció | sant fruitós de bages 01.03.2021 | 09:25\nVÍDEO: Moment de la destrossa de mural\nLa Policia Local de Sant Fruitós identifica l'autor de les pintades en un mural solidari Regió7\nLa Policia Local de Sant Fruitós de Bages ha pogut identificar la persona que va realitzar pintades en el mural que hi ha ubicat a la plaça de l'Onze de Setembre, a tocar del Cobert de la Màquina de Batre.\nAquesta identificació, segons ha informat l'Ajuntament, ha estat possible gràcies al fet que un ciutadà ha fet arribar al consistori imatges del moment en què es realitzaven les pintades. La Policia Local ha instruït diligències i les ha lliurat al jutjat d'instrucció per tal que s'iniciïn els tràmits corresponents.\nAquest mural solidari va realitzar-se de forma col·laborativa en el marc dels actes de La Marató del passat 19 de desembre.


No és legal la sanció per no anar a les meses electorals el 14-F - CATDAVANT - Política\n5 de febrer de 2021 | Política | 1 comment\nLes eleccions del 14-F són deslegitimades pels dos canvis de data i per la por inoculada a la població. Això fa que les enquestes hi indiquin una davallada important de la participació respecte de les darreres convocatòries electorals. Un altre factor d’incertesa és si hi haurà un allau de baixes de gent en les meses electorals per la por d’encomanar-se’n. És previst legalment que, si hi fallen els titulars i els suplents, hom constitueixi la mesa amb els votants primerencs. Tant és així que, solament a Barcelona, han estat rebuts 9.000 recursos de 60.000 convocats, xifra que multiplica per molt les xifres habituals.\nEn condicions normals, refusar d’ésser part d’una mesa electoral pot comportar una pena de 3 mesos a 1 any de presó, sanció de 6 a 24 mesos i inhabilitació per a votar. Ara bé, hem dit en condicions normals, però fa més d’un any que les circumstàncies a Catalunya i al món són qualsevol cosa menys normals.\nLa por que tots els mitjans, de manera insistent i persistent, han implantat a la major part de la població -no tan sols de la pròpia mort, sinó de matar aquells que estimem-, és perfectament recollida com a eximent en el codi penal espanyol. Vet aquí com diu literalment l’article 20.6: “és exempt de responsabilitat qui actua per por insuperable”. No cal dir que, en la situació actual, no pots atemorir la població com mai a la història i, alhora, esperar que vagi a meses electorals en una data que el propi Govern va provar d’ajornar, perquè no era segura per motius sanitaris.\nTot i això, com que Espanya no és un estat de dret, recomanem dues coses: consulteu-ho amb un advocat i escampeu aquest article per a trencar el silenci dels mitjans subvencionats en aquest tema.\nMarga\ton 5 de febrer de 2021 at 13:06\nDoncs si a mi em paguen 200 euros si que i vaig, que ho reculli l’ interessat!!!\nReunió de Pere Aragonès i Carles Puigdemont a la Casa de la República a Waterloo\nL’alerta internacional a Espanya per la inhabilitació de Garzón no neteja un llarg currículum repressor


Foment adverteix que per substituir Renfe com a operador cal canviar la llei - Diari de Girona\nFoment adverteix que per substituir Renfe com a operador cal canviar la llei\nRecoder exigeix una "rectificació immediata" a l'Estat, a qui acusa d'anar en contra de l'"esperit del traspàs" del servei de Rodalies\nbarcelona | efe/acn/ddg 11.06.2011 | 02:00\nMorlán, ahir, a Barcelona. acn\nEl secretari d'Estat d'Infraestructures, Víctor Morlán, va dir ahir a Barcelona que per canviar d'operador ferroviari cal canviar la llei del Sector Ferroviari, que estableix que Renfe serà l'operador en tota la xarxa ferroviària espanyola.\nEn roda de premsa després de participar en la reunió de seguiment del pla d'infraestructures, Morlán va dir que el conseller de Territori, Lluís Recoder, no li havia comentat res sobre el tema, després que dijous apuntés que la Generalitat contemplava substituir parcialment l'operador de Renfe en Rodalies.\nMorlán va assegurar que encara no se sap quan la Comissió Europea liberalitzarà el servei ferroviari nacional, per la qual cosa qualsevol canvi d'operador requeriria una modificació de la llei, un procés llarg i complicat.\nD'altra banda el secretari d'Estat d'Infraestructures, va proposar a la Generalitat que les obres ferroviàries més prioritàries de Catalunya es financin amb part dels diners que rep de l'Estat a través de la disposició addicional tercera de l'Estatut. Morlán va assegurar que, davant la situació econòmica actual i amb uns pressupostos restrictius, cal ser capaços d'utilitzar "tots els instruments necessaris al nostre abast".\nPer això, va proposar a la Generalitat utilitzar els diners que rep de l'Estat a través de la disposició addicional tercera de l'Estatut, "més de 700 milions d'euros", per finançar infraestructures ferroviàries prioritàries. A més, va insistir que Catalunya és la comunitat que més inversió rep per part del Ministeri de Foment des de l'any 2004, més de 6.000 milions d'euros. Sobre el Pla de Rodalies, Morlán va indicar que estarà tot finalitzat o licitat abans que acabi l'any 2015.\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Lluís Recoder, va exigir una "rectificació immediata" al Ministeri de Foment després d'escoltar les afirmacions de Víctor Morlán. Recoder va expressar la seva "perplexitat" per unes declaracions que "van contra l'esperit i de la lletra del traspàs" de Rodalies, que va signar l'anterior Govern. Recoder va recordar que CiU va criticar molts cops el traspàs perquè no incloïa ni les estacions, ni les vies, ni la catenària, ni el personal.\nPer tant, Recoder es va preguntar com pot la Generalitat garantir als ciutadans "la millora del servei si tampoc té capacitat de triar l'operador". A més, va recordar l'acord de traspassos, que inclou canviar la llei ferroviària per possibilitar que la Generalitat pugui triar operador.


Els porxes i casa Laureano - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nEls porxes i casa Laureano\nSant Carles de la Ràpita - Els Porxes de la Plaça Carles III\nEls Porxes envolten gran part de la Plaça de Carles III, centre neuràlgic de la nova ciutat promoguda pel monarca. Les porxades estaven inicialment sense cobrir amb les arcuacions exemptes darrera les quals es van situar els nous habitatges de planta baixa i un pis.\nSant Carles de la Ràpita - Casa Laureano\nLa casa Laureano és un petit palau situat en un dels angles de la plaça. Destaca la porxada amb grans columnes de fus llis i capitells neotoscans que protegeix l’entrada principal, damunt la qual es situa un terrat principal, que actua com una mena de mirador damunt la plaça.


Location Santa Coloma de Farners: maison vacances, appartement | Sun Location\nChoisir ville ?---- Top 25 villes Santa Coloma de FarnersRosas (910) Estartit (549) Empuriabrava (540) l'Escala (438) Lloret de Mar (350) Tossa de Mar (296) Pals (196) Llançà (184) Begur (182) Blanes (166) Platja d'Aro (117) Calonge (110) Palamós (96) Calella de Palafrugell (91) Llafranc (77) Sant Pere Pescador (70) Playa de Pals (65) Sant Feliu de Guíxols (55) Sant Antoni de Calonge (46) Santa Cristina d'Aro (40) Torroella de Montgrí (28) Vidreres (27) Girona (25) S'Agaró (18) Palafrugell (16) Toutes les villes Agullana (1) Albanyà (6) Albons (1) Alpens (2) Arbúcies (1) Begur (182) Bellcaire d'Empordà (1) Blanes (166) Bolvir (1) Bordils (1) Cadaqués (9) Caldes de Malavella (8) Calella de Palafrugell (91) Calonge (110) Capmany (1) Casavells (1) Cassà de la Selva (2) Castelló d'Empúries (5) Cervià de Ter (1) Colera (1) Cornellà de Terri (1) el Port de la Selva (16) Empuriabrava (540) Estartit (549) Figueres (2) Foixà (3) Fonteta (1) Fornells de la Selva (1) Garrigoles (2) Garriguella (3) Girona (25) Gualba (7) Gualta (4) l'Armentera (2) l'Escala (438) la Bisbal d'Empordà (1) La Canyera (1) La Molina (1) la Tallada d'Empordà (1) Les Olives (1) les Planes d'Hostoles (1) Llafranc (77) Llagostera (13) Llanars (1) Llançà (184) Llívia (1) Lloret de Mar (350) Maçanet de Cabrenys (1) Maçanet de la Selva (15) Massanes (1) Mont-ras (4) Montbarbat (1) Montseny (4) Navata (5) Oix (2) Olot (6) Orriols (1) Osor (4) Palafrugell (16) Palamós (96) Palau-sator (1) Palau-saverdera (10) Pals (196) Parlavà (1) Pau (1) Peralada (3) Platja d'Aro (117) Playa de Pals (65) Pontós (1) Puigcerdà (1) Ribes de Freser (1) Riells i Viabrea (1) Riudarenes (5) Riudaura (4) Riudellots de la Selva (1) Rosas (910) S'Agaró (18) Sa Riera (11) Sant Andreu Salou (4) Sant Antoni de Calonge (46) Sant Feliu de Guíxols (55) Sant Gregori (4) Sant Miquel d'Aro (1) Sant Miquel de Fluvià (3) Sant Mori (1) Sant Pere Pescador (70) Santa Coloma de Farners (2) Santa Cristina d'Aro (40) Santa Maria de Palautordera (1) Saus, Camallera i Llampaies (2) Serra de Daró (1) Sils (11) Siurana (1) Tamariu (10) Torroella de Fluvià (4) Torroella de Montgrí (28) Tossa de Mar (296) Ullastret (3) Vall-llobrega (2) Ventalló (1) Vidreres (27) Vila-sacra (1) Viladamat (3) Vilamacolum (10)\nLocation vacances à Santa Coloma de Farners\nTrouvez et réservez votre location de vacances à Santa Coloma de Farners en quelques clics sur Sun Location.\nVilla à Santa Coloma de Farners, Catalunya Casas: Magnifique villa Santa Coloma dans les collines de Gérone à 30 km de la plage!\nSanta Coloma de Farners, Costa Brava\n8 personnes, 85 m², 3 chambres, 1 salle de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\nVilla à Santa Coloma de Farners, Catalunya Casas: Villa Gloriosa de Santa Coloma pour 8 personnes à 30 minutes de la plage!\n8 personnes, 3 chambres, 1 salle de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\nMaison à Riudarenes, Cal Bellés Mas\nRiudarenes (≈ 8 km)\n15 personnes, 210 m², 6 chambres, 4 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés\nLocation maison 16 personnes à Riudarenes\n16 personnes, 380 m², 5 chambres, 4 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\nLocation maison 18 personnes à Riudarenes\n18 personnes, 412 m², 6 chambres, 7 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\nGite à Riudarenes, Can Rajoler\n15 personnes, 240 m², 6 chambres, 7 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés\n2396 € / sem\nOsor (≈ 10 km)\nVilla à Sils, Catalunya Casas: Villa adorable dans, Sils, à seulement 15 min des plages de la Costa Brava!\nSils (≈ 10 km)\nVilla à Sils, Catalunya Casas: Villa idyllique à Sils pour 8 personnes à 20km des plages de la Costa Brava\n1198 € / sem\nAppartement à Riudarenes, Catalunya Casas: Magnifique Manoir Catalan à Riudarenes pour 20 personnes\nRiudarenes (≈ 10 km)\n22 personnes, 800 m², 7 chambres, 7 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\n2882 € / sem\nVilla à Sils, Catalunya Casas: Magnifique villa à Sils pour 11 personnes, à quelques minutes de route de la Costa\nSils (≈ 11 km)\n11 personnes, 130 m², 3 chambres, 3 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\nVilla à Sils, Catalunya Casas: Villa majestueuse située à Sils pour 15 personnes à proximité des plages de la Cost\n15 personnes, 390 m², 7 chambres, 4 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\n2239 € / sem\nVilla à Sils, Catalunya Casas: Villa Sils pour 5 personnes à seulement 20 km des plages de la Costa Brava\nLocation maison 16 personnes à Sils\nSils (≈ 12 km)\n16 personnes, 420 m², 6 chambres, 4 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\nVilla à Massanés, Can Marc\nMassanés (≈ 12 km)\n12 personnes, 300 m², 5 chambres, 3 salles de bain, Piscine privée, Internet\n2496 € / sem\nAppartement à Benidorm, Santa Margarita 3-E\nBenidorm (≈ 12 km)\nAppartement à Benidorm, Santa Margarita 14-F\n6 personnes, 135 m², 2 chambres, 2 salles de bain, Piscine\nAppartement à Benidorm, Santa Margarita 15-E\nAppartement à Miami Playa, Mimosas Miami Playa\nMiami Playa (≈ 12 km)\nArbúcies (≈ 13 km)\n10 personnes, 204 m², 4 chambres, 2 salles de bain, Piscine privée, Internet\nLocation maison 14 personnes à Maçanet de la Selva\nMaçanet de la Selva (≈ 14 km)\n14 personnes, 200 m², 7 chambres, 2 salles de bain, Piscine privée, Animaux acceptés, Internet\nMaison à Maçanet de la Selva, Vanila-FIM10009\nAffichez plus de résultats en incluant les locations de vacances situées à 0 km 5 km 10 km 20 km 30 km 50 km 100 km aux alentours de : Santa Coloma de Farners\nDestinations autour de Santa Coloma de Farners\nRiudarenes (10 km)\nOsor (11 km)\nMassanes (12 km)\nSils (13 km)\nArbúcies (14 km)\nMaçanet de la Selva (16 km)\nRiudellots de la Selva (17 km)\nRiells i Viabrea (17 km)\nVidreres (18 km)\nSant Andreu Salou (19 km)\nFogars De Tordera (19 km)\nFornells de la Selva (19 km)\nSant Gregori (19 km)\nGualba (20 km)\nMontbarbat (21 km)\nCassà de la Selva (23 km)\nGirona (24 km)\nTordera (24 km)\nLa Canyera (24 km)\nLlagostera (26 km)\nMontseny (26 km)\nles Planes d'Hostoles (26 km)\nPalafolls (27 km)


Frutales | VIVER SERRA\nAl gènere Citrus pertanyen diverses espècies molt conegudes per tots, com són, el taronger dolç, el taronger amarg, el llimoner, el mandarino, el Kumquat, etc.\nEls cítrics són arbres de fulla perenne, flors molt aromàtiques, amb olor de tarongina, i fruits rics en vitamina C.\nEl sol és indispensable per obtenir el desenvolupament i la fructificació adequades.\nEls cítrics no suporten les gelades, i és necessari cultivar-com bonsais d'interior en regions fredes.\nLa barreja s'ha d'elaborar tenint en compte la capacitat de drenatge del mateix, ja que l'embassament és molt perjudicial per a les arrels.\nA la primavera i estiu abonar per propiciar l'abundància de flors i fruits.


Poeta Per Un Dia: Annabel Lee\nEl darrer poema complet escrit per Edgar Allan Poe abans la seva mort, extremadament musical (llegiu-lo en veu alta), Annabel Lee és una història bellíssima i tristíssima (aquests dos adjectius solen anar associats) que cal que protagonitzi per uns dies aquesta pàgina de vidre\nBut we loved with a love that was more than love---\nWent envying her and me---\nYes!---that was the reason (as all men know,\nOf those who were older than we---\nOf many far wiser than we---\nOf my darling---my darling---my life and my bride,\nRecitat aquí: http://www.youtube.com/watch?v=QmTv7O40SR8\nTraduït aquí: http://en.wikisource.org/wiki/Annabel_Lee?match=es\nPublicat per Poeta per un dia a 4:19:00 p. m.\nSí que és musical. M'ha agradat escoltar-lo recitat, segons recomanaves.\ncnossos ha dit...\nSí que val la pena sentir el poema recitat, la traducció de Panero, per cert, està molt bé, potser valdria la pena dedicar-li un post un dia d'aquests, no trobes?\nenhorabona per la tria...\nT'he vist bé Cnossos, ens falta una dosi amb hipodèrmica de Panero en aquest raconet...tot i que espero que, algun dia, el Poeta arribi al nivell tel·lúric del Panero sense arribar a posar els peus a Sant Boi...\nPosar els peus a Sant Boi pot tenir la seva gràcia, no trobes? Tot i que no li desitjarem al Poeta aquesta mala sort. Heu vist El desencanto?\nNo he vist El Desencanto, és un d'aquelles pendents que tinc de fa temps a la llista,jeje...Me la recomanes??Es que no sé com pot estar tractat el tema i quina perspectriva s'adopta...\nPerò bé, el Poeta a Sant Boi tindria la seva gràcia com dius, malgrat que llavors ens privaria de veure accions experimentals seves com la quina ens va deleitar el dissabte passat a dalt d'un monticle a altes hores de la matinada...;P\nBenvolguda Adiannaincnossos i Antz,... s'agraeix la vostra preocupació sobre la meva entrada i sortida de Sant Boi... de fet, caldria preguntar-se on rau la normalitat i si pel fet de traspassar una porta n'hi ha prou per a qualificar algú de boig....\n... sobre les accions del dissabte a la nit, podem estar contents que no es veia Betelgeuse i que la llum tel·lúrica dels nostres inversemblants ullets només il·luminava, amb prou feines, els nostres passos immediats....\nGràcies pels comentaris... després els remeto al senyor Poe... ;p\nRecordo la versió musicada en castellà que va fer ràdio futura a l'època.\nper si li vols fer una ullada...\nGràcies per la descoberta i l'enllaç,... bona versió....\n... D'alguna manera, és la bellesa, aquella que duu de la mà la tristesa o la melangia, la que acaba entrant dins nostre i es queda arrelada en alguna petita comissura, la que ens acaba captivant amb la seva visió, ens omple d'estranys sentiments i sensacions, i queda allí aguantant boires i tempestes per donar-nos aquell bell contrast visual...\nEs cert Ariadna: el mateix Poe, quan parla de composició poètica, fa aquesta reflexió. Diu que la poesia cerca, per sobre de tot, la bellesa. Diu que el sublim de bellesa és el que aconsegueix fer plorar el lector i que, com a tal, es troba a la melangia. I quina melangia més gran que la que s'origina en l'amor perdut (en el cas de Poe, en l'amor perdut per la mort de la jove, i bella, Annabel Lee)?\nla pel·lícula és estranya –com estranya és la mare dels Panero–. són entrevistes als diferents membres de la família (on treuen els draps bruts i te n'adones que no n'hi ha ni un que estigui bé del cap, però com diu el poeta, això qui ho pot jutjar?). I no, no te la recomano, si la vols veure que sigui sobre la teva única responsabilitat!


Est Oest | Enderrock.cat\nEst Oest, en una fotografia promocional per al disc 'El gir' | Xevi Abril\nEst Oest pleguen veles\nEl quintet d'Osona anuncia que finalitza el seu recorregut | El grup va ser guanyador del Sona9 2015\nPous, fàbriques de paracaigudes, ermites o barraques han estat espais escollits per enregistrar discos i cançons\nAquests artistes se sumen a Franz Ferdinand, St. Vincent, IRon & Wine o Calexico | El festival de Vilanova i la Geltrú se celebrarà del 28 de juny a l'1 de juliol\nEst Oest | Noemí Elias\nNoves cançons d'Est Oest i Trau al Sona9 d'iCat\nAl programa d'avui escoltarem nous temes de Trau i Est Oest | També s'hi podran sentir temes de Frank Montasell i Judit Neddermann, entre altres\nEls vigatans Est Oest publicaran «El gir» el 23 de març | Xevi Abril\nQui vulgui deixar d'hibernar que escolti «Primavera» d'Est Oest\nEstrenem el primer avançament del nou disc dels vigatans Est Oest | "El gir" (Right Here, Right Now, 2018) és el segon disc de la banda, que s'ha centrat a tenir una producció impol·luta\nEls santboians Trau publicaran el seu segon disc al març | Júlia Quintana\nEls discos d'aquest 2018 (tercera part)\nL'any comença amb expectatives altes pel que fa a noves referències | Est Oest, Cor Blanc, Joan Reig, Lausana, Trau i Pau Alabajos, entre altres, preparen disc per a aquest any\nEt convidem a la festa del Sona9 a la Damm\nEst Oest i Lakaste seran els protagonistes del concert de presentació de la 17a edició del Sona9\nOsona explota amb Est Oest\n"Estàvem convençuts que havíem fet un disc de pop"\nFortuna (Lav Records) és el primer disc dels osonencs Est Oest. Després de proclamar-se guanyadors del Sona9 2015, el quintet de Vic presenta un debut d'essència pop independent. Ja l'han presentat en directe a festivals com el Vida i el Primavera Sound, i enguany seran un dels plats forts de les a tu avui ja de la plaça Major del Mercat de Música Viva de Vic. Quin és el nord d'Est Oest?\nL'agost és Sona9\nRefresca't al quiosc amb l'especial Sona9 i el disc recopilatori dels seus protagonistes\nCom cada mes d'agost, la revista Enderrock se submergeix en el nou pop català amb els protagonistes del Sona9. Els guanyadors de l'edició 2015, Est Oest, són portada i amb el recent Fortuna (Lav Records, 2016) encaren el segon any de vida de la formació amb molta empenta. Des de Mallorca, Roig! ja tenen a punt el seu primer disc, de la mateixa manera que els santboians Coet. El XVI Sona9 està a l'ordre del dia i és per això que la revista inclou una presentació dels 12 classificats, 9 dels quals arribaran a les semifinals de l'Acústica, el MMVV i la Mercè. A més del pop, l'Enderrock 252 també se centra en el Concurs Sons de la Mediterrània amb una entrevista en profunditat a les guanyadores de l'edició passada, Roba Estesa, i una fitxa dels 4 finalistes d'enguany. A més, la revista inclou un disc recopilatori amb cançons dels seleccionats d'enguany i dels premiats del 2015.\nL'emergència musical d'Osona\nJornada musical a Barcelona amb grups de la comarca: Nyandú, Est Oest, Matthew McDaid i Flipats\nEl 18 de juny Barcelona acollirà la primera jornada musical de petit format dedicada a grups de la comarca d'Osona sota el nom de 'R3 Com Sona Osona!'. El pati del Centre Cívic Matas i Ramis serà l'escenari per on passaran Nyandú, Est Oest, Matthew McDaid i Flipats. L'entrada és gratuïta!\nEst Oest canten a la sort\nAquest divendres els osonencs publiquen i presenten en directe el seu primer disc, 'Fortuna'\nEl quintet osonenc Est Oest debuta amb el seu primer àlbum, Fortuna (Lav Records, 2016), després d'haver-se proclamat guanyador del Sona9 2015. Aquest divendres 29 d'abril a més de publicar l'àlbum també el presentaran a la cloenda del cicle ArtLab de la Pedrera. Les noves cançons s'acompanyaran de projeccions audiovisuals.\nLa Pedrera, nou laboratori artístic\nNeix un nou cicle d'interrelacions artístiques a l'edifici modernista barceloní\nLa Fundació Catalunya – La Pedrera impulsa un cicle que connecta la música amb altres arts escèniques al llarg del mes d'abril. Els encarregats d'aportar la música a la primera edició de l'ArtLab seran Maria Arnal i Marcel Bagés, Josep Maria Baldomà, Marion Harper, Boreals i Est Oest.\nEt convidem a la festa del Sona9\nDimecres 16 de març Trau i Est Oest actuaran a l'Antiga Fàbrica Estrella Damm\nPer celebrar que arriba la XVI edició del Sona9, els guanyadors de les dues últimes edicions, Trau i Est Oest, s'encarregaran d'obrir el nou curs. Els grups actuaran a la festa del #16Sona9 que se celebrarà dimecres 16 de març a l'Antiga Fàbrica Estrella Damm de Barcelona.\nCicle Sona 9 a Madrid\nEls finalistes i guanyadors del concurs actuaran al Centre Cultural Blanquerna\nEntre el 28 de gener i el 23 d'abril, el Centre Cultural Blanquerna de Madrid acollirà una mostra del millor pop-rock efervescent català amb els concerts de Lausana, Coet, Est Oest i Roig!\nLa ressaca post Sona 9 d'Est Oest\nEntrevistem els guanyadors de la XV edició del concurs\nEls osonencs Est Oest es van proclamar guanyadors del Sona 9 2015 el passat dimarts 10 de novembre a la sala Apolo de Barcelona (aquí en teniu una galeria d'imatges). Hem parlat amb la banda per saber com han paït el premi. De fet, no paren quiets i aquest dissabte 21 de novembre actuen a casa, al Foramuralla de Vic.\nEst Oest guanyen el 15è Sona 9\nRoig! s'emporten el Premi Joventut, Coet el Premi Èxit i Lausana el Premi per Votació Popular\nEn una final en directe molt competida, celebrada a la sala Apolo de Barcelona, la formació osonenca Est Oest s'ha emportat el primer premi del Sona 9 2015.\nArriba la final del Sona 9\nTot el que cal saber de la final que tindrà lloc a la sala Apolo\nDesprés d'un part de nou mesos de proves, concerts i emocions, arriba el veredicte final. Els finalistes de la 15a edició, Coet, Est Oest i Roig!, s'ho jugaran tot aquest vespre a la sala Apolo de Barcelona. També comptarem amb l'actuació final de Pantaleó, guanyadors del Premi Joventut 2014, que presentaran el seu debut, Reina Victòria (Petits Miracles, 2015). El compte enrere està activat, i per preparar la vetllada que ens espera us detallem la guia de la final minut a minut!\nEls finalistes del Sona 9 protagonistes a Enderrock TV\nEscolta també les cançons que han enregistrat als estudis Bucbonera\nDilluns Marga Rotger, dimarts Est Oest, dimecres Roig!, dijous Max Saura i divendres Coet: cada dia d'aquesta setmana coneixerem una de les bandes finalistes del Sona 9 2015. A més, ja es poden escoltar les cançons que han enregistrat a Bucbonera Studios.\nEls 5 supervivents del Sona 9 2015\nCoet, Est Oest, Marga Rotger, Max Saura i Roig!, classificats per a la fase final del concurs\nAquest mes comença una nova fase del concurs: s'hi decidirà els 3 grups que actuaran a la gran final del 15è aniversari del Sona 9, que se celebrarà el dimarts 10 de novembre a la sala Apolo de Barcelona.\nCoet, Est Oest i Roba Estesa semifinalistes del Sona 9\nLes tres bandes actuaran a l'Acústica de Figueres\nDissabte 29 de d'agost comença una nova fase del Sona 9 amb el primer concert semifinal a L'Acústica de Figueres que acollirà les actuacions de Coet, Est Oest i Roba Estesa. Dilluns 24 d'agost es faran públics la resta de semifinalistes del Sona 9 2015.\nOques Grasses, Samantha, Ferran Palau i Porto Bello són alguns dels artistes que pujaran a l'escenari la nit de la cerimònia\nGuillermina Motta | Juan Miguel Morales\nLa cantant barcelonina rebrà el Premi Enderrock d'Honor\nCarola Ortiz eleva les roses a una alabança d'amor\nEstrenem en primícia el primer avançament del nou àlbum de l'artista egarenca\nAnaïs Vila i Pantaleó | Jan Malgosa\nPantaleó i la dosi d'amor propi\nDescobrim com sona el nou senzill de l'àlter ego musical de Gerard de Pablo amb Anaïs Vila, «Romanticidi»\nBuhos, Miki Núñez, Sílvia Pérez Cruz, Stay Homas i Txarango són els artistes amb més nominacions per votació popular | La tercera volta de votacions obre avui mateix i tancarà el pròxim 21 de març | La cantant i musa de la 'gauche divine' Guillermina Motta rebrà el Premi Enderrock d’Honor 2021 | Els folkloristes Jaume Arnella, Biel Majoral i Vicent Torrent seran reconeguts amb el Premi Enderrock a la Trajectòria | El Premi Joan Trayter a millor productor musical s’atorgarà al guitarrista i compositor David Soler | La revista ha lliurat els Premis de Reconeixement a la Indústria a segells, promotores, sales, festivals, mitjans i periodistes\nDes de l'Antiga Fàbrica d'Estrella Damm, es desvelaran els 3 finalistes de cadascuna de les categories dels Premis d'enguany per votació popular, que es podran votar des d'avui mateix | També s'anunciaran els Premis Enderrock d'Honor i Premi Joan Trayter a millor productor, així com les actuacions amb què comptarà la gala d'entrega dels guardons | A més, s'entregaran els reconeixements a la indústria amb un petit repàs de la trajectòria de cadascun dels premiats


El projecte innovador HibriturSelva ha estat escollit com a bona pràctica internacional en desenvolupament econòmic local i turisme | Hibriturselva\n← Seminari: promoció i comercialització turística\nQuifaquè? (19) – Agents comercialitzadors →\nEl projecte innovador HibriturSelva ha estat escollit com a bona pràctica internacional en desenvolupament econòmic local i turisme\nPublicat el 1 abril 2015 per HibriturSelva\nL’organització Governance International ha escollit el projecte HibriturSelva per la seva vocació innovadora i per haver fet possible un canvi en la gestió de productes turístics capacitant als actors del territori i establint noves formes de co-producció en la creació de productes i serveis turístics a La Selva.\nPodeu ampliar la notícia a la Xarxa d’AODL i Desenvolupament Local.\nPodeu accedir a l’estudi de cas al web de Governance International: How the HibriturSelva partnership promotes economic development through tourism innovations.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de HibriturSelva, Notícies i etiquetada amb Bones pràctiques, HibriturSelva. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


La Plataforma d'Aliments de Manresa atén més del doble de famílies que abans de la pandèmia | NacióManresa\nLa Plataforma d'Aliments de Manresa atén més del doble de famílies que abans de la pandèmia\nper Redacció, 30 de desembre de 2021 a les 11:53 |\nUsuaris de la Plataforma d'Aliments de Manresa fent cua per rebre el lot | Nia Escolà\nEl Pere Llort té més de 50 anys i ha treballat sempre, però fa poc més d'un any, enmig de la pandèmia, van acomiadar-lo de la feina i ara no en troba. Mai havia imaginat que un dia faria cua a la Plataforma d'Aliments, però la vida l'ha portat fins aquí i ara és gràcies a la donació d'aliments que rep cada 15 dies que, ell i la seva dona, poden passar el mes. "Al principi fa cosa venir, però ara no me n'avergonyeixo", explica a l'ACN.\nDes de l'esclat de la pandèmia, la Plataforma d'Aliments ha doblat el nombre d'usuaris i ara atén 2.100 famílies, unes 7.500 persones, que representen el 10% de la població de Manresa. L'accent positiu és que el nombre de donacions de particulars i empreses ha crescut un 60% des del 2019.\nLa Plataforma d'Aliments no atura la seva activitat durant les festes de Nadal i, cada dilluns i dijous, com és habitual, reparteix menjar entre els usuaris. Des de l'inici de la pandèmia, el nombre de persones que hi acudeix no ha parat de créixer i ara ja hi ha més de 2.100 famílies usuàries.\n"Aquí també patim les onades de la Covid-19. Quan n'hi ha una, ho notem perquè més gent es queda sense feina i requereix la nostra ajuda", explica Sor Lucia, directora de la Fundació del Convent de Santa Clara, que gestiona la Plataforma d'Aliments.\nDes de la Fundació del Convent de Santa Clara expliquen que abans de la pandèmia moltes famílies acudien a la Plataforma "com a reforç" perquè els permetia estalviar despeses i poder afrontar el pagament del lloguer de l'habitatge. "Ara, però, moltes famílies, si no fos per la Plataforma, no menjarien i tampoc podrien pagar el lloguer del pis", lamenta el president de la Fundació de Santa Clara, Gabriel Prat. De fet, segons explica, a Manresa hi ha entre 5 i 9 desnonaments cada setmana.\nSegons Sor Lucia, precisament la situació més "descontrolada" és el tema de l'habitatge. "Hi ha molta gent dormint al cotxe i al carrer. És desesperant", explica. En aquest sentit, lamenta que el govern català i espanyol no facin res per aturar els desnonaments i regular els preus del lloguer. En aquest sentit, considera que els "ajuts indiscriminats no són la solució" i creu que "el que ha de fer el Govern és ajudar els autònoms i les empreses perquè són ells els qui creen llocs de treball. Han de facilitar que la gent es pugui reenganxar al mercat laboral".\nSocietat, Fundació Convent Santa Clara, plataforma aliments\nPer Joan Verbena el 8 de gener de 2022 a les 21:35\nSi no fos que els cotxes de gama alta que veus aparcats recollint els aliments són els dels voluntaris que porten els aliments de qui no poden anar a carregar tant pes. Cunyao, que ets un cunyao\nPer mossen moha el 31 de desembre de 2021 a les 12:41\ns'estan aprofitant... nomes cal passar pel davant i veure com carreguen els cotxes, cotxes que son de bona marca i alguns de ben nous.. per menjar no tenen però per un bon cotxe si, ah no, per mes d’un, con es el cas d’una senyora estrangera , que va anar a omplir el cotxe d’aliments, i posteriorment va a un pàrquing situat a les afores on hi ha un altre vehicle també seu, i fa el canvi, per anar o no a buscar mes menjar no la vaig seguir. Per altre banda, també he vist, estrangers que tenen un cotxe nou, un negoci al centre de Manresa, varis treballadors, vesteixen bé, tenen els iphone últims i no s’estan de res, i per sorpresa meva carregant el cotxe d’aliments. Una cosa es ajudar a qui ho necessita i l’altre que ens deixem prendre el pel, CARAM! Ara penseu el que vulgueu i però això ho he vist en primera persona.


Inici > Sagrada Familia vs Opera House\nEl fenomen del moviment turista. La icona de la ciutat\nNo deixa de sorprendre que cada any, a la vegada que milers de catalans, càmeres en mà, es desplacen a Sydney per a veure la Opera House dissenyada per Utzon, milers d’australians es desplacen a Barcelona per a gaudir de la experiència de visitar la Sagrada Família. És curiós pensar que molts d’aquests visitants es creuaran als aeroports amb objectius similars però en localitats diferents.\nApart de l’experiència arquitectònica que és estar en una d’aquestes obres, que és el que aquests edificis ens diuen de les ciutats en les que habiten?\nAquest article tracta el que es pot entendre d’ambdues ciutats a través de l’anàlisi d’aquests dos edificis representatius.\nRELACIÓ ARQUITECTURA I CIUTAT\nVenint d’un país en el que la sensibilitat cap a l’arquitectura és un referent mundial, d’una regió de la que va sorgir un dels estaments urbans més forts dut a terme i desenvolupats amb rigor a las grans urbes del món, l’Eixample Cerdà, és implícit en la formació d’un arquitecte la relació inherent que existeix, i si no existeix es perquè s’ha plantejat de manera equivocadament aïllada, entre arquitectura i urbanisme. Entre l’edifici i l’entorn en el que s’implanta com un joc entre una massa i un vuit, o entre un vuit i la peça que li dona sentit entre d’altres.\nI passa, quan es contempla i analitza la capital de l’estat de Gales a Austràlia, que hom tracta d’identificar aquesta relació sovint força marginadament casual. Però a pesar d’aquesta absència d’una relació coherent amb la urbe, a l’espectador sempre se li envà la mirada de nou cap a allò pel que havia vingut, allò pel que molts en definitiva es mouen d’un extrem a l’altra del món: veure la Opera House de Sydney.\nLA FITA DELS SYDNEYSIDERS\nL’arquitecte danès va dissenyar la peça col·locada allà a on el vuit del port li va cedir el seu lloc, aquesta peça que entra en relació no nomes formal amb el seu entorn, sinó també física a través de ‘promenades’ que porten a vistes i a encontres paisatgístics. L’Opera House, com a fita paisatgística que remarca la ubicació del passeig marítim allà on la part més densificada de la ciutat , el ‘Central Business District’ es relaciona amb el mar. Amb tots els entrants i sortints d’aigua salada, a vegades dolça, Sydney abraça un mar replet d’embarcacions que el converteixen en un espai de relacions efímeres, un espai semi urbà d’ones i places d’aigua que es generen al voltant de la Opera House. Aquest edifici situat al límit entre aigua i paviment, provoca y atrau a tot un moviment de masses, majoritàriament turístic però també local, actuant com a catalitzador i generant una activació econòmica, social i dinàmica al lloc immediat en el que es troba.\nL’Opera House, objecte arquitectònic que col·loca la ciutat costanera en un punt de mira mundial, igual que La Sagrada Família ho fa amb la ciutat comtal, atraient a creients religiosos i turistes intrigats per a veure les formes geomètriques que Gaudí va projectar per a la encara inacabada entitat religiosa.\nL’ORGULL DE LA CIUTAT COMTAL\nA diferència de l’edifici australià, quan es comença a construir, el projecte de la Sagrada Família es situa aïllat enmig del que era aleshores un entorn rural. Es tracta d’un edifici que al llarg dels més de 130 anys d’història ha anat evolucionant a mesura que ho feia el seu entorn, cada vegada més urbà. En quant a la seva relació amb l’eixample, es va acordar que l’edifici quedés situat enmig d’una creu formada per 5 illes de l’eixample que quedarien buides. Tot i així, la ciutat ha anat creixent fins a absorbir aquest edifici tan emblemàtic que deixa un vuit dintre de la intensa densitat de Barcelona alhora que el seu conjunt de torres, afegeixen un caràcter paisatgístic a l’edifici, actuant a mode de fita enmig de la ciutat.\nUN JOC GEOMETRIC COMÚ\nEndemés de la seva posició estratègica a la ciutat, hi ha una component visual que fa d’aquests dos icones uns referents mundials. Ambdós edificis podrien tenir en comú un fort enllaç formal, el joc geomètric del qual està basat en estructures complexes de la natura que es fan presents per a resoldre la dilucidació de l’arquitecte. Mentre que la obra costanera utilitza el llenguatge geomètric com a estratègia per a relacionar-se amb l’entorn paisatgístic - marítim, l’edifici modernista utilitza la forma com a eina per a expressar el seu contingut, el religiós, acariciant la llum natural amb la seva estructura catenària. Una obra se situa en el vuit creant paisatge; l’altre obre un vuit en la densitat barcelonina.\nI què si no exemplifica millor que aquestes dues fites, cóm cada ciutat s’ha constituït en la seva pròpia morfologia urbana. Una amb la seva intensa relació paisatgística, prioritzant el seu contacte amb la natura i oblidant-se, per el moment, del seu cor urbá; l’altre definint amb claredat la relació d’espais de domini públic que afecten a la societat que la habita.\nMES ENLLÁ DE L’OBRA\nCertament hi ha quelcom molt admirable en aquestes obres amb un valor tan potent com per atraure gent de cultures molt diverses. A pesar de que ambdós projectes comencen de la mà d’un arquitecte, arriba un moment en el que es la obra la que cobra vida, sobrepassant la genialitat del seu creador i requerint la col·laboració de tota una comunitat, sovint formada per gent d’arreu del món, per a treballar conjuntament i dur-la a terme.\nÉs aleshores quan la obra deixa de pertànyer a l’arquitecte per anar molt més enllà; sobrepassats els límits de lo individual i lo local, passa a formar part de l’imaginari col·lectiu de l’home definint uns nous límits de la humanitat i fent quelcom que va més enllà de l’individu i la societat contemporània, fer ciutat.\nVictor O.Alcami + Cristina Aranzubia, Corresponsals COAC a Sydney, Austràlia.\nCopyright@ Col·legi d'Arquitectes de Catalunya : https://www.arquitectes.cat/ca/content/sagrada-familia-vs-opera-house


García Sierra, Rosa María - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Search Results: García Sierra, Rosa María\n96 p, 1.8 MB Engagement en enfermería / García Sierra, Rosa María ; Fernández-Castro, Jordi, dir. ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psicologia Bàsica, Evolutiva i de l'Educació


Redacció 10 de març 2021 mes Podem PSIB agenda balear Vicenç Vidal\nRepresentants de MÉS ahir davant el Congrés\nSom enfora encara d’una veritable agenda balear a Madrid, però ahir arribaren al Congrés dues propostes gairebé unànims elevades pel Parlament autonòmic: la prohibició total de les prospeccions petrolíferes i la protecció del teixit comercial illenc.\nLes prospeccions, que varen ser motiu d’importants mobilitzacions socials fa només uns anys, varen iniciar el camí de la seva prohibició amb l’única abstenció, que va tornar a posar en evidència la seva aposta pel neoliberalisme més salvatge. Un text en el que s’havia treballat intensament des de la Conselleria de Medi ambient del Govern (MÉS). En el cas de la protecció del comerç, la iniciativa va ser rebujada pel tàndem PSOE-Podemos, cosa que va ocasionar que el conseller Yllanes no hi assistís, davant la contradicció. Una iniciativa que havia comptat amb el suport del PSIB al parlament autonòmic però que ahir els diputats estatals del PSIB varen rebutjar amb arguments que no s’aguantaven. I és que per als partits estatals pesa més la disciplina de partit que l’obediència al mandat de la seva pròpia terra.\nA més, els tres diputats enviats pel Parlament, Josep Ferrà de MÉS, Sebastià Sagreras del PP i Josep Melià del PI aprofitaren les seves intervencions per exigir davant la cambra el reconeixement del fet insular i el compliment del REB, i recordaren el greuge que implica l’injust sistema de finançament per a un territori com el nostre. Ara veurem quin és el tracte que la Mesa del congrés, que ha tengut les dues iniciatives paralitzades durant anys, cosa que encara fa més difícil que en el conjunt de l’Estat es pugui fer veure que som qualque cosa més que un paradís de vacances, i que especialment en moments com aquest, quan som el territori de tot l’Estat més castigat per la pandèmia, les necessitats de les Illes han de formar part de l’agenda política estatal.\nUn fet que afortunadament constantment recorda el senador autonòmic Vicenç Vidal, malgrat la vocació subalterna dels representants de la resta de partits polítics representants a les Corts espanyoles.


El cap d'Epidemiologia del Clínic assenyala que els ingressos a l'UCI són baixos\nper Redacció / ACN dijous, 9 de juliol 2020 - 08:41h\nTrilla assenyala que l'augment de casos a Barcelona no és «significatiu ni molt importat» | EFE\nEl cap d'Epidemiologia de l'Hospital Clínic, Antoni Trilla, ha afirmat que l'augment de casos que s'ha registrat a la ciutat de Barcelona no és «significatiu ni molt importat» però ha afirmat que cal tenir «ulls molt oberts». «No sembla que pugi de forma espectacular però tampoc estem en una època de les més tranquil·les», ha manifestat en declaracions a 'Catalunya Ràdio'.\nTrilla ha afegit que tot i que es diagnostiquen més casos tant a la primària com als hospitals, els ingressos a les UCI continuen baixos. D'altra banda, ha assegurat que hi ha una llei de mesures de salut pública del 1986 que permet prendre mesures jurídiques en favor de la salut pública, tal com reclamava l'alcalde de Lleida, Miquel Pueyo.\nÉs «possible» que continuïn els contagis al Segrià\nTrilla ha explicat que l'augment de casos que s'està donant en zones com Barcelona és de persones sense símptomes o amb símptomes més lleus, més jove que al març i a l'abril i amb pocs ingressos a les UCI. En línies generals, ha assegurat que el rastreig de contactes d'aquests casos és de grups «relativament baixos» i ha instat a mantenir la vigilància i les mesures de seguretat perquè continuï sent així. «Estem preocupats, tranquils però amb els ulls molt oberts», ha manifestat.\nEn el cas del Segrià, ha valorat que és «possible» que continuïn els contagis perquè la mobilitat a l'interior està permesa i la probabilitat que algú estigui infectat és «bastant més alta» que en altres zones de Catalunya. Davant d'aquests brots, ha apostat per mesures «més proporcionades» i «més limitades» que permetin el control del brot «sense haver d'anar a mesures més dràstiques».\nD'altra banda, ha valorat positivament la creació d'una unitat específica per coordinar de forma continuada la resposta a la covid-19. Ha afirmat que ha de servir per «coordinar i dirigir i posar a l'abast les eines i les persones que ajudin a tenir un millor control».\nPacients de coronavirus se salten el confinament a Lleida\nSalut ha detectat que alguns dels pacients amb coronavirus dels brots detectats a Lleida no compleixen amb el confinament domiciliari. És per això, que l'alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, estudia la possibilitat d'aplicar mesures judicials per posar punt final a aquest incompliment del confinament.\n«He posat sobre la taula la necessitat de buscar algun mecanisme jurídic que permetés tapar aquesta petita o mitjana via d'aigua en el nostre sistema», ha explicat Pueyo en unes declaracions a 'Rac 1'.\nBarcelona Lleida RAC1 Catalunya Ràdio Alerta Sanitària Barcelonès


Reforma Estructures UB: CCOO-UB demana respostes a problemes reals del personal (PAS i PDI)\nAl mes de juliol d’enguany et vam enviar un full amb la nostra primera valoració i l’exigència de transparència i criteris. Això mateix vam transmetre directament al Rector en una reunió realitzada amb la nostra Secció Sindical en el mes de setembre:\n· Motivació insuficient de la proposta\n· Criteris emprats\n· Repercussió als treballadors i les treballadores\n· Manca de credibilitat\n· Exigència d’un procés participatiu\nTambé vam demanar que en qualsevol proposta de “estructura i organització” (la presentada per l’equip de govern de la UB http://bit.ly/1D5y7qR o qualsevol altre) han d’identificar-se els problemes reals dels treballadors i treballadores de la UB, i proposar solucions per als mateixos.\nAixí mateix, demanem que hi hagi negociació amb els representants sindicals, no només “rebre suggeriments” o realitzar consultes. Això és exigible en els casos que les modificacions afectin a les condicions de treball i als drets laborals, tal com disposa, entre d’altres, l’Estatut Bàsic de l‘Empleat Públic (EBEP*) a l’article 37.1 i l’excepció de les limitacions de l’article 37.2\n* EBEP: http://bit.ly/ZPI6Ed\nA continuació relacionem una sèrie de punts que cal incloure en la previsió de Reforma, i que afecten als diferents col·lectius:\nPel que fa al PDI:\n· S’ha de realitzar prèviament la Relació de llocs de treball que ens permeti preveure què perfils de professorat necessitem per desenvolupar les tasques docents, de recerca, gestió i transferència que se’ns assignen. La UB té l’obligació legal de fer la seva Relació de llocs de treball, però a més és imprescindible per conèixer el punt de partida de la reestructuració i les necessitats de PDI i llocs estructurals. Si no ho fem, continuarem pel camí de la improvisació i la precarització\n· S’han d’abordar les problemàtiques principals de professorat: manca de carrera acadèmica, manca d’estabilització del professorat, manca de política de professorat (s’està “funcionant” amb improvisacions)\n· El futur de la UB ha de resoldre aquestes qüestions, si no de poc serveix disposar de departaments “macro” o fusionar Facultats\nPel que fa al PAS:\n· Definir la Plantilla necessària, amb concrecions (nombre d'efectius per escales i grups, llocs funcionaritzats,...)\n· Regularització dels sistemes de provisió de llocs de treball\n· Estabilització dels llocs estructurals\n· Definició de processos i de les tasques i responsabilitats corresponents a cada unitat i lloc de treball\n· S’han d’abordar les problemàtiques principals per la manca d’una política clara per les plantilles de PAS (formació, carrera professional, plans de promoció, etc.)\n· "Mapa de formació" de cada lloc de treball\n· Pla de rejoveniment de la Plantilla\nPer últim, insistim en la necessitat de què abans de portar a l’aprovació del Consell de Govern la Proposta definitiva de reforma, prèviament el Claustre de la UB s’ha de pronunciar de manera favorable\nAnònim 30 d’octubre de 2014, a les 12:22\nEstic molt d'acord amb la majoria de propostes que feu per al PAS.\nVoldria afegir que hi trobo a faltar els punts següents:\n1. Previ a la definició de la plantilla necessària, caldria fer una anàlisi de la plantilla actual.\n2. A banda d'estabilitzar els llocs estructurals, caldria preveure el reconeixement de persones que estan desenvolupant tasques de responsabilitat que no estan recollides en cap paper.\n3. Caldria preveure sistemes d'avaluació tant de dalt cap a baix com de baix cap a dalt, per ajudar a millorar el funcionament.


Examen des de l'art | Arquitectura | Figueres - arqxarq\nPublicat el dilluns 22 de septembre de 2014 en LA VANGUARDIA\nJosep Playà Maset | L’arquitectura requereix també d’anàlisis que superin l’àmbit tècnic i estètic, que tinguin en compte el context històric i l’evolució dels mateixos edificis. És el que s’han proposat Rosa Lleó i Zaida Trallero amb el seu projecte Cas d’estudi, guanyador de la beca Agita 2013 concedida per l’Ajuntament de Figueres, en el qual conviden diversos artistes contemporanis a reflexionar sobre la modernitat arquitectònica. Ja ho van fer fa un any quan van presentar vuit projectes a Can Felipa Arts Visuals, a Barcelona, i hi han tornat aquest cap de setmana al museu de l’Empordà, de Figueres, amb un seminari i una exposició en què s’han analitzat quatre casos: els apartaments Delta Muga d’Empuriabrava, el Club Mediterranée de Cadaqués, Radio Liberty de Pals i el nucli fronterer dels Límits, a la Jonquera.\n«Un edifici com el Delta Muga d’Empuriabrava és la metàfora perfecta de l’arquitectura del turisme dels anys seixanta», explica l’artista Domènec. És una arquitectura fruit dels anys del creixement, marcats per l’optimisme , que avui presenta desarrollista una problemàtica social molt allunyada de les pretensions dels seus promotors.\nDomènec, artista visual i coeditor de la publicació Roulotte, intenta acostar-se a aquesta complexitat traspassant la façana de l’edifici. «El meu objectiu no és tant la denúncia social com fer evident una realitat», diu Domènec. És el cas d’aquest bloc de primera línia de mar, amb gairebé tres mil apartaments, que fa uns anys eren pisos turístics, i que avui, sense perdre del tot aquesta condició, són també habitatges de nombroses famílies d’immigrants, refugi d’alguns okupes o garatges reconvertits de manera més o menys irregular en espais habitables. Els anuncis de pisos de 30 metres quadrats en venda per preus irrisoris són l’altra cara de la moneda del projecte inicial. Empuriabrava es va començar a construir el 1967 i la propaganda la venia com «la primera marina residencial d’Europa», amb la idea que fins aleshores només «els multimilionaris americans gaudeixen d’una cosa semblant», ja que el model eren Port Charlotte i Port Lucy, a Miami.\nDomènec li ha trobat una semblança amb el complex turístic de La Grande Motte, a prop de Montpeller. «M’interessen els edificis més enllà del seu aspecte físic o estètic, busco les tipologies de vida social que amaguen». I la seva manera de mostrar-ho en aquest seminari de Figueres han estat una sèrie de fotografies d’aquesta mena d’edificis i una visita a Empuriabrava amb els participants de les jornades, com si es tractés d’un circuit turístic. El contrast va quedar patent, ja que la visita va acabar davant l’admirada Villa Nurbs, que a poca distància construeix l’arquitecte Enric Ruiz-Geli. El 2013, a l’exposició celebrada a Can Felipa, Domènec va presentar una sèrie fotogràfica que va fer sobre els habitants del complex d’habitatges socials Corbiale, de Roma, que avui passa també per una fase de deteriorament (hi viuen gairebé 8.000 persones i es parla del seu enderrocament com a única fórmula per posar fi a l’exclusió social). En aquelles jornades, Domènec va organitzar també una visita al Walden 7, construït per Ricardo Bofill, a Sant Just Desvern, també com a exemple d’edifici que, malgrat el seu valor arquitectònic, arrossega diferents problemes socials.\nUn altre dels artistes convidats a Figueres ha estat Jordi Mitjà, que ha continuat amb el treball que ja va presentar a Barcelona sobre els llocs fronterers. Va analitzar els Límits o el Pertús, aquesta població amb un carrer principal que marca la frontera teòrica entre Espanya i França. «La particularitat d’aquests llocs fronterers, violentats pels fets geopolítics, en aquest cas escenari de la fugida de milers de republicans el 1939, és que somatitzen tota mena d’arquitectures», explica Mitjà. I per mostrar-ho, res millor també que la visita in situ que els participants del seminari van fer ahir a aquesta població del terme de la Jonquera. «L’interessant és veure aquesta barreja, que inclou des d’un monument de formigó on apareixen gravades en diversos idiomes les paraules benvinguts i adéu, en l’anvers i revers, respectivament, fins a aquestes casetes inutilitzades de les antigues duanes o les botigues -efervescents les del costat espanyol o català i buides al francès per una simple qüestió de preus-, i aquesta esquizofrènia que significa tenir un peu a cada país», comenta Jordi Mitjà. La seva anàlisi forma part d’un projecte ampli que va començar el 2003 sobre llocs fronterers titulat Esquelets, pells mudades i deposicions de capital.\nUn tercer cas d’estudi és el de les antenes de Radio Liberty -emissora nord-americana que emetia per als països de l’Est- que durant molts anys van ocupar una part important de la platja de Pals (Baix Empordà) fins a la seva desaparició. En aquest cas dos artistes, Regina Giménez i Rafel Bianchi, han reflexionat sobre els misteris que durant anys van envoltar aquestes antenes. Regina Giménez, que de petita anava a banyar-se a les platges del costat, va formar part d’unes generacions que s’interrogaven sobre les seves possibles emissions radioactives o el seu presumpte paper en l’espionatge de la guerra freda. Un altre detall de l’època és que de vegades les antenes desapareixien de les imatges per no trencar la visió idíl·lica de les platges.\nEl quart paisatge analitzat és potser el més conegut, i és l’espai que va ocupar el Club Mediterranée, al cap de Creus. L’ha estudiat l’arquitecta Sílvia Musquera, que està acabant la seva tesi doctoral titulada La fotografia com a testimoni del paper de l’arquitectura en la transformació del paisatge de la Costa Brava als anys. Musquera replanteja el seixanta debat sobre la conveniència de destruir el que va ser el Club Med sota la perspectiva de tornar el paisatge al seu estat primitiu. I es fixa també en les noves intervencions, en aquestes estructures de ferro que s’han instal·lat en un espai protegit per senyalitzar camins, servir de mirador o de punt d’informació. Es pot recordar que el Club Med va ser obra de l’arquitecte empordanès Pelai Martínez, que va comptar fins i tot amb la col·laboració de Salvador Dalí, i que en els seus inicis va ser una obra respectuosa amb l’entorn. Després de l’abandonament d’aquesta ciutat residencial per l’empresa propietària, les casetes del Club Med van ser destruïdes en el marc d’una costosa operació pagada pel Ministeri de Medi Ambient.\nZaida Trallero, una de les dues comissàries, destaca el valor d'»aquesta aproximació més poètica i personal cap a l’arquitectura que ofereixen els artistes». La costa catalana, i per tant la Costa Brava, ofereix aquests «encants» tan propis d’una època i el seu estudi forma part també del debat sobre les polítiques turístiques i els límits del creixement. Els artistes expliquen el que ha passat en aquests edificis i en les conseqüències que deixa el pas del temps. «Les dues experiències, a Barcelona i Figueres, han funcionat molt bé -assenyala Zaida Trallero- i ens plantegem la manera de donar continuïtat a aquesta mirada artística sobre l’arquitectura».\nFoto extreta de l’article


Nyora i Tinta (abans Cherry i Amapola)\nBon dia!! Al mes de juliol-agost vam adoptar dues precioses gatetes, mare i filla (Cherry i Amapola es deien aleshores) que ara tenen el nom de Nyora i Tinta. Estem super super super felices...\nJuliet (abans Dolça)\nAquí nos desean lo mejor la Dolça – ahora Juliet con su compi Romy.\nOs enviamos una felicitación de Navidad de Bulma que la adoptamos hace 20...\nLa Nina i jo la Dolors vos desitjem unes molt bones festes i salut i felicitat per el 2022.En aquest moment tenim a la Nineta malaltona, ja te 14 anyets i esperem poder-la ajudar a possar-se...\nNos llegan noticias de Will desde Alemania. Will fue uno de los primeros gatos que se fue adoptado a Alemania en 2008, llevaba en el refugio desde el 2003, es decir, ¡ahora tiene 18 años!. Will...\nQuan vaig veure l’Snow per primer cop a la pàgina de la protectora me’n vaig enamora, seguidament vaig llegir el seu historial i no vaig tenir cap dubte, que l’havia d’anar a buscar. En aquells...


Dia 174: Cap a Myanmar s’ha dit | Viatge a Ítaca\n6 Desembre 2013 by Viatge a Ítaca\t6 comentaris\nL’avió surt cap a les 11:30. La furgoneta contractada recull viatgers per portar-los a l’aeroport, cada hora. A les hores parell a un aeroport, i a les imparells a l’altre. A nosaltres ens van be les 6 o les 8, però després de parlar amb el noi de l’agència, ens va recomanar el de les sis perquè és lluny, i podria ser que el trànsit es compliqués amb les protestes dels carrers de Bangkok.\nA les sis ja hi som esperant, lleugers, amb una motxilla que no va plena, i la tecnològica només. La puntualitat segueix sense aparèixer, però en aquest cas en menor mesura, i a un quart de set tocat apareix un vehicle blanc, que ens aproparà a l’avió. Tot va com la seda, no hi ha cotxes a les carreteres, i l’aeroport està més a prop del que pensàvem, així que a les set ja hi som.\nHem d’esperar una miqueta a facturar, però després de fer-ho, i quan passes control de passaports de manera senzilla, el petit aeroport que semblava, es converteix en força mes gran a la part reservada a passatgers, amb starbucks inclòs.\nEl vol és curtet, una hora i quart, i aquest toca amb Air Asia. Puntuals ens enlairem, i puntuals aterrem. Així que ja estem a terres Birmanes disposats a passar-hi uns quants dies. Tot fàcil i senzill, caixers a l’aeroport, que fa uns anys no en podies trobar, i encara que cobren comissió, poden abastir-nos de diners pel nostre inici per aquests país.\nNo ho he comentat, però som a Yangon, antigament coneguda com a Rangun, la fins fa uns anys capital de Myanmar. Al 2005 el brutal règim militar, i el seu general en cap, segons les llegendes negres diuen guiat pel seu endeví personal, van traslladar la capital a Naypyidaw, una “ciutat” en plena jungla, que pel que hem pogut llegir només és habitada per funcionaris.\nSi voleu més informació, és interessant llegir: abcblogs.abc.es/trasunbiombochino/2010/11/06/naypyidaw-capital-fantasma-birmania/\nAquest territori que va ser colònia britànica fins el 1948, actualment rep el nom de República de la Unió de Myanmar donat pel govern militar, però no és acceptat per tothom. És un país del sud est asiàtic, que limita al nord amb la Xina, al sud amb el mar d’Andaman, a l’est sobretot amb Tailàndia, i Laos en menor mesura, i a l’oest amb Bangladesh i Índia. Actualment hi viuen uns 60 milions de persones, la majoria d’elles practiquen el budisme, i la seva cultura és una barreja centenària d’influències de tots els països del voltant.\nAquest país conviu des del 1964 amb una dura dictadura militar, i pel que sembla fa una anys cap aquí intenten atraure turistes, però això si, només a les zones permeses. Hi ha hagut un parell d’eleccions democràtiques en els darrers 25 anys, però en els primers la junta militar les va perdre clarament, i va decidir no donar validesa a les mateixes, i empresonar als altres candidats polítics, i reprimir les protestes populars. I ja al 2010, en van fer unes altres, que van guanyar per majoria, però segons la opinió mundial van ser clarament fraudulentes.\nAquestes i altres particularitats fan d’aquest país una barreja de moltes coses a descobrir, però pel que comenta tothom, i ja en les primeres hores ho hem pogut veure, és en l’encant de la seva gent on hi trobes el tresor més preuat. Sembla que en aquest país tota conversa o interacció comença i acaba amb un somriure.\nUn taxi contractat a l’aeroport ens porta a la Okinawa guest House, un dels llocs recomanats per un cambio de aires, i que pel que sembla te uns preus raonables. Aquí el problema, és que el govern no permet als particulars allotjar turistes a les seves cases, i el posar un hotel, guesthouse, etc. porta associat uns impostos especials, que finalment paga el viatger en el seu preu d’habitació.\nNomés en quedava un de llit, i encara que és en una mena de rebedor obert a altres habitacions, i per on passa la gent per anar als seus llits, no tenim massa ganes de seguir buscant, i el lloc té el seu encant, així que ens hi quedarem un parell de nits.\nJa allotjats, ara toca un passeig pels voltants. Persones que et somriuen, i et saluden. Molta gent que et demana si vols canvi, i altres que t’ofereixen taxis. Pel que hem pogut saber, antigament el canvi al mercat negre era molt millor que als bancs. Però actualment això s’ha equiparat, i a més amb l’entrada al joc dels caixers, la cosa no pinta bé per aquests canviadors de carrers, però ells segueixen insistint.\nConstatem que d’occidentalitat, ni poca ni gens. Això ens convida a recuperar el nostre esperit motxiler, assumint que deixarem de banda capritxos per uns dies, i entrem un lloc de carrer que regenten un parell de senyores d’edat entre indeterminada i avançadament indeterminada. Iniciem una conversa que a continuació reproduiré:\n-Can we eat something?\n-Ok mohinga ☺ fem somrient i amb cares de a veure que ens porten….\nUna mena de sopa, amb fideus i altres coses que hi floten, que potser no convidaria a menjar. Però en aquest viatge ja hem passat alguna d’aquestes, i estem força curats d’espant en temes de menjar, així que ho tastem i està deliciosa. A més, finalitzada, et deixa un sabor persistent a la boca agradable, una mica picant, però gustós.\nContents, perquè hem dinat molt be, i a més per menys d’un euro al canvi, seguim passejant. Veiem una pagoda, creiem que és la Sula Pagoda, i abans d’entrar ja trobem un parell de nois que inicien conversa amb nosaltres en castellà.\nAquesta pagoda és circular, i es troba envoltada de carrers on hi ha força circulació. Per arribar-hi un pont elevat t’hi porta. Hem de pagar per l’entrada que anirà directament al govern, i a més ens demanen un donatiu per guardar les sabates. Això no ens agrada tant ☹\nDescalços anem fent fotos. Passejant, responent sistemàticament als somriures adreçats, i explicant d’on som a qui ens ho pregunta, que en són uns quants.\nSortim per on hem entrat, recuperem calçat, i seguim per aquests carrers, que tampoc son fàcils pels vianants. Una manifestació, o això sembla, i passem de llarg fins a un parc. Allà entrem deixant enrere les barreres amb filferros rovellats i punxeguts.\nA dins, seiem a la gespa, envoltats de parelles, grups d’amics, i famílies que passen allà la estona, ara que el sol s’ha amagat darrera d’un edifici i permet una estona de no suar.\nUna estoneta més, ens aixequem i iniciem camí de tornada, preguntant possibilitats d’autobusos, i preus, per decidir quina ruta fer. Perquè tot i que tenim un seguit de coses pensades que volem veure, no hem pensat la ruta a seguir, així que hem de començar a perfilar-la. I que millor per això, que una cerveseta a la terrassa improvisada de la guesthouse, mentre guixem el mapa que ens han donat, i anem decidint els passos a seguir…\nUn soparet en un local a tocar, d’aquells amb menú i fotos, però que no ens acaba de convèncer, i a dormir, que demà volem anar a veure una de les atraccions d’aquesta ciutat, que tothom ens ha dit que no ens podem perdre…\n6 thoughts on “Dia 174: Cap a Myanmar s’ha dit”\n6 Desembre 2013 a les 10:20\nBé, sembla que la mohinga estava bona, ves a saber què era !!\nBona descripció de la història recent d’aquest país, els militars com sempre fent de les seves …\n9 Desembre 2013 a les 10:31\nEstem perdent força escrupuls de menjar coses diferent, de fet Mongòlia en va ser un bon entrenament, i de Mohinga, si en trobem, en tornarem a menjar perquè ens va agradar força. I que dir dels militars 😦\n6 Desembre 2013 a les 13:21\nGràcies per les extenses explicacions de Birmània Rangun i les seves històries. polítiques, passades i presentes . Petons, Avi.\n9 Desembre 2013 a les 10:32\nDe res. Birmània és un pais espectacular especialment per la seva gent, que somriu a tot i tothom malgrat el règim que els goberna.\n13 Desembre 2013 a les 23:46\nLes fotos de les persones cada dia estan millor. De viatgers ja heu passat a reporters!\n24 Desembre 2013 a les 6:43\nHaurem de fer una exposició quan tornem, perquè tenim algunes fotos espectaculars!!!!


Drac Novell Internacional cita el jove talent publicitari | Universitat Abat Oliba CEU - Graus\n🎓 Drac Novell Internacional cita al talent publicitari jove\nLa nostra universitat acollirà per segon any consecutiu el Festival Drac Novell Internacional, que organitza l'Associació Empresarial de la Publicitat.\nComienza: dijous, 21 de novembre de 2019 a las 10:00h\nFinaliza: divendres, 22 de novembre de 2019 a las 16:00h\nDrac Novell Internacional cita el jove talent publicitari\nAquests premis es dirigeixen a estudiants de Publicitat i Comunicació titulats en els dos primers anys d'exercici professional. Aquest any, com a novetat, els participants han de ser menors de 25 anys.\nEl Festival Drac Novell té diverses categories: app, audiovisual, campanyes integrals, comunicació en salut, case study, gràfica, ràdio i videoconcepte. A més, també hi haurà un concurs de creativitat en 24 h, en què els alumnes tenen exactament un dia per idear i crear una campanya.\nD'altra banda, aprofitant el fet de ser seu, la nostra universitat ha volgut ser part activa per al creixement d'aquest festival. En aquest sentit, va fer la proposta de crear una categoria als valors humans. El jurat d'aquesta categoria estarà compost per Mariona Cullell, estudiant de tercer de Periodisme i organitzadora; José Benito, estudiant de tercer de Publicitat i organitzador; Llívia Deosdad, estudiant de tercer de Publicitat; Sergio Rodríguez López-Ros, vicerector de Relacions Institucionals i professor de Comunicació; Agustín Correa, professor de Comunicació, i, finalment, Alfonso Freire, director d'estudis de Publicitat.\nA més, aquesta edició tindrà com a conductores de l'acte tres estudiants de la Universitat: Marta Andía, alumna de primer de Publicitat i Relacions Públiques; Alexandra Naumeyko, de segon de Publicitat i Relacions Públiques, i Claudia Aguadé, de quart de Dret.\nContingut fet a partir d'informacions proporcionades per Cristina Reverte, Montserrat Castejón i Carlos Manzano.


La Fundació SMC obre inscripcions per les sortides Respir del mes de juny - Salut Mental Catalunya\nInici / Actualitat / Notícies / Respir / La Fundació SMC obre inscripcions per les sortides Respir del mes de juny\nLa Fundació SMC obre inscripcions per les sortides Respir del mes de juny\nRespir Dones a Calella de Mar i Respir a Coma-Ruga seran les properes cites d’aquest estiu\nEl Programa Respir, creat al 2004 per la Fundació Salut Mental Catalunya (SMC), ofereix sortides per a persones amb trastorn mental server (Respir Sortides), pels seus familiars i cuidadors (Respir Salut), per a persones joves amb problemes de salut mental (Respir Joves) i per a dones amb problemes de salut mental (Respir Dones). Les sortides són un espai de descans, salut i benestar, que fomenta activitats d’oci i natura i permet alleugerir les relacions i la dependència entre les persones amb trastorn mental sever i els familiars que fan de cuidadors i cuidadores.\nSortides Respir per a aquest estiu\nPer aquest mes de juny, es preveuen dues sortides diferents, una sortida per a dones del 10 al 12 de juny a Calella de Mar i una segona sortida del 17 al 19 de juny a Coma-Ruga.\nRespir dones a Calella de Mar del 10 al 12 de juny\nEl municipi de Calella de Mar està situat al Maresme, a una hora de tren de Barcelona, un lloc fantàstic per a gaudir d’uns dies de platja. Hi ha de tot: una mica d’història amb els casals gòtics, que conserven gran part de la seva estructura original i elements decoratius del segle XV, botiguetes per a fer compres, terrasses per a prendre una orxata i, a pocs minuts de l’hotel, la platja!\nL’allotjament serà a l’Hotel President i aquesta serà una sortida per a descansar, relaxar-se i gaudir de la platja i les comoditats de l’hotel. El desplaçament de l’estació a l’hotel es farà en taxi.\nEl cost de la sortida és de 95 euros.\nEl proper dimecres 8 de juny a les 16h se celebrarà una reunió informativa amb lloc encara per concretar.\nRespir a Coma-Ruga del 17 al 19 de juny\nAquest cop la ubicació serà Coma-Ruga, un indret tranquil on podrem caminar pel passeig marítim i banyar-nos a la platja o al riuet, l’aigua del quaal neix en una surgència de roques calcàries del massís de Bonastre i descendeix a força profunditat per les falles, que delimiten la fossa tectònica del Penedès, fins a arribar a Coma-ruga. Allí brolla espontàniament a la superfície, deixant un indret tranquil i calmat on fer un bany refrescant.\nDurant aquests dos dies també ens aproparem a Calafell amb el trenet turístic i visitarem el Museu de Pau Casals per saber una mica més sobre la vida del músic. A més, durant la nit podrem seure en una terrassa davant el mar i passejar per les paradetes d’artesania del passeig marítim.\nL’allotjament serà l’Alberg Santa Maria del Mar i el camí de l’estació de tren fins allí és de 25 minuts a peu.\nEl proper dimecres 15 de juny a les 16h tindrà lloc una reunió informativa amb lloc encara per concretar.\nInforma’t i inscriu-te!\nSi vols saber més informació sobre aquestes sortides o bé inscriure-t’hi, pots trucar al 635 45 47 96 o bé enviar un correu a raquel.arilla@salutmental.org.\nSortides Respir al mes de maig a Girona i Calella\nSortida Respir de Setmana Santa a Girona\nPrimeres sortides del programa Respir al 2022\nSortides Respir pels mesos de maig i juny\nPrimeres sortides Respir del 2021


M'agraden tres nois i vull combinar-los amb un xicot perfecte - Cites\nM'agraden tres nois i els vull combinar en un xicot perfecte\nPer Sheena Sharma, 10 de febrer de 2016\n'Ets solter?' em va preguntar mentre el muntava al meu llit suau però exigent.\n'Sí', vaig dir, per cert, desconcertat que el meu amic f * ck pensaria el contrari. Vam passar les següents 12 hores fent relacions sexuals.\nNo estava mentint. Jo estic solter. Escoltar la paraula 'solitari' em fa sortir un cert 'sí' cada cop. Però tampoc ho sóc de veritat solter. Suposo que podríeu dir que tinc uns nuvis. Estan escampats pel país.\nTinc aixades en diferents codis d'àrea, bé.\nvull trencar amb el meu xicot\nEl primer noi, Colin *, es troba aquí a la meva humil ciutat de Manhattan. El vaig conèixer a un bar de la setmana passada, quan estava a l’aigua buscant un cop d’ull ràpid. El nostre estand d’una nit borratxo es va convertir en una situació d’amic fk ck, i hem estat dormint junts, cuinant els uns pels altres i aprenent els uns dels altres des de fa gairebé un any.\nJames * i jo vam conèixer una cosa de la feina fa un parell de mesos, d’una manera irònica. Em va contactar perquè volia que provés una aplicació de cites per a la qual treballa, però em vaig rebutjar, així que em va demanar una copa en un viatge aquí des de San Francisco. Estic segur que us podeu imaginar com van anar les coses: una beguda va portar a cinc, la qual cosa va portar a convidar-lo a tornar al meu apartament, que va provocar activitats de dormitori. Quan vaig intentar mantenir relacions sexuals amb ell, em va detenir i em va dir: 'Crec que vull conèixer-te millor'.\nEns enviem a fer missatges de text des de quan va marxar de Nova York.\nFinalment, hi ha Bryan *, el meu ex, a qui fa poc vaig treure fora de la rotació de pseudo-nòvio perquè vaig trobar el seu dietari situat al meu apartament. Abans del meu gran descobriment, jo dormia amb ell, anava a sopar amb ell, i em prenia les invitacions a penjar-se amb ell i els seus germans a les vacances a Nova York des de Florida.\nCap d’aquests nois és el meu xicot real, però tinc afinitat per tots ells. De fet, no crec que estigui content amb només un d’ells. La lamentable veritat és que es necessita tres homes diferents a tres ciutats diferents per convertir el meu nuvi perfecte.\nPer si sol, cada home és fantàstic, però no espectacular. Cadascun té el seu propi conjunt especial d’habilitats i talents. Tots junts, però, són un mega-home: tot el que he desitjat i necessitat en un home. Sóc jugador i amb una bona raó.\nColin és genial amb les mans. El sexe amb ell és fantàstic. Un amic de cor, sap com fer totes aquelles 'coses que fan els homes' qualsevol gran xicot hauria de saber fer, com construir els seus mobles i llançar cops de puny a algun tipus del bar que no deixarà de molestar-te. L’home pot fins i tot cuinar, i parlo d’un esmorzar anglès adequat, no només de bullir els fideus a l’aigua.\nHi ha vegades, però, quan lluito per mantenir una conversa profunda amb ell. El desconcerto i ell ho sap.\nJames és una mica més gran que jo (acaba de complir 30 anys), així que té tota la seva maduresa al seu costat. També és ambiciós: és un dia de dia, però és un artista / fotògraf / empresari de nit. Sempre he tingut un lloc agradable per al noi massa apassionat per triar una sola passió. I quan parlo amb ell, sento que estic aprenent càrregues sobre la vida. Té la veu de la raó de Morgan Freeman-esque.\nPerò també viu fora del seu cotxe. L'home no pot triar amb què es vol perseguir a la vida, cosa que és fantàstica per a ell, però no és perfectament ideal per a la noia amb qui decideix establir-se.\nBryan i jo portàvem des de feia anys. Vam ser amics, després amics amb beneficis, després amants, i després tornar a ser amics. Suposo que fins i tot mentre sortíem, sempre se sentia com un amic meu. A tots dos ens vam dedicar a treballar amb escriptors i teníem inseguretats similars sobre la qualitat del nostre treball i la qualitat del nostre personatge.\nPerò també va ser un doquebag èpic que va deixar-me de sentir malament amb mi.\nEl problema és que no puc mantenir-los per sempre. La vida no és un maleït con de gelat. No puc seguir muntant un sabor l’altre de l’altre, llepar-me pas i esperar per gaudir d’un combo de xocolata de vainilla-maduixa-menta-xocolata per a postres cada dia. Al final, hauré de triar un sabor i seguir-hi.\nUna part de mi se sent orgullós. Pimpin 'no és fàcil. Fer malabars a aquests homes alhora és un treball pel seu compte.\nPerò una altra part de mi se sent perduda. Estic començant a preguntar-me si he establert la barra massa altament impossible. Sento que alieni a tots els homes decents a l’espera del perfecte. Mireu, ho vull tot: vull que el sexe emocionant que tinc amb Colin, i les converses desagradables que tinc amb James i el romanç d'amistat que vaig tenir amb Bryan.\nQuè passa si el perfecte ni tan sols hi és? Què passa si el millor que sé mai és el que ja tinc? I si un home eren Colin, James i Bryan tots en un? Aquell home seria excessiu? Vull fins i tot totes aquestes coses, o sóc addicte a l'emoció de poder dir 'més tard' a un home mentre estic al dia amb el següent?\nNo sé si puc triar. No sé si voler escollir. Fins que no trobi l’home dels meus somnis, vaig a mantenir el meu carrusel d’homes avançant a tota velocitat.


Com fotre un arròs amb conill\nLa botiga on-line\nEls llibres de la iaia\nMés coses de la iaia\nLa Botiga / El Restaurant\nHi ha molta gent que no menja conill perquè és un animal massa bufó. El que no saben, és que de poder, els conills ens menjaríem les retines dels ulls amb aquelles dentetes que tenen. Així que prepararem una recepta d’arròs amb conill que et farà caure de cul.\nSi el compres trossejat tampoc fa tanta mania\nFot en oli en alguna cassola que tinguis, i un cop l’oli sigui calent, fot-hi el conill. Ojo que parlem de l’animal, no prenguis mal tu ara.\nUn cop sigui mig enrossit, me’l treus d’aquí, i en l’oli sobrant hi cardes ceba, quatre alls laminats i un parell de tomàquets rallats. Cullerada de pebre vermell, i paciència que és la mare de la ciència.\nQuè? Bona pinta ja? Ara és quan et deixo que hi cardis una mica de brandy, o alguna herbota. El que vulguis. Innova collons, que sinó la cuina és molt avorrida.\nVinga, passats 10 minuts hi fots de nou el puto conill d’abans, i ho deixes coure una estona més. La tapa que no falti, per cert.\nL’arròs: grapat i algo per barba ja ho saps. El reparteixes bé, li fots quatre voltes, i al cap d’un moment ho cobreixes tot d’aigua o brou, depenent de l’amor que guardis dins teu.\nPassat el temps de cocció -que vindrà a ser un quart, però ves provant no sigui que la caguem-, ja el podràs deixar reposar un moment, i fotre-te’l amb la mar de gust.\nI aviam, que si realment et carda molt cosa cuinar conill, pues pots fotre lo mateix amb costella de porc o amb trossos del veí de dalt. Tu tries, però llavors no diguis que és arròs amb conill, es clar.\nEn aquesta recepta: conill, cuina catalana, tradicional\nRelacionat amb Com fotre un arròs amb conill\nCom cuinar amb la puta thermomix\nCom fotre la puta beixamel\nCom fotre flams d'ou de puta mare\nLa puta recepta vegana\nSempre al dia del que passa a ca la puta iaia. Rebràs novetats, promocions i tot de coses molt interessants al teu emain o com collons se digui. Ja m’entens.\nCompra a la botiga!\nLot de productes de vermut Pepus 17,55€ 16,95€ IVA inclòs\nSegueix-me (si tens pebots)\n© 2018 La iaia works SLU. Avís legal, política de privacitat i cookies


Quiere Beber (Remix) | Ranking La Pasarela | Rankings | Radio Moda\nAnuel AA ft. Romeo Santos\nLETRA COMPLETA DE 'QUIERE BEBER' DE ANUEL AA FEAT. ROMEO SANTOS\nI'mma show you why I'm the king of this shit\nBaby, tú nunca me va' a olvidar (Bebé)\nYo necesito que me enseñe' a amar (Amar)\nMe enterraba (uah)\nTemblando en un orgasmo pa' mí (pa' mí)\nEl Remix mas hijo de la gran ****\nEstoy con el king, ¿oi'te bebé?\n14 de Febrero de 2019 23:05\nMike Bahía y Greeicy pasaron San Valentín en Nueva York\n14 de Febrero de 2019 23:00\nBad Bunny estrena video de ‘Si estuviésemos juntos’\n14 de Febrero de 2019 22:54\n14 de Febrero de 2019 22:51


Kanebo Scp Hydrachange Cream 40ml\nInicio > Perfumes > COSMETICA > CUIDADO ROSTRO > HIDRATACION > Kanebo Scp Hydrachange Cream 40ml\nPrecio tarifa 191,18€ Precio Oferta\nCrema con textura de gel que calma la piel, le aporta un toque de suavidad y deja sobre ella una delicada y fresca sensación. Incrementa en el interior los niveles de ácido hialurónico y aporta al exterior un aspecto firme y elástico.\nComprar Kanebo Scp Hydrachange Cream 40ml


Homer (s. IX-VIII a.C.?) HIST.\nPoeta de gran influència en la formació de la mitologia i del pensament grec. Sobre el personatge històric pràcticament no hi ha dades encara que, pel que sembla, va néixer a Esmirna, va viure a l’illa de Quíos i va morir a l’illa de Cos. Tampoc està clara la seva cronologia doncs, segons alguns, va ser contemporani de la guerra de Troia encara que, segons Heròdot, va viure quatre-cents anys abans que ell. Pel que sembla aquest testimoni és el més verídic, raó per la qual la vida d’Homer se situaria cap a la segona meitat del segle IX o a la primera del segle VIII a.C. La tradició ho presenta com cec i errant, encara que és probable que aquestes característiques siguin falses, ja que s’atribuïen a la majoria dels rapsodes, la visió dels quals no és la que proporcionen els ulls, sinó que serien posseïdors d’una visió espiritual. Tampoc està clara l’etimologia del seu nom, del qual s’ha pensat que volia dir «cec», «acompanyant», «hoste», «compilador» o «conseller», i fins i tot s’ha pensat que el nom de Homer era un nom col·lectiu o genèric que designaria als poetes d’una determinada escola: els homèrides.\nA partir del s. X VII, se suscita l’anomenada «qüestió homèrica» entorn de l’autoria de les obres, arribant fins i tot a negar-se l’existència mateixa de Homer. Actualment preval la tesi contrària, encara que existeixen moltes escoles d’interpretació dels poemes homèrics. A Homer se li van atribuir gran quantitat de poemes però, ja en l’època alexandrina, alguns crítics (Zenòdot de Èfes, Aristòfanes de Bizanci i Aristarc de Samotràcia) van eliminar de la llista moltes de les preteses obres i li van concedir només els dos grans poemes èpics de la literatura grega antiga: la Ilíada i la Odissea, encara que alguns crítics van sostenir que els dos poemes no eren del mateix autor. Posteriorment, s’han sostingut tesi diferents sobre l’originalitat d’aquestes obres. Per a uns, haurien estat el fruit d’una ampliació i evolució de poemes antics, d’una Proto-Ilíada i d’una Proto-Odissea; per a altres, haurien estat el fruit d’una col·lecció o compilació d’altres cants èpics; mentre que altres defensen que es tracten d’obres realment creades per Homer, encara que creades sobre un fons èpic tradicional que es remunta més enllà de la invasió dòrica i que Homer, en els segles VIII - IX hauria portat cap a la seva cimera. En qualsevol cas, sembla provat que aquestes obres només van ser possibles gràcies a l’existència de l’escriptura alfabètica, els orígens de la qual se situen entre els anys 870 a 750 a.C.\nLa Ilíada relata un episodi del desè any de la guerra de Troia, entre aqueus i troians, mentre que la Odissea compte les peripècies del viatge per mar de Odisseu o Ulisses, capità grec que, al final de la guerra de Troia, es disposa a tornar a casa seva a Ítaca. Molts filòsofs grecs van combatre a Homer pel seu antropomorfisme. D’això es queixen Xenòfanes i Heràclit, però el més crític va ser Plató al considerar que la concepció homèrica sobre els déus era perjudicial per als esperits (Plató també recrimina a Homer que, com tot artista, sigui un mer imitador d’una falsa realitat: veure mimesi). En canvi, els filòsofs estoics i els neoplatònics van interpretar els poemes homèrics de manera al·legòrica per evitar l’antropomorfisme literal dels seus poemes. En els esmentats poemes, que juntament amb la Teogonia d’Hesíode, són la font principal de la mitologia grega, l’home no apareix com un simple joguina en mans dels déus, sinó que d’alguna forma s’enfronta a ells i, d’altra banda, el relat no és merament poètic, sinó que busca explicacions de les coses. En aquestes característiques s’ha volgut veure cert grau de racionalització, encara que menor que en l’obra d’Hesíode, que va servir de preludi al procés racionalitzador que va suposar l’aparició de la filosofia en l’anomenat procés del mite al logos.


FINALITZACIÓ DE LA CAMPANYA DE CONTROL DE VEHICLES DE MOBILITAT PERSONAL (L1e) | Ajuntament de Llucmajor\nFinalitzacio de la campanya de control de vehicles de mobilitat personal l1e\nFINALITZACIÓ DE LA CAMPANYA DE CONTROL DE VEHICLES DE MOBILITAT PERSONAL (L1e)\nEl dilluns 5 d'agost va començar una campanya per part de la Policía Local de Llucmajor de control dels vehicles classificats com a L1e. Aquests vehicles, tots elèctrics, permeten anar assegut i portar passatgers. Aquesta campanya s'ha dut a terme a la zona de s'Arenal de Llucmajor.\nAquesta campanya va terminar ahir, i us oferim un resum dels seus resultats:\nEs varen controlar 92 vehicles.\nD'aquests 92, 59 vehicles varen ser denunciats i immobilitzats per no tenir placa de matrícula.\nD'aquests 59, 51 varen ser retirats pels seus propietaris amb vehicle de transport, de forma que no tornés a circular; i 8 varen ser retirats a dependències municipals per no comparèixer el seu propietari.\nFruit d'aquests controls, la circulació d'aquest tipus de vehicles a s'Arenal hagi disminuït dràsticament, arribant a controlar únicament 3 vehicles d'aquest tipus el darrer dia de la campanya.\nDes de l'Ajuntament de Llucmajor i de la Policía Local de Llucmajor recomanam que tots aquells que estiguin interessats a comprar un vehicle L1e s'assessorin abans si podran circular sense matrícula i sense obtenir la llicència administrativa per conduir-lo.\nA més a més, aquesta campanya s'ha incorporat al funcionament normal de la nostra Policia Local, per el tant es faran, de forma aleatòria, més controls d'aquest tipus en el futur sense que sigui necessària una campanya específica.\nAdjunt, hi trobareu la Instrucció de Servei de la nostra Policia on es resumeix la legislació vigent actual referent als vehicles L1e


La lectora corrent: La ciència al mercat\nVàrem començar el 2004. La idea de dur la ciència al mercat va sorgir d'una col·laboració entre la Comissió per a la Igualtat de la Dona, del districte de Les Corts, de Barcelona, i l'Associació Catalana de Comunicació Científica. Al llarg de l'any aquesta comissió organitza activitats vàries pensades principalment --però no exclusivament-- per a les dones. Aquell any se'm va acudir que estaria bé fer alguna activitat que poguéssim encabir dins la Setmana de la Ciència. Però, com organitzar una activitat de caire científic i fer que arribi al públic desitjat? Fer conferències o tallers en algun dels centres culturals del barri atrauria les persones que tenen interès per la ciència, no les que no en tenen o que creuen que no en tenen perquè la ciència els sembla una cosa llunyana i bastant incomprensible. Calia mostrar la ciència propera, la que impregna les nostres vides i de la qual som partícips sense adonar-nos-en.\nFeia alguns anys que vaig descobrir un llibre que segurament va ser la inspiració per a aquesta activitat: Les ciències en la vida de la llar, de la pedagoga Rosa Sensat. Publicat el 1923, va reeditar-se de nou el 1998 en edició facsímil. Estava pensat per a les mestres d'escola primària, per a les alumnes de formació domèstica i per a les mestresses de casa. Com l'autora indica en el pròleg, "les lliçons de cuina tenen, com a preparació, els treballs de laboratori, i les tasques domèstiques es fonamenten, en general, en principis científics". A Rosa Sensat li preocupava l'abstracció amb què solia presentar-se la ciència en l'ensenyament i el seu llibre tractava de trobar el punt de contacte entre els principis científics i la seva aplicació en la vida quotidiana.\nPer què bull l'aigua més de pressa si hi afegim sal? Per què els aliments triguen menys a coure en l'olla a pressió? Per què es torna dur un ou quan bull? Què fa que un ou batut de la manera adequada amb oli es converteixi en maionesa? Quina diferència hi ha, des del punt de vista nutricional, entre bullir, fregir o coure al forn un mateix aliment? La ciència pot respondre aquestes preguntes i a moltes altres relacionades amb l'activitat que es fa a la cuina. Al cap i a la fi, la cuina és com un laboratori on es fan experiments, que és el cuinar. De la mateixa manera que un científic o científica repeteix experiments fets per altri seguint les explicacions que troba en publicacions especialitzades, la cuinera o el cuiner repeteix experiments que ha vist descrits en receptes impreses, transmeses oralment, o que s'ha inventat.\nLa meva proposta va ser molt ben acollida per qui ocupava aleshores el càrrec de consellera de la dona en el districte, i vam decidir de dur la ciència al mercat. A més, des d'aquella primera edició hem comptat amb la participació d'algunes professores del CESNID (Centre Superior de Nutrició i Dietètica), que han materialitzat molt bé aquella idea que jo no hauria sabut com dur a terme, i amb l'ajut de Neus Ollé, tècnica del districte, que ha fet que tot rutllés.\nEnguany l'activitat es farà en un mercat renovat, on fa goig anar a comprar. I un any més, Montse Illán i Imma Palma --les professores del CESNID-- prepararan alguns plats que enguany se centraran en la patata, producte que és base de l'alimentació en bona part del plenta Terra. Així l'acte se centrarà en dues celebracions del 2008: L'Any Internacional de la Terra i l'Any Internacional de la Patata. Ens parlaran de la història de la patata en l'alimentació humana; de les moltes possibilitats que ofereix aquest tubercle en la cuina; de les varietats de patates i dels diferents tipus de cocció a què es poden sotmetre (bullit, vapor, forn, etc) i de les seves qualitats nutricionals. Això ho faran alhora que prepararan alguns plats amb patates, que després es podran tastar i que la gent podrà repetir a casa a partir de les receptes que es distribuiran.\nCasualment, fa uns dies vaig descobrir el paper que va tenir una dona sueca en la difusió del consum de la patata en el seu país. Es tracta d'Eva Ekeblad (nascuda de la Gardie, 1724-1786). Com que la primera informació em va venir de la Wikipedia, he buscat fonts fiables per corroborar-ho. En el llibre Linnaeus: Nature and Nation, de Lisbet Koerner (Harvard University Press, 2000) surt esmentada. És la primera dona elegida membre de l'Acadèmia Sueca de Ciències, el 1748. El 1746 va desenvolupar un mètode per fer una beguda alcohòlica a partir de patates. També va fer-ne unes pólvores per a la cara, que substituïen alguns ingredients perillosos dels cosmètics de l'època.\nTallers: a les 10.15 i a les 12.00\nCom arribar-hi: metro línia 3 (Les Corts), autobús (59, 43, 15, 70, 72, 75)\nPublicat per Mercè Piqueras a 08:22\nEtiquetes de comentaris: ciència, cuina, dona, Les Corts, mercat\nciència (542) reflexions personals (531) societat (530) Barcelona (210) Viatges (209) política (209) comunicació (194) dona (177) llengua (138) llibres (133) tecnologia (132) Itàlia (123) medicina (118) salut (112) microbiologia (111) història (107) música (89) comissaria virtual (85) plantes (85) literatura (82) Les Corts (81) animals (79) dona i ciència (70) curiositats urbanes (64) cinema (61) poesia (60) art (42) humor (33) drets humans (26) El Raval (23) analfabetisme numèric (22) cuina (22) educació (22) pseudociència (20) dia de... (17) Mirant enlaire (15) pintura (14) televisió (14) Joan Oró (13) Rodoreda (13) Egipte (12) alimentació (12) teatre (12) Nadal (11) Uruguay (11) hospitals (11) mercat (11) tardor (11) Darwin (10) El petit príncep (10) No és allò que sembla (10) Tast de l'any (9) Any de... (8) Forcades (8) L'Alguer (8) Nadia El-Awady (8) home (8) injustícies de la ciència (8) margulis (8) (des)ortografia (7) Cròniques romanes (7) Max (7) caca (7) moments (7) Estius pretèrits (6) Finlàndia (6) Líbia (6) Qatar (6) Villa Urania (6) aigua (6) falses alarmes (hoax) (6) filatèlia (6) la casa més estreta (6) Cuba (5) Gràcia (5) mainada (5) dansa (4) fotografia (4) hotels (4) Rachel Carson (3) bars amb caliu (3) economia (3) endevinalles (3) gent que he conegut (3) refugiats (3) Lovelock (2) Pallars (1) ecologia (1) hivern (1) incoherències (1) religió (1)\n(Updated on October 27, 2020 / Actualitzat el 27 d'octubre de 2020) Introduction In this post, I have gathered tributes to Lynn Margu...\nA La Vanguardia d'ahir, 15 d'abril de 2008, Màrius Serra fa uns comentaris sobre un correu que corre per Internet i que relaciona l...\n" No sé què escriure't, per tant t'explicaré una història sobre quatre conills que es deien Borrissol, Patufa, Cotó Fluix i Per...\nTracking the Source of Illegal Sand Mining - Sand might seem like an everyday material, but we're running out of it for industrial uses ... and that means people are willing to mine it illegally (or w...\n6 things we learned about families and tech during COVID-19 - In early March 2020, we conducted a survey to better understand people’s digital wellbeing and tech use. Shortly after, daily life took a turn as the COV...\nA qui hem d'escoltar? - Aquests dies ha ressuscitat una idea que es va proposar al principi de la pandèmia, la de buscar la immunitat de grup d’una manera espontània, deixant q...\nPrestiti bancari: quanto costano, come ottenerli - Ottenere un prestito *è oggi più semplice di un tempo*, anche grazie ad Internet. La rete infatti, permette di avere una precisa panoramica delle offert...\nMisteriosa muerte de 7.000 crías de lobo marino en playas del sur de África - Causas desconocidas Científicos y conservacionistas trabajan en la recogida de datos y búsqueda de la causa de una mortalidad masiva iniciada en Namibia ...\nA VELHICE - Texto de Lobo Antunes, intitulado "A velhice, por mim dedicado aos "jovens" quase nonagenários do meu tempo, retratados pela máquina de prosa implacáv...\nCelebrant l’aniversari d’en Martin Gardner: jocs i Toc de Màgia i Ciència, en línia aquest cop, #g4gcom #tocmagsci - Avui és l’aniversari de Martin Gardner, i per tant toca celebrar el G4G Celebration of Mind, que a Girona hem muntat des del primer cop que es va fer, desp...\nCom serà el finançament de l’R+D a la UE l’any 2030? Un paisatge policromàtic. - La Comissió Europea ha publicat l’informe Aiming for more: R&D investment scenarios for the next decade, un document que analitza quatre possibles escenari...\nEl Museo participa en un proyecto europeo para el seguimiento de flora amenazada de los Pirineos - El Museo y en concreto el Banco de Germoplasma del Jardín Botánico de Barcelona y el Herbario BC del Instituto Botánico de Barcelona han sido otorgados con...\nFilmoteca forçosa (20) - *Number 17 (Alfred Hitchcock, Regne Unit 1932 (Filmin))* A la recerca d’un collar de pedreria, policies, lladres i gent que passava es troben a l’edif...\nEl paper de la premsa - (Article original publicat el 9/10/2020 a *La Veu de l'Anoia*, núm. 1986, pàg. 2) Hi ha periodistes que des del seu diari es dediquen a fer activisme po...\nSerem bojos l'endemà? - Preguntas en tiempo de pandemia. En Montjuïc.


Western 44280, RUBBER DEFL. — NEW Hydraulics\nHome Chevron down icon Western 44280, RUBBER DEFL.\nWestern 44280, RUBBER DEFL.


Troben a Sant Julià de Vilatorta el cadàver d'un home assassinat a Vic fa\nTroben a Sant Julià de Vilatorta el cadàver d'un home assassinat a Vic fa quinze dies\nEls fets van succeir el 7 de juliol\nper Redacció divendres, 22 de juliol 2016 - 11:00h\nEls Mossos d'Esquadra han trobat a Sant Julià de Vilatorta (Barcelona) el cos sense vida d'un home que va ser víctima d'un homicidi el 7 de juliol a Vic (Barcelona), i que buscaven des de llavors. La policia catalana ha trobat el cos la tarda d'aquest dijous a Sant Julià i l'arma que presumptament havia utilitzat l'autor dels fets a Vic.\nL'homicidi va tenir lloc el 7 de juliol en un pis de Vic i els Mossos van detenir el presumpte autor l'endemà passat, tot i que no van poder localitzar el cos. El detingut, de nacionalitat xinesa, va ingressar a la presó el 12 de juliol i ha estat ell mateix qui ha comunicat a la policia el parador del cos i de l'arma, segons han informat a Europa Press fonts pròximes a la investigació.\nEl cos estava en una «zona no habitable» del municipi, que es troba a uns deu quilòmetres d'on es va produir l'homicidi. El cas està sota secret de sumari i la investigació se centra en descobrir les circumstàncies del succés.\nLa causa de la caiguda de Luis Salom probablement va ser una distracció del pilot


Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats | XAVI OLTRA | Sense - La República | La República\nAcció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats + Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats E-mail\n16 setembre 2021 11.22 h\nTeresa Jordà, visitant els treballs de restitució del barranc de Sant Joan GOVERN.CAT.\nAcció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats Acció Climàtica destina 565.000 euros pels aiguats E-mail\nEl Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural destinarà en total 565.000 euros a actuacions d’emergència per pal·liar els danys provocats pels aiguats de començaments de setembre al Montsià. La conselleria està duent a terme diverses actuacions d’emergència. Ahir a la tarda, la consellera d’Acció Climàtica, Teresa Jordà, acompanyada del delegat del Govern a les Terres de l’Ebre, Albert Salvadó, va visitar el municipi d’Alcanar per fer un seguiment dels treballs de restitució del barranc de Sant Joan, un dels més afectats de la zona, i s’ha trobat amb propietaris de camps de cítrics i vivers que van patir els danys del temporal. El departament destinarà un import de 300.000 euros per a la restitució de les lleres dels barrancs que van ser malmeses pel temporal. Es preveu que aquests treballs finalitzin entre els mesos de setembre i octubre d’enguany.\nL’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), just després dels aiguats, va inspeccionar les lleres dels barrancs que transcorren pels municipis d’Alcanar, Sant Carles de la Ràpita i Ulldecona, i, un cop identificats els danys, va iniciar per via d’emergència actuacions per restituir-les. Així, des del 4 de setembre, l’Agència està duent a terme un total de 9 actuacions, concretament en els barrancs del Llop, Sant Jaume, Castellans-Forques, Solito, Codonyol-Arjub, Forques, Libori, Codines i Fondo i el barranc sense nom al costat de l’Hotel Carles III.\nEls aiguats de començaments del mes de setembre van afectar, temporalment, la majoria de sistemes de sanejament de la comarca del Montsià i hi van provocar talls de llum i petites inundacions, però, un cop passat el temporal i restablert el subministrament elèctric, van tornar a funcionar amb normalitat. No obstant això, els aiguats sí que van provocar danys a les depuradores d’Alcanar, les Cases d’Alcanar, Sant Carles de la Ràpita i Ulldecona que, mitjançant les actuacions del Consell Comarcal del Montsià i l’empresa explotadora, han pogut restablir el servei amb solucions provisionals. En les pròximes setmanes és previst dur a terme les actuacions definitives i revisar aquestes infraestructures, principalment la xarxa de col·lectors, que encara és inaccessible. La reparació dels danys es quantifica provisionalment en 130.000 euros. Els aiguats també van tenir un gran impacte en els camins veïnals d’accés a finques. Una part són camins ramaders, també anomenats lligallos, tot i que actualment el seu ús és agrícola. El Departament emprendrà la seva reparació perquè tornin a ser transitables per a l’inici de la collita dels cítrics, prevista a finals d’aquest mes. Aquestes actuacions es duran a terme als termes d’Alcanar i, especialment, d’Ulldecona, en un total de 10 lligallos. Seran tasques d’arranjament adequades a les necessitats de cada camí. Es considerarà fins i tot la construcció d’un calaix de formigó en el pas del camí per un barranc i algun altre tram formigonat per pèrdua total de solera. En total, es preveuen actuacions en aproximadament 14 km de camins en mal estat, però amb la possibilitat d’ampliar-les si durant aquestes actuacions de millora s’observen nous trams amb necessitats d’arranjament. El pressupost que s’hi destina són 135.000 €.