Article de Compromís del mes de novembre: “Encara que pedregue collirem blat”\nEste és l'article de Compromís de novembre, titulat Encara que pedregue collirem blat. Tal com contempla el Reglament de Mitjans de Comunicació aprovat en 2008, els grups polítics municipals poden publicar en la pàgina web municipal un text d'opinió sobre cada ple que es realitze i un article sobre el tema que ells trien cada mes.\nEncarem la recta final de 2015 amb il·lusió i optimisme. Els últims mesos hem treballat de valent per redirigir els recursos contemplats a un pressupost heretat, allà on hem vist que es necessitava més.\nEn formar govern ens vam trobar un poble on la falta d’inversions havia causat estralls: vials en mal estat, zones degradades, ajudes per a llibres, quasi de beneficència, ... però això sí sobre el paper l’ajuntament lluïa esplèndid mentre al carrer es patien les conseqüències.\nDes de Compromís sempre hem dit que entre un mig i una vora és on sol estar la solució. Cal mantindré un ajuntament sanejat que pague en uns terminis adequats als proveïdors. En només 4 mesos hem aconseguit:\n—Disminuir en 3 dies el temps de pagament.\n—Conservar i mantindre les instal·lacions deixades en un pèssim estat per l’anterior equip de govern del PP, la qual cosa significarà una major inversió per retornar-les a un estat adequat.\n—Molt prompte farem realitat que el bus municipal enllace el nostre poble amb l’estació del metro de Rafelbunyol i amb l’Hospital i el Centre d’Especialitats de Sagunt.\nHi haurà servei d’atenció mèdica a la platja.\n—Una platja accessible i dotada d’estacionaments, amb una zona de mercat, el qual no faça necessari tallar cap carrer per a molèstia dels veïns.\n—Hem aconseguit nous clients per que ADIS tinga més treball i puga ampliar la plantilla.\n—Hem començat a visitar les grans empreses dels polígons per a presentar-nos, i per a conéixer les seues propostes, i també el tipus de mà d’obra que els farà falta a mitjà termini. Açò ens donarà la informació de quins cursets de formació són els més adequats.\nEl PP ens demostra constantment que estos mateixos conceptes no els tenien gens clars. Critiquen les inversions quan una de les seues propostes consistia en construir pistes de pàdel a la platja valorades en 250.000 euros. Parlen de falta de coordinació entre les regidories quan es treballa amb la resta de l’equip de govern colze a colze i de manera transversal. Ens realitzen preguntes als plens sobre instal·lacions de serveis socials, quan han estat 4 anys governant i mai s’han dignat a visitar-les personalment ni donar una solució. I damunt estan intentant formar un govern a l’ombra, una maniobra digna d’un estat totalitari.\nPerò eixa actitud no és exclusiva d’un sol partit. Que C’s enarbore la bandera de les propostes de caràcter local obviant que des de fa temps el Govern de Puçol ja estem treballant en elles, no deixa de sorprendre’ns, a més de presentar-se en llocs oficials com el representante de la oposición. Desconeixença total del funcionament d’una administració local.\nAssumim que hem de treballar per millorar Puçol junt a la resta de formacions integrants del Govern de Puçol i per descomptat tenim clar que som nosaltres qui hem de marcar el ritme del canvi.\nDes de Compromís seguirem sembrant per que molt prompte tindrem el fruït. Encara que pedregue collirem blat.


orfes de la tempesta: de maig 2013\nLA FORÇA D'UNA MÀ PETITA\nSempre agafava la línia vermella per anar a la fàbrica. Sense fer soroll, entrava a veure com els nens dormien, cada dia més grans, cada dia menys meus. Aleshores corria escales avall, carrer avall fins a la boca del metro que tot just havia començat a espantar-se els badalls. Em rebia amb el perfum dels productes de neteja i jo li agraïa l'esforç. El comboi era allà, sempre a punt. Abans que engeguéssim, distreia la son amb la publicitat de les pel·lícules que mai no tindria temps d'anar a veure. Fins al Clot un degoteig de companys que se m'afegien. De vegades ens respectàvem el silenci i d'altres, en canvi, encetàvem discussions impròpies de l'hora que vèiem escolar quan ja érem a lloc. I s'obrien les portes i tot tornava a començar amb aquell xiulet insistent. Ens deixàvem arrossegar per les escales mecàniques fins la llum d'un dia nou que sempre ens sorprenia i enredàvem la mandra per caminar fins a la nau que ja ens esperava amb el seu enrenou atrafegat. Llavors, mil hores exactament iguals les unes de les altres que omplíem amb una feina que semblava que no se'ns esgotaria mai. Però un dia ens van cridar tots. No havia sentit mai parlar d'expedients de regulació. N'hi havia que ploraven. Ja no vam enraonar d'altra cosa fins el dia que van tancar del tot. Avui he tornat a agafar el metro. Hem quedat uns quants. Parlen d'engegar una cooperativa. Com que els nens fan festa han volgut acompanyar-me. El petit seu a la falda i el gran, al costat, m'agafa la mà tan fort que sé que tot anirà bé.\nPublicat per Daniel Recasens 2 comentaris: Etiquetes RETALLS\nLes nevades van ensorrar el sostre de l'escola del poble. He començat a donar-los un cop de mà. Quina altra cosa meva els podria ser útil sinó aquestes mans grosses i l'espatlla ampla? Encara fa fred però suem de valent. Uns quants ens quedem a dinar junts, al pati. De vegades ens enredem en partits de futbol que només s'acaben quan algú hi posa una mica de seny. Després continuem treballant fins que l'alcalde ens fa fora i ens obliga a tornar a casa. Quina casa. La meva habitació a l'hostal té un balcó a punt de caure. Hi surto a fumar i veig passar un gat. O potser són dos de diferents. Sento com toquen les campanes un quart rere l'altre sense moure'm del mateix lloc. M'arriba el soroll de l'aigua que festeja el pont dues cantonades més enllà. És glaçada, ni les pedres no goses quedar-se aturades. Seuen totes davant d'un cafè amb llet que bull enjogassada al got de vidre. No hi busquis la metàfora. Els gots de vidre són tan literals com la llet que bull. Ahir em vaig escaldar els llavis i encara riuen ara. Han sentit a dir que toco el violí i els agrada fotre's de mi.\nAcabava de sortir a coberta quan va començar a ploure. De seguida ens vam quedar tots dos sols, l'un a fregar de l'altre. No me'n sabia avenir, que fóssim allà després de tot. Tremolava sencera i no em sortien les paraules que haguessin calgut, ara que el silenci m'hi empenyia. No en sabíem prou de destriar la nit i l'aigua. No gosàvem encara pertànyer del tot a l'una o l'altra. I tanmateix, havia de ser jo qui s'aboqués a la barana i buidés les cendres del que havia estat la seva pell tan salada. La meva pell.\nPublicat per Daniel Recasens 6 comentaris: Etiquetes RETALLS\nNO SÓN COSES DE RIURE\nNo són coses de riure, no. Va caure de dalt de tot. Encara no s'entén com no es va trencar sencera, pobra Quitèria. Ara, que ja li havíem dit totes que no s'enfilés, que cauria. Però ella és tossuda com una mula. Les cortines, les cortines. Tota ella, de fet, ve a ser com una mula, oi? Perquè no em dirà que ha vist orelles més grans que les de la Quitèria. Es veu que eren de son avi Robert, les orelles. Les orelles i els maldecaps, només ha heretat. Perquè es veu que son avi era un cul de mal seient i va empantanegar tota la família. Se'n recorda de la botiga de tints del carrer de la presó? Sí home que se n'ha de recordar, no és pas tan jove, vostè. Rere la sagristia, que encabat s'hi va posar un que apairava bicicletes, que era fill de l'Antoniu dels draps. Sí, fill meu, que es feia portar tints de tot el món. En fi. Disbarats. Faci'm cas. I no es pensi, la Quitèria era de la mateixa corda, ella i el pare d'ella igual que aquest avi Robert. I sa mare, en canvi, una santa. Sort d'ella! Sort d'ella i que l'home es va morir que la criatura encara era fadrina. Com diu? I ara, ni un duro no tenien, com vol que posessin una botiga? No ho era d'en Robert allò dels tints. No sé perquè li deia, m'ha ben fugit. Deixi-ho anar. Se n'ha de recordar. Per força. Maco perquè sí. Tot de marbre i fusta estrangera. Categoria. Escolti'm, cues de pansa, ja li diré. El cas és que ella és orelluda i grossa com una mula. Perquè és grossa grossa, no em digui. Ella vinga jurar i perjurar que no menja res, que si reté líquids. Ja et fotran, ai perdoni. No sé pas. Però fixi's vostè que no és cap casual que sempre tingui melindros a punt. I magdalenes. I galetes de Camprodon. Sap quines vull dir? Aquelles del pont de pedra. Jo sóc molt de l'ametllada. El meu Cinto, al cel sia, no les podia sofrir i jo, escolti'm, encantada, ja m'entén. No era gens del dolç, el meu Cinto. Jo sí, veu, i no me n'amago. Al capdavall, de tots els pecadors, em fa l'efecte que nostrusenyor no hi posarà pegues perquè els llépols entrem al cel. No troba? Miri que si s'hi posa de cul, vostè no entra ni a tiros perquè aquesta panxa que gasta no es fa a base de pollastret a la planxa, no senyor. Es veu que no s'ha trencat res. Clar, a veure qui és el pinxo que li troba l'os sota tot aquest munt de carn botida. L'Emília sempre ho diu que sort que la Quitèria sap cosir. Cada any s'havia d'eixamplar les faldilles. Un pam per any, si fa no fa, diu la Leonor que li havia confessat. I no m'estranyaria que fos veritat si no fos que aquella també és del ram de la rajola. no ve mai d'un pam, ja m'entén. Que no sigui per això que ella i el Ricardu siguin tan feliços. Ara no em prengui pel que no sóc, però més rucs que fets a encàrrec. No li sabria dir quin dels dos més. Tot el sant dia junts. I ja està bé que s'estimin, home, però tant? Com els deien al cosidor? Els Imediu, per allò del pegament. La Quitèria i la Leonor sempre s'enganxen per això. Clar, com que la pobra és soltera, es coneix que li fa ràbia. A mi ni em fa ràbia ni me'n deixa de fer. Viva como quiera. No es deia així aquella pel·lícula? La va trobar el xicot de color que viu al primer. És clar que és negre. Tot s'ha de dir! Més negre que el. Ai, no em faci dir el que no vull dir. No ho escampi, però es veu que es dedica a això del tot bamba. Però és bona persona. Quan baixa la brossa sempre em saluda perquè jo en aquella hora casualment surto al balcó per veure si el gat de la Gertrudis s'ha tornat a escapar. Cada nit, escolti'm, cada nit. I vinga miolar, que no sap fer altra cosa aquest animal. Doncs es veu que el negritu se la va trobar i va trucar l'ambulància. Ja la van prendre morta cap a l'hospital, ja hi pot pujar de peus. I les cortines, per penjar.


De pares rucs, fills monolingües | Articles d'opinió | Plataforma per la Llengua\nDe pares rucs, fills monolingües\nCarmen Pérez Dimarts, 20 de març de 2012\nEns hem omplert la boca i fins i tot hem fet exposicions que han viatjat arreu del món venent la imatge de Catalunya com a terra d'acollida. Hem anat a conferències, hem llegit llibres i hem portat pancartes on es reivindicava el paper de la llengua catalana com a cohesionadora i integradora. Ens han dit que nosaltres érem els mestres i que havíem de parlar als nouvinguts en català, i molts ens hem sentit culpables quan aiiii!, és que se m'ha "escapat" el castellà amb aquesta cambrera!\nCrec fermament que no veníem fum, sinó que certament Catalunya ha estat i és un país d'acollida i que l'adopció de la llengua catalana és la via més ràpida i eficaç d'integrar-se al país, però ha fet falta la denúncia de tres famílies per carregar-se tot el que hem construït en aquests últims trenta anys.\nAl curs 1983/84, a dinou aules d'onze escoles de Santa Coloma de Gramanet es començava a implementar allò que s'ha anomenat immersió lingüística. Amb un esforç ingent per part de la Generalitat en recursos humans i econòmics, amb el recel -per no dir rebuig- de molts professors que mai no havien dit ni una paraula en català, però amb el suport de la majoria de les famílies que veien que l'escola era l'única oportunitat que tindrien els seus fills per aprendre català, es va iniciar el model de l'escola catalana en català que trenta anys després tres famílies amb més arguments polítics que pedagògics han posat en qüestió.\nNo ens enganyem, la immersió lingüística no és un invent català. A Madrid, per exemple, el sistema educatiu és en la llengua pròpia del territori, tant per a aquells que la tenen com a llengua materna com per als que no; en aquest segon cas, evidentment, es fa immersió lingüística en castellà. A Berlin, per posar un altre exemple, la llengua vehicular de l'ensenyament és l'alemany, encara que la llengua materna sigui el romanès o el turc. Per tant, a Catalunya no s'ha fet res més que implementar un model lingüístic a l'escola que té de base la llengua pròpia del territori. Altrament, si no fos així, i atès el caràcter preeminent de coneixement de la llengua castellana, marcat a la Constitució espanyola, com a única llengua amb el deure de conèixer, no s'arribaria a l'objectiu d'un bilingüisme efectiu en les dues llengües oficials.\nTot i així, cal destacar que abans de la sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, l'ensenyament en llengua castellana es podia demanar de forma individualitzada, mentre que a Madrid no es pot demanar l'ensenyament individualitzat en llengua catalana. Per tant, no deixen de ser certes les veus que diuen que aquesta sentència no canvia l'actual model d'immersió lingüística a les escoles. Si és així, per què tant rebombori?\nDoncs perquè aquestes tres famílies han posat en qüestió un model que portava vigent amb èxit durant trenta anys i obren una escletxa al fet que a les escoles es comenci a produir, per una banda, una segregació social i lingüística de l'alumnat i, per una altra, que comenci a haver-hi escolars incompetents en català.\nFrancament, en un moment en què l'escola està patint fortes retallades i ha de buscar l'excel·lència amb menys recursos, el procés educatiu necessita de complicitats i pau social. Que la programació de les escoles sigui un element de confrontació entre els diferents estaments educatius, els partits polítics, els tribunals de justícia, les entitats de la societat civil i la societat en general crea un clima d'inestabilitat que perjudica notablement el sistema educatiu; però qui surt perdent, de llarg, és la part més sensible de tot aquest procés: l'alumnat; i més concretament, els fills d'aquells pares rucs que, guiats per la idea d'una Espanya gran i monolingüe, impedeixen que els seus fills adquireixin un dels majors patrimonis que hom pot tenir: una llengua.


cursos:escola_inclusiva:d232:modul_1:practica_3 [Formació del professorat]\nLes tres dimensions de l'espai\nLa imatge que es projecta a les nostres retines és bidimensional, però, en canvi, veiem el món en tres dimensions.\nAnalitzem i interpretem la profunditat i calculem les distàncies mitjançant diferents mecanismes:\nLa comparació de mides entre diferents objectes coneguts per nosaltres i distribuïts a l'espai ens donen informació de proximitat o llunyania.\nLa visió d'un objecte parcialment tapat per un altre ens indica la major proximitat o llunyania d'aquests en relació a nosaltres.\nLes línies de fuga a l'horitzó que, tot i ser paral·leles, es tornen convergents (vies del tren, carreteres…) també denoten distància i profunditat.\nContrastos entre zones il·luminades o ombrejades ens permeten interpretar relleus (voreres, cantonades, parts d'un objecte que sobresurten o s'enfonsen…).\nEl paralatge, els moviments relatius (aparents) que observem entre objectes situats a diferents distàncies quan movem el cap a un i altre costat o de dalt a baix. Aquesta diferent sensació de moviment entre els objectes també ens ajuda a extrapolar-ne la distància.\nUtilitzant el cristal·lí per enfocar un objecte proper percebrem els més llunyans com a borrosos, i viceversa.\nTotes aquestes claus per interpretar la profunditat es poden donar amb la participació d'un sol ull. Però el mecanisme més important per determinar la profunditat, l'estereòpsia, requereix la concurrència dels dos ulls.\nQuan observem un escenari tridimensional, els nostres ulls reben imatges lleugerament diferents d'un mateix objecte (podem constatar-ho fàcilment mirant un objecte proper, entre 20 i 40 cm, i aclucant alternativament els ulls. Què observem?)\nEn el procés d'estereòpsia, el cervell compara les dues imatges projectades a les retines d'una mateixa escena i en dedueix les profunditats relatives amb una gran precisió. La veritable visió tridimensional requereix la participació d'ambdós ulls. Quan mirem amb un sol ull, podem inferir la profunditat però no percebre-la.\nVisió estereoscòpica: Percepció de dues imatges com una de sola i de tres dimensions, gràcies a la fusió de les impressions en ambdues retines.\nEl sistema visual està preparat per copsar la tridimensionalitat.\nPodeu experimentar amb la tridimensionalitat a:\nTapem-nos un ull i intentem realitzar alguna activitat que requereixi un control de l'espai, per exemple jugar a ping-pong. Com que no sempre tenim una taula de ping-pong a l'abast, podem fer una pràctica força senzilla però molt representativa. Es tracta d'agafar un bolígraf amb caputxa, destapar-lo i amb un ull tancat intentar tornar-lo a tapar. L'experiència és més significativa si el bolígraf l'aguanta una altra persona tot mantenint-lo suspès a l'aire, sense referències espacials d'altres objectes propers. Veurem que calcular la distància per encertar amb la tapa no és tan fàcil com sembla, sobretot si intentem fer-ho amb una certa determinació.\nJa heu vist a la pràctica anterior quines dificultats poden tenir els nens i les nenes que tenen visió monocular en diferents activitats escolars i quotidianes. Recordem que és especialment significatiu amb nens i nenes en edats d'educació infantil i que han de portar unes hores al dia pegats d'oclusió en un ull.\nPenseu quines activitats escolars poden veure's afectades pel fet de tenir una visió monocular. Penseu en activitats que requereixin visió de prop i visió de lluny.\nLa retina: cons i bastons\nLa retina capta la llum de l'entorn i la transforma en senyals nerviosos. Ens permet veure-hi en diferents condicions d'intensitat lumínica (més intensa o més tènue). Pot discriminar entre les diferents longituds d'ona, fet que ens permet reconèixer colors. I en condicions òptimes d'il·luminació té prou sensibilitat per reconèixer petits detalls a grans distàncies, és el que anomenem agudesa visual, de la qual parlarem més endavant. La part més posterior de la retina conté unes cèl·lules fotoreceptores especialitzades a captar els estímuls físics lluminosos i transformar-los en impulsos nerviosos. Són els cons i els bastons.\nEls cons són els responsables de la visió dels detalls (agudesa visual) i del reconeixement dels colors. Només s'estimulen amb bones condicions d'il·luminació; si la llum és tènue, aleshores no funcionen.\nEls bastons, en nombre molt superior als cons, són els responsables de la visió en condicions de llum tènue. Tenen una baixa capacitat de discriminació de detalls (aproximadament un 10% respecte a la dels cons) i no poden percebre colors.\nEls cons i els bastons estan distribuïts a la retina de manera significativament diferent i en proporcions també molt diferents. Tenim un nombre molt superior de bastons que de cons. A la part més central de la retina, zona amb una millor visió per als detalls, únicament hi ha cons. És tracta de la fòvea, una petita depressió d'aproximadament ½ mil·límetre de diàmetre i responsable de la màxima agudesa visual de l'ull. Els cons es distribueixen per tota la retina, però amb una densitat molt inferior a mesura que anem cap a la perifèria, lloc on predominen els bastons.\nBen aviat veurem com lesions en una o altra part de la retina condicionen maneres de veure-hi ben diferents.\nQuè és una deficiència en la visió del color?\nQuan una persona no és capaç de distingir un color es diu que té una deficiència en la seva visió cromàtica. Per exemple, si la seva retina estigués mancada de cons presentaria una ceguesa total als colors, ja que hi veuria només amb els bastons. Això es denomina acromatòpsia o monocromatisme.\nSi, tot i tenir cons, no n'hi hagués cap amb el fotopigment sensible al blau, és a dir la cianopsina, presentaria una ceguesa al color blau; si faltés el pigment sensible al verd no distingiria el verd i si faltés el vermell no podria veure aquest color. En aquests casos, els diferents tipus de ceguesa al color es denominen tritanòpsia, deuteranòpsia i protanòpsia, respectivament. Aquestes deficiències a nivell visual es denominen genèricament dicròmates, en tenir la persona només dos dels tres tipus de fotopigments possibles en els cons.\nAcromatòpsia: impossibilitat per percebre o distingir els colors.\nDiscromatòpsia: trastorn en la percepció cromàtica. Incapacitat per reconèixer un o més colors i confusió entre ells.\nLes alteracions de la visió dels colors poden ser congènites o adquirides. Les primeres es deuen a mutacions o canvis genètics que afecten el desenvolupament i/o la creació dels cons. Aquest tipus d'alteracions afecten, generalment, els homes (entre un 4% i un 8% dels homes i un 0,5% de les dones), ja que van lligades al cromosoma X i acostumen a afectar els colors vermell i verd. Normalment no s'acompanyen d'alteracions o lesions oculars importants i són estables al llarg de la vida, sense empitjorar. Popularment aquestes persones reben el nom de daltònics, si bé el daltonisme seria només un tipus d'alteració cromàtica.\nDetecció de discromatòpsies\nPer detectar la percepció cromàtica s’utilitzen làmines basades en el principi que certs colors semblen isocromàtics (iguals) per a les persones amb discromatòpsia, mentre que no ho són per a les persones amb visió normal. D’aquests tests pseudo-isocromàtics de valoració el més conegut és l'Isihara.\nQuins números hi ha?


La sortida, de 0 a 13 anys, no 14 | Ajuntament de Santa Cristina d'Aro\nEl Govern espanyol ha decidit finalment que siguin els menors de 0 a 13 anys, i no fins a 14, com va avançar dijous el ministre de Sanitat, Salvador Illa, els que puguin gaudir des de demà d'un passeig diari a el dia d'una hora de durada i en un radi d'un quilòmetre de casa, acompanyats d'un adult, que podrà sortir amb fins a 3 nens. Així ho especifica l'ordre del Ministeri de Sanitat que regula aquesta mesura.\nLa pròrroga del decret de l'Estat d'Alarma, que també publica aquest dissabte el BOE, especifica que s'ha entès "raonable" establir el llindar d'edat dels menors de 14 anys perquè a partir dels 14 anys el grau d'autonomia del menor li permet prescindir de l'acompanyament d'un adult en els desplaçaments permesos durant l'estat d'alarma (anar a supermercat, la farmàcia o el banc).\nResum de l'Ordre SND/370/2020, de 25 d'abril, sobre les condicions en les que s'han de desenvolupar els desplaçaments per part de la població infantil durant la situació de crisi sanitària ocasionada pel COVID-19.\nNomés afecta als menors de 14 anys\nPoden circular amb una persona adulta responsable, sempre que respectin els requisits per evitar el contagi:\nEn un passeig diari:\nMàxim una hora de durada,\nEntre les 9:00 i les 21:00 hores.\nCom a màxim un adult amb 3 nens o nenes\nCal mantenir una distància de seguretat amb terceres persones de, com a mínim, dos metres.\nCal complir amb les mesures de prevenció i higiene davant del COVID-19 assenyalades per les autoritats sanitàries.\nEs podrà circular per qualsevol via o espai d'ús públic, inclosos els espais naturals i zones verdes autoritzades, sempre i quant es respecti el límit màxim d'un quilòmetre respecte al domicili del menor.\nNo està permès l'accés a espais recreatius infantils a l'aire lliure, ni a instal·lacions esportives.\nPer a compra d'aliments, productes farmacèutics i de primera necessitat.\nPer a assistència a centres, serveis i establiments sanitaris.\nPer al retorn al lloc de residència habitual.\nPer a assistir i tenir cura de gent gran, menors, persones dependents, persones amb discapacitat o persones especialment vulnerables.\nPer a desplaçaments a entitats financeres i d'assegurances.\nPer qualsevol altra activitat de naturalesa similar.\nEs permet la circulació de vehicles particulars per les vies d'ús públic per a la realització de les activitats referides anteriorment o bé per al proveïment en gasolineres o estacions de servei.\nNo poden efectuar els desplaçaments les persones:\n- Que presentin símptomes,\n- Que estiguin en aïllament domiciliari per diagnosi de COVID-19 o\n- Que estiguin en quarantena domiciliària per contacte amb alguna persona amb símptomes o diagnosticat de COVID-19


Blog Pediatria BSA el 21/09/2021\nA l’àvia li han diagnosticat Alzheimer, com ho diem als infants?\nEl dia 21 de setembre se celebra el Dia Mundial de l’Alzheimer que és la causa més freqüent de demència. És una malaltia que impacta en l’entorn de la persona que la pateix i, per tant, als infants i joves de la família ja que acostuma a ser l’àvia o l’avi. Podem pensar que és millo\nBlog Pediatria BSA el 06/09/2021\nTornada a l’escola: Ja està a l’ESO. Què farà amb la seva vida?\nAviat arriba el moment de tornar als llibres, les aules, els amics, els deures, etc. Per molts, tan sols és l’inici d’un curs més, però per les noies i nois que estan a l’ESO, pot representar un moment crític: el moment de decidir què fer amb la seva vida o, com a mínim, quin camí formatiu escollir.\nBlog Pediatria BSA el 20/08/2021\nEl cervell matern durant la lactància\nEl sistema nerviós i el cervell són part molt important en el nostre comportament al llarg de la nostra vida, és a dir, són part clau per adaptar-nos i relacionar-nos amb l’entorn i en com aprenem, creant nous circuits davant de diferents esdeveniments de la vida que ens van succeint.Durant l’embarà\nBlog Pediatria BSA el 06/08/2021\nVacunes COVID-19 i lactància materna\nDesprés de 6 mesos de vacunació contra la Covid-19, podem considerar que la vacunació és compatible amb la lactància materna.A l’inici de la campanya de vacunació contra la Covid-19, al desembre 2020-gener 2021, van haver-hi molts dubtes sobre si les embarassades i les mares lactants podien vacunar-\nBlog Pediatria BSA el 30/07/2021\nVigilem amb el mar\nQuina calor !!!!!Avui hem planificat anar a la platja. Tots estem molt contents, és el primer dia que hi anem. Gaudirem molt d’aquest dia i, per això, ho hem de planificar bé.Hem d’agafar els banyadors, el protector solar, el para-sol, les ulleres de sol, l’ aigua… Per a l’Enric, que té 18 mesos, ag\nBlog Pediatria BSA el 15/07/2021\nDesprés de més d’un any de pandèmia i amb la vacunació ja més estesa a la comunitat, aquest estiu del 2021 se’ns planteja diferent de l’any anterior.Durant aquests mesos tan excepcionals per totes i tots, hem passat en molts casos de confinaments generals a confinaments familiars o escolars, a part\nBlog Pediatria BSA el 30/06/2021\nAddictes a les xarxes socials?\nAquest 30 de juny se celebra el Dia de les Xarxes Socials, per aquest motiu volem recuperar el vídeo “Addictes a les xarxes socials” realitzat pel Dr. Jaume Claramunt i presentat al webinar “coVIDA” de BSA APPediatria.Les TIC (Tecnologies de la Informació i Comunicació) han fet un pas de gegant amb\nBlog Pediatria BSA el 11/06/2021\nJa ha arribat la calor i amb ella el sol. L’Astre Rei té molts efectes beneficiosos sobre el nostre organisme, ajuda a produir vitamina D, té efecte sobre el nostre estat d’ànim, etc. Però també té efectes que ens perjudiquen, per això hem de saber prendre el sol i ensenyar als nostres infants a pre\nBlog Pediatria BSA el 17/05/2021\n7 consells per navegar segurs en família i minimitzar riscos\nEl 17 de maig es commemora el Dia Mundial d’Internet, xarxa que ens permet entre altres molts beneficis publicar aquest article al blog de Pediatria Parlem-ne. No volem centrar el debat amb quines són els beneficis versus els riscos d’Internet i/o les xarxes socials. L’objectiu és oferir consells pe\nBlog Pediatria BSA el 03/05/2021\nEl bullying o l’assetjament escolar és un tipus de violència on es produeixen agressions intencionades, reiterades i en les que es posa de manifest una situació d’abús de poder entre iguals. Aquestes agressions poden ser físiques, verbals o d’exclusió social i es poden manifestar de forma directa o


Murals contra la discriminació racial - SocPetit.cat\nEntradaAutor: Toni » dc. març 24, 2021 12:47 pm\nLa iniciativa s'emmarca dins la campanya #MéspontsMenysmurs\nFundesplai i la Federació Catalana de l'Esplai han organitzat la campanya #MéspontsMenysmurs, una acció artística i col·lectiva contra les intoleràncies, el racisme i la xenofòbia en la que hi participen 40 escoles i 20 esplais. La proposta s'emmarca en el programa 'NuSOS', la proposta educativa que Fundesplai està desenvolupant durant els cursos 2019-20 i 2020-21. En aquest marc, els participants han pintat murals en contra de la discriminació racial i en favor de la convivència.\nAquesta iniciativa lúdica i educativa pretén que infants i joves valorin positivament la diversitat, rebutgin qualsevol actitud discriminatòria, aprenguin a reconèixer estereotips i prejudicis i participin activament de la lluita contra el racisme i la xenofòbia. La campanya també serà una acció que s'estendrà a les xarxes socials, ja que durant els propers dies s’hi compartiran les fotografies dels murals i els missatges amb l'etiqueta #MéspontsMenysmurs.


OLIANA - XXVII TROBADA GEGANTERA\nMolt familiar i acollidora va ser la XXVII trobada del dissabte 29 de juliol, a Oliana que és el segon municipi amb el major nombre d'habitants de la comarca de l'Alt Urgell, celebraren el 40e aniversari dels gegants vells i capgrossos i el 25è aniversari de la colla.\nUn dissabte en què es donen cita fins a 60 figures i 18 colles: Torà, Ponts, Tàrrega, Ossó de Sió, Calella, Montmajor, La Seu d'Urgell, Puigcerdà, Guixers, Riudellots de la Selva, Falset, Torregrossa, Miralcamp, Els Pallaresos, i Grup de Geganters i Grallers d 'Oliana com a excel·lents amfitrions.\nA 2/4 de 6 de la tarda,davant del Ajuntament, rebuda de les colles participants i plantada de gegants. A les 7 de la tarda, va començar la cercavila per les places i carrers del poble amb parada al mig del recorregut per recuperar forces menjant meló i síndria, passant per: plaça de la Reguereta, avinguda de l'Alt Urgell, plaça de Mossèn Albert Vives, carrer Major, carrer Caballers, camí Ral i avinguda de Barcelona. A les 9 del vespre, entrada a la plaça Catalunya i lluïment de les colles participants, amb ballada conjunta i lliurament d'un marc amb el relleu a l'interior, de la silueta dels gegants bells d' Oliana, amb un escrit recordant l'esdeveniment, com a record de la trobada fet tot de fusta i a les 10 del vespre, al pati de l'escola sopar d'amanida de pasta de primer i pollastre de segon.\nAmb l'assistència total de sis membres de la l'Associació Cultural la Fal·lera Gegantera. Com a geganters portadors i balladors de la geganta Pubilla: Robert Tavira i Dani Tortosa; Portadors dels tres capgrossos: Sonia Delgado amb l'Anna, Pere Agea amb el Dimoniet i Gemma Puig amb el Nen Trapella; I Cristóbal Tavira com a conductor del cotxe remolc.


Política de Privacitat – Restaurant El Corral de Llers a Girona, Alt Empordà\nEl present avís legal regula l’ús del lloc web www.elcorraldellers.com (en endavant, LA WEB), del qual és titular JOSEP MANEL CASCALES RODRÍGUEZ (en endavant, EL PROPIETARI DE LA WEB).\nLa seva denominació social és: JOSEP MANEL CASCALES RODRÍGUEZ\nEl seu NIF es: 40440388V.\nEl seu domicili social està a: C. Ramal, 6 – 17730 LLERS – (GIRONA)\nAixí mateix, JOSEP MANEL CASCALES RODRÍGUEZ cancel·larà o rectificarà les dades quan resultin inexactes, incompletes o hagin deixat de ser necessàries o pertinents per a la seva finalitat, de conformitat amb el que preveu la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.\nL’usuari podrà revocar el consentiment prestat i exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició dirigint-se al domicili social de JOSEP MANEL CASCALES RODRÍGUEZ, situat a C. Ramal, 6 – 17730 LLERS – (GIRONA), identificant degudament i indicant de forma visible el concret dret que s’exerceix .


Anècdotes històriques dels Barça-Athletic Club - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesAnècdotes històriques dels Barça-Athletic Club\nAnècdotes històriques dels Barça-Athletic Club\nAthletic Club i Barça han estat i són dos clàssics del futbol, vinculats per ser les respectives referències esportives a Euskadi i Catalunya i pel prestigi que suposa haver estat sempre, des del 1929, a la Primera Divisió\nGonzalvo III i Panizo se saluden abans de començar el partit / FOTO: ARXIU FCB\nImatge d'un partit de l'any 1958 / FOTO: ARXIU FCB\nQuan el 1898 un grup de joves esportistes bascos van fundar al gimnàs Zamacois l’Athletic Club només quedava un any perquè el 1899 una altra colla de ‘sportsmen’ catalans i estrangers encapçalats per Joan Gamper posessin en marxa el FC Barcelona en un altre gimnàs, el Solé. A continuació us oferim una miscel·lània d’anècdotes antigues referides a aquests dos clubs històrics:\n- El primer contacte entre les dues afeccions va tenir lloc el 15 de maig de 1902 a Madrid amb motiu de la disputa de la final del torneig de futbol de les festes de coronació d’Alfons XIII entre el Barça i el Vizcaya, un combinat de jugadors de l’Athletic Club i el Bilbao FC. Els bascos van guanyar 2 a 1 i la convivència entre els afeccionats va ser prou modèlica. Així, des de Bilbao es va demanar als ciutadans que anessin a rebre a l’estació els campions, “que han guanyat el millor equip del món, el Foot Ball Club Barcelona”. La nota discordant la va posar un ciutadà català resident a Bilbao que certament no era afeccionat al futbol, ja que va dir: “No entenc com pobles com el català i el basc, tan seriosos i treballadors, disputin res a cops de peu”.\n- Els primers “revendes” van aparèixer al camp del carrer Indústria, al partit amistós Barça-Athletic Club (2 de gener del 1916), que va generar una enorme expectació. Dues mil persones es van quedar sense poder entrar al camp i a les rodalies els revenedors van col·locar entrades que a taquilles costaven sis rals pel desorbitat preu de cinc pessetes. I és que el públic barceloní estava entusiasmat amb la perspectiva de veure el mític golejador basc Rafael Moreno ‘Pichichi’, que curiosament no va marcar, com tampoc ho va fer el també llegendari Paulino Alcántara. El Barça va guanyar per 1-0, amb gol d’Alfred Massana.\n- El 7 de maig d’aquell 1916 l’Athletic guanyava al camp de l’Espanyol (al carrer Muntaner) la final del Campionat d’Espanya al Reial Madrid per 4 a 0. A les grades, milers d’afeccionats barcelonistes van donar suport a l’equip basc i en finalitzar el partit van celebrar la victòria pels carrers de la Ciutat Comtal.\n- El 21 de febrer del 1928 es va disputar a San Mamés un partit entre l’Athletic i el Barça corresponent al Torneig de Campions 1927/28. Fins aquell dia els blaugranes mai havien aconseguit guanyar a la Catedral, però la maledicció es va trencar gràcies a un solitari gol del davanter barceloní Josep Sastre (0-1). Els afeccionats bascos es feien creus que el seu equip hagués estat derrotat pels blaugranes a domicili, però un diari de Bilbao va disculpar l’Athletic per la seva desfeta tot adduint que l’autor del gol barcelonista era basc, “como así lo denotaban sus maneras futbolísticas, sus facciones y su envergadura”.\n- El 8 de febrer del 1931 el Barça va rebre la golejada més gran a la història de la Lliga. Aquell dia l’Athletic de Bilbao va aconseguir a San Mamés un inversemblant 12-1 contra l’equip blaugrana, que no era dolent ni de bon tros, ja que comptava amb una davantera de luxe formada per Piera, Sastre, Goiburu, Arnau i Parera. De fet, al capdavall el Barça va quedar a només un punt del campió, el mateix Athletic. Però aquell dia els jugadors barcelonistes, enfrontats amb la directiva, van fer una vaga de “cames caigudes”.\n- A la temporada 1941/42 el Barça va tenir una actuació poc lluïda a la Lliga, però tanmateix el final de la campanya va ser feliç: el 21 de juny del 1942 es va adjudicar la Copa d'Espanya en derrotar en la final, a Madrid, l'Athletic Club per 4-3 i pocs dies després, el 28 de juny del 1942, es va salvar en la promoció de baixar a Segona Divisió en vèncer també a Madrid el Real Murcia per 5-1. Un periodista basc va escriure que pels carrers de Bilbao se seguia amb angoixa la sort del Barça en aquell partit i que la gent sospirava “menys mal” quan sabien que l’equip barcelonista s’havia salvat del descens.\n- Durant la dècada dels cinquanta el tècnic eslovac Fernando Daucik va triomfar tant al Barça com a l’Athletic. Així, des del 1950 al 1954 va ser el míster del mític equip blaugrana de les Cinc Copes que liderava el seu cunyat Ladislau Kubala. En aquella època gloriosa, el Barça va guanyar dues Lligues (51/52 i 52/53), una Copa Llatina (1952) i tres Copes d’Espanya (50/51, 51/52 i 52/53). La mala temporada 1953/54 en va propiciar la marxa a l’Athletic, on va portar a terme la renovació d’aquell equip llegendari la davantera del qual estava formada per Iriondo, Venancio, Zarra, Panizo i Gainza. L’èxit el va acompanyar, ja que entre el 1954 i el 1957 va aconseguir amb els lleons una Lliga (55/56) i dues Copes (54/55 i 55/56).\n-L’any 1960 l’Athletic va traspassar el defensa Jesús Garay al Barça. Amb els diners aconseguits va poder construir una nova tribuna a San Mamés, que per aquest motiu va ser coneguda popularment per Tribuna Garay.\n-El capità barcelonista Johan Cruyff va portar per primera vegada la bandera catalana com a braçal distintiu de la seva responsabilitat l’1de febrer del 1976, en un partit disputat al Camp Nou davant l’Athletic Club. Aleshores el país estava immers en els inicis de la transició democràtica.\nEl trofeu Pitxitxi al màxim golejador de la Lliga es va instaurar la temporada 1952-53 en memòria de l’interior dret de l’Athletic Club Rafael Moreno, ‘Pichichi’, que va ser un dels primers grans golejadors en la història del futbol espanyol -l’altre va ser el barcelonista Paulino Alcántara- defensant la samarreta de l’Athletic entre el 1911 i el 1921. Nascut a Bilbao el 8 d’agost del 1892, Moreno va ser conegut per ‘Pichichi’ des de juvenil, quanva ser batejat així per ser el més petit de l’equip. Els afeccionats bascos el tenien com un símbol vivent de l’Athletic, inconfusible amb el seu mocador de quatre nusos encasquetat al cap. Amb els lleons va guanyar quatre Campionats d’Espanya, els anys 1914, 1915, 1916 i 1921.\nVa penjar les botes el 1921, pocs mesos abans de morir l’1 de març del 1922 a causa del tifus amb només 29 anys. La seva memòria perdurarà per sempre gràcies al quadre ‘Idilio en los campos de sport’ que li va dedicar el famós pintor basc Aurelio Arteta, a un bust de bronze obra de Quintín de la Torre erigit a San Mamés l’any 1926 i a la novel·la de Juan Antonio de Zunzunegui Chiripi (1931), una transposició literària del mític futbolista i de l’ambient d’aquella època.


Llengua Catalana: Nivell Suficiencia 3 PDF ePUB MOBI - PDF\nLlengua Catalana: Nivell Suficiencia 3 eBook\nDescubre el libro de Llengua Catalana: Nivell Suficiencia 3 con titantitan.mx. Lea el PDF de Llengua Catalana: Nivell Suficiencia 3 en su navegador de forma gratuita. Regístrate y descarga Llengua Catalana: Nivell Suficiencia 3 y otros libros de Vv.aa..\nCurs de llengua catalana. Solucionari Nivell Suficiència 3, libro de Varios Autores. Editorial: Castellnou. Libros con 5% de descuento y envío gratis desde 19€.\nI, abans de plegar, us vaig passar informació sobre Patricia Gabancho, la periodista catalanoargentina que ens farà una xerrada, sota el títol "Llengua, cultura i cohesió social" dijous vinent a les 6 a la sala d'actes, en la presentació de Voluntariat per la Llengua 2012.\nTodo Sobre Florencia Renacentista eBook Sed De Plenitud: Apego, Adiccion Y El Camino Espiritual eBook Educación Espacial eBook Voltaire Según Voltaire eBook Revista Atlántica Poesía Número 25 eBook La Biblioteca Pública Vista Pels Ciutadans. Informe Estadístic eBook Novedades Tributarias 2007 (Incluye Cd-rom) eBook Sailormoon. Urano Y Neptuno eBook Venida De La Lluvia eBook Don Juan De Austria eBook Mi Vida De Farsante eBook Exposiciones Nacionales Del ÚLtimo Tercio Del Siglo Xix eBook El Hombre Misterioso eBook Katarina Zdjelar: Con Mas De Una Voz eBook Politicas Pesqueras En Mexico (1946-2000): Contradicciones Y Acie Rtos En La Planificacion De La Pesca Nacional eBook Museo Del Prado. Adquisiciones De 1978 A 1981. eBook Temari Oposicions. Vol I. Cos De Mestres. Educacio Primaria eBook


CLONACIÓ, 10 ANYS DESPRÉS DE DOLLY. Aula El PAIS. Hi participa Maria Casado | Observatorio de Bioética y Derecho (OBD) de la Universidad de Barcelona\nCLONACIÓ, 10 ANYS DESPRÉS DE DOLLY. Aula El PAIS. Hi participa Maria Casado\nDilluns, 26 de febrer, a les 19:30 hores\nEl 27 de febrer farà 10 anys que un equip de científics de l´Institut Roslin d'Escòcia, dirigits per Ian Willmut, va anunciar la clonació, per primera vegada, d´un mamífer a partir d´una cèl.lula adulta: l´ovella Dolly. Deu anys després, la clonació segueix essent un dels àmbits de la investigació més prometedors i controvertits alhora. És legítim crear embrions híbrids amb òvuls d´animals i material genètic humà per obtenir cèl.lules mare? Fins on pot arribar la ciència en matèria de clonació? Fins on és ètic arribar? Ha canviat la percepció social de la clonació?\nProfessor d´investigació ICREA i Coordinador Científic del Centre de Medicina Regenerativa de Barcelona.\nProfessora titular del Departament de Filosofia del Dret de la Universitat de Barcelona i Directora de l´Observatori de Bioètica i Dret del Parc Científic de Barcelona.\nAula El País i Direcció de Promoció de Cultura Científica de l´Institut de Cultura de Barcelona.\nCom que l´aforament de la sala és limitat, les persones que desitgin assistir han d´instriure's amb antelació trucant al número 93 401 05 00 a partir d'avui, de 12 a 19 hores.\nLa reserva de places es tancarà quan s´hagi emplenat l´aforament. La inscripció és gratuïta i s´haurà de facilitar un telèfon de contacte i el número de DNI o passaport de la persona inscrita. Cada trucada permetrà acreditar dues persones. L´acte tindrà lloc a la seu de la redacció catalana d´EL PAÍS, carrer Consell de Cent, 341, Barcelona. Si per qualsevol circumstància imprevista s´hagués de cancel.lar alguna de les tertúlies, es comunicarà a les pàgines del diari.


Amics arbres · Arbres amics: El lledoner\nBravo.Jo també m'estimo els lledoners. Me n'agrada el seu brancam tan fi i regular, la seva capçada arrodonida, tan atractiva a l'hivern, i l'escorça llisa i grisenca. Els millors arbres són els que ja tenen una certa edat.(Manresa)\nGràcies pel teu comentari tan fresc. Salut i una abraçada. JV.\nMoltes gràcies, Vicenç, per proposar aquest mètode de reproducció per tanyada. Per nosaltres és una troballa molt oportuna, perquè a una tanca de Santanyí acabam de talar un lledoner jove que havia crescut davall una gran olivera i ens feia mal de consciència haver-ho fet. D'aquesta manera li podrem donar descendència i s'afegiran a la quarentena de lledonerets de llavor que ja estam transplantant.\nI ja sabeu que l'ajuntament ha decidit sacrificar els lledoners de la plaça Joaquim Folguera, de Barcelona? El pretext és el metro, la línia 9, la data, començament de 2009. Ens hi haurem d'encadenar?\ncercant informació sobre el lledoner he topat amb el teu blog.\nM´agrada molt aquesta entrada que has fet.\nUfff...esto de escribir en mallorquín me cuesta.\nGràcies i gràcies per intentar-ho. Persisteix!


La Investigació Pot Canviar La HistÒria. (la Marató 2017) | Descargar EPUB\nLa Investigació Pot Canviar La HistÒria. (la Marató 2017)\nVas a comprar el ebook "LA INVESTIGACIÓ POT CANVIAR LA HISTÒRIA. (LA MARATÓ 2017)" deseas revisar tus datos de facturación


El Gerente de la Promotora de Vivienda, respondiò a inquietudes de los diputados – Notieje.com\nLuis Alberto Figueroa 20 June, 2018 20 June, 2018 Comments Off on El Gerente de la Promotora de Vivienda, respondiò a inquietudes de los diputados\nCon argumentos respaldos en cifras respondió las inquietudes de los diputados de Risaralda, el gerente de la Promotora de Vivienda, Carlos Alfonso Echeverri Cardona.\nla fecha no se ha iniciado la construcción de este complejo urbanístico debido a que estamos organizando un tema de áreas entregadas que se están solicitando en devolución al municipio de Dosquebradas, para mejorar las condiciones de entorno y el espacio colectivo del proyecto, por lo cual esperamos en los próximos días finalizar esta situación con Planeación municipal y la Curaduría Urbana para iniciar con la construcción de los apartamentos”, explicó el funcionario.\n29 July, 2019 Expresidente Alvro Uribe Vélez, Que varios Guerrilleros de Colombia Participarán en Foro en Venezuela\n5 November, 2017 Finalizò Inscripciòn Mujer Progreso 2017


Oficial: Solari, entrenador del Madrid fins al 2021\nSantiago Solari, durant un partit del Reial Madrid.\nL'argentí convenç Florentino Pérez durant el seu període com a interí i aconsegueix firmar un contracte per al que resta de temporada i les dues següents\nSantiago Solari, durant un partit del Reial Madrid. | EFE\nJa és oficial el que era oficiós. Després que aquest dilluns el Reial Madrid enviés el nou contracte a la Federació Espanyola de Futbol, l’entitat madrilenya ha confirmat que Santiago Solari s’ha convertit en entrenador del primer equip blanc fins al 30 de juny del 2021. Per reglament, el tècnic argentí no podia estar més de quinze dies com a interí i, després de quatre victòries en quatre partits, Florentino Pérez ha decidit que s’ha merescut com a mínim, entrar e conjunt merengue durant el que resta de temporada i els dos cursos vinents.\n— Real Madrid C.F. (@realmadrid) 13 de novembre de 2018\nL’argentí s’ha guanyat el dret a seguir a la banqueta local del Santiago Bernabéu amb més bons resultats que futbol. En els quatre triomfs consecutius que ha encadenat després de l’estrepitosa desfeta al Camp Nou, el Madrid ha fet quinze gols a favor i només n’ha encaixat dos. Tot i que els rivals (Melilla, Valladolid, Viktoria Pilsen i Celta) no eren del màxim nivell, Solari ha aprofitat l’oportunitat i ha convençut el seu president, que, d’altra banda, no ha aconseguit trobar un relleu de garanties (i de renom) per a l’acomiadat Julen Lopetegui.\nMenys de 48 hores després de la victòria a Balaídos, Solari ja sap que seguirà sent l’encarregat de posar punt final a la crisi esportiva del Reial Madrid. De moment, en només quatre compromisos ja ha aconseguit capgirar la dinàmica, quelcom que es palesa amb els resultats, i ara té l’objectiu de fer el mateix amb el joc de l’equip, que segueix estant per sota de les expectatives.


“Els carrers seran sempre nostres” | FET a TARRAGONA\nUpdated: 4 d'octubre, 2017\nRambla Lluís Companys a mig matí. Foto: Ricard Lahoz.\nLa jornada acaba amb amenaces. Felip VI, cap de l’Estat espanyol, obre la porta a una imminent suspensió de l’autogovern de Catalunya i la detenció dels seus responsables polítics. Ni una paraula pels ferits, ni una menció a la brutal actuació de la policia, ni un mínim gest a favor del diàleg. En resum, el rei avala l'”a por ellos, oé’ que ja vam patir diumenge passat. Mà dura, cops de porra, violència, repressió… El monarca dona via lliure al govern del PP.\nClavells a la porta de l’IES Tarragona. Foto: Ricard Lahoz\nMolt allunyats del discurs prepotent del rei espanyol, desenes de milers de tarragonins culminen a la plaça Imperial Tarraco una manifestació de pell de gallina. Cívica, pacífica, tranquil·la, amb imatges entranyables…Un silenci estremidor que només es trenca de tant en tant amb uns aplaudiments que encara ressonen amb més força. I unes mans que s’enlairen i s’agiten acompassadament. Dignitat, llibertat, democràcia enfront la barbàrie i la intolerància.\nDos joves amb els seus respectius mòbils al final de la manifestació de la tarda a la plaça Imperial Tarraco. Foto: Pineda Vaquer.\nÈxit espectacular. Sense matisos. Una de les manifestacions més grans de la història recent de la ciutat de Tarragona. La gent no abandona el carrer. Els cops de porra, les puntades de peu i l’agressivitat dels policies espanyols i guàrdies civils durant la jornada del referèndum no s’obliden.\nPunt de partida de la manifestació de la tarda. Foto: Ricard Lahoz.\nA la tarda, el centre comercial de Tarragona ha tancat completament. El seguiment de l’aturada general ha estat irregular al matí, però massiu amb el pas de les hores. L’ambient silenciós de la mani de la tarda es contraposa amb el to festiu, alegre i reivindicatiu de la mani del matí, protagonitzada sobretot per joves. “Els carrers seran sempre nostres”, canten.\nMultitudinària resposta ciutadana a la convocatòria de la Taula per la Democràcia. Magnífica demostració de civisme i convivència dels manifestants. La mobilització social no s’acaba aquí. Venen dies encara més intensos. I els carrers en seran una peça clau.\nBanderes que conviuen\nDefensant la gent gran\nSímbol de pau\nVots sí, armes no.\nLa gent no vol callar.\nInterpel·lant l’amo de Mercadona.\nNo poden votar, però tenen opinió. Foto: Ricard Lahoz.\nAvui no és dia d’anar a comprar.\nEls estudiants prenen el protagonisme.\nSergi Xirinacs 4 d'octubre, 2017\tAt\t1:10 pm\nCrec que hauríem de començar a ser un mica dolentots. El problema és que n’hem d’aprendre, a ser-ho. Ens foten el pèl i se’n riuen. Diuen que la millor defensa és un atac, sorpresa , i ràpid. Esmolem les eines…


GENERACIÓ TAP\tSALA I CULLELL,JOSEP\nEncenem el debat: la lluita generacional per aconseguir el poder\nAmb el final de la dictadura i la Transició, una nova generació va ocupar totes les parcel·les del poder. Els seus integrants més destacats van seure a totes les cadires i no se n’han aixecat mai més. Se’ls coneix com la Generació Tap. A la seva ombra, llangueixen dues generacions: la generació X i els mil·lenistes. Tos plegats convivim i formem part d’un conflicte que s’evidencia a la feina, a la universitat, al teatre, a la política, a les sobretaules de cada casa.\nSense defugir cap polèmica, posant tots els noms sobre la taula, Generació Tap relata les darreres dècades d’evolucions i involucions de la nostra societat des de una perspectiva inèdita en el nostre país: la generacional. Més allà de la controvèrsia que aquesta imatge pot suscitar, ens ha de fer reflexionar.\n"Tapat i ben tapat" (Ara Llibres) Culturas / La Vanguardia, 24 octubre 2020\nGeneració Tap relata les darreres dècades d’evolucions i involucions de la nostra societat des de una perspectiva inèdita en el nostre país: la generacional.\nAutor: SALA I CULLELL, JOSEP\n(Girona 1978) és llicenciat en Ciències ambientals. Des del 2006 viu a Trondheim (Noruega), on fa de professor d'institut i observa Catalunya des de la distància. Aquest és el seu primer llibre. L'any 2013 va escriure una entrada al seu bloc que va encendre la xarxa i va encunyar un nou terme: Generació Tap, aquella que va accedir al poder amb la Transició i no l'ha deixat anar.


Armengol Gimeno, Elisabet - Resultats de la cerca - Traces : base de dades de llengua i literatura catalanes\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Armengol Gimeno, Elisabet\nEl recull d'assaigs —centrat sobretot en textos literaris del XIX i del XX— proposa un exercici comparatiu a través del qual es pretén explicar en què consisteix la memòria involuntària i aprofundir en l'anàlisi de la recepció posterior que se'n va fer.\nExistir i resistir / Armengol Gimeno, Elisabet\nCaràcters. Segona època, Núm. 73 (Tardor 2015), p. 5\nArmengol Gimeno, Elisabet dins Amazon\nArmengol Gimeno, Elisabet dins Google Books\nArmengol Gimeno, Elisabet dins Google Scholar\nArmengol Gimeno, Elisabet dins Google Web Armengol Gimeno, Elisabet dins INSPIRE\nArmengol Gimeno, Elisabet dins NEBIS\nArmengol Gimeno, Elisabet dins Scirus


APGCC Professionals de la gestió cultural noticia Informat sobre la linia de subvencions a projectes de distribucio internacional de produccions dempreses i entitats dArts Esceniques\nInforma't sobre la línia de subvencions a projectes de distribució internacional de produccions d'empreses i entitats d'Arts Escèniques\nDimecres 16 de mar de 10 a 11.30 h, en línia via Zoom\nEl proper dimecres 16 de març, organitzem una sessió informativa per donar a conèixer els detalls de la línia de subvencions a projectes de distribució internacional de produccions d’empreses i entitats del sector de les arts escèniques pel 2022 que, de nou, s'adapten a la situació provocada per la crisi de la Covid-19.\nLlegeix abans les bases, que sortiran publicades el 14 de març, perquè la sessió sigui més àgil i profitosa. Pots fer arribar, prèviament, els dubtes i preguntes que tinguis enviant un correu electrònic a internacional.icec@gencat.cat i els resoldran durant la sessió.


Ràdio Balaguer - El Col·lectiu Llibertat decideix començar concentracions de protesta tots els dissabtes a les 11 del matí, que es sumaran a les habituals dels dijous. La primera tindrà lloc demà dissabte dia 8 Warning: getimagesize(http://www.radiobalaguer.cat/portal/data/16c60dfe74e0cf97ea711177bcb19fe7IMG20181206WA0033.jpg): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 404 Not Found in /usr/home/radiobalaguer.cat/web/portal/63/3d00b20a87c2f70c346b2b6a53d12027 on line 46\nAhir dijous es va reunir novament el col·lectiu llibertat, en una trobada que va començar a la plaça Mercadal, com és habitual, a les 11 del matí.\nDurant la trobada es va parlar de la situació excepcional que s'està vivint en els darrers dies, amb l'inici de la vaga de fam per part d'alguns dels presos polítics i l'increment de protestes al carrer. Per aquest motiu, des del col·lectiu es va decidir ampliar les seves accions de protesta amb una nova concentració, que tindrà lloc a partir d'ara tots els dissabtes al matí, començant aquest dissabte dia 8. Així doncs, des de demà dissabte el Col·lectiu Llibertat és trobarà, a més dels dijous, tots els dissabtes, a les 11 del matí, i a la plaça del Mercadal en el seu accés pel passatge Gaspar de Portolà. En les trobades del dissabte es durà a terme una gran xiulada i una breu cantada per la llibertat dels presos polítics i en contra de la repressió.\nLa trobada d'ahir dijous va acabar amb l'habitual marxa sorollosa que va sortir de la plaça, va travessar el pont i mitjançant el carrer Pere III va acabar davant de l'estàtua del compte Jaume d'Urgell.\nEl col·lectiu es tornarà a trobar demà dissabte a les 11 del matí i el proper dijous també a les 11 del matí.


Donostia 3 Miguelturra 1 LeÃƒÂ¯Ã‚Â¿Ã‚Â½ÃƒÂ¯Ã‚Â¿Ã‚Â½n 0 -- Añadir más -- Madrid 848 Barcelona 398 Valencia 92 Málaga 63 Sevilla 54 Bilbao 50 Alcobendas 44 Tres Cantos 39 A Coruña 32 Pozuelo de Alarcón 28\nValladolid 26 Las Rozas 24 Murcia 21 Martorell 14 San Fernando de Henares 14 alicante 14 Boadilla del Monte 12 Sabadell 11 Lleida 10 Granada 10 Alcorcón 10 Pozuelo 10 Badajoz 10 Sant Cugat 10 Gijón 9 Las Tablas 9 Langreo 9 Santa Cruz de Tenerife 9 Ciudad Real 8 Coslada 8 Salamanca 8 Oviedo 8 Cornellà de Llobregat 8 Derio 7 Madrid Centro 7 Pamplona 7 Torrejón de Ardoz 7 Vigo 7 Ferrol 6 Leganés 6 Boecillo 6 Las Rozas de Madrid 6 Arganda del Rey 6 Móstoles 6 Pinto 6 Santiago de Compostela 6 Zaragoza 6 Quart de Poblet 6 Las Palmas de Gran Canaria 5 Paterna 5 Terrassa 5 Sant Cugat del Vallés 5 Castellón 4 Alcorcón y Madrid 4 Alcalá de Henares 4 Almería 4 Majadahonda 4 Córdoba 4 Puçol 4 Ourense 4 San Sebastián 4 Vitoria 3 Villaviciosa de Odón 3 Sant Quirze del Vallès 3 Sant Cugat Del Vallès 3 Palma de Mallorca 3 Marbella 3 Huelva 3 Hospitalet de Llobregat 3 Getafe 3 Erandio 3 El Prat de Llobregat 3 Campanillas 3 Barajas 3 Girona 3 Donosti 2 Leganes 2 Irún 2 Gracia 2 Guipúzcoa 2 Fuengirola 2 Boadilla 2 Eibar 2 AVILÉS 2 Cádiz 2 Camas 2 Colmenar Viejo 2 Banyoles 2 Arteixo/Arteijo 2 Alfafar 2 Alacant 2 Albacete 2 Miranda de Ebro 2 Elche 2 Reus 2 Mönchengladbach 2 Tarragona 2 Zona Franca 2 Martorelles 2 Sant esteve de sesrovires 2 Sant Joan d´Alacant 2 San Fernando 2 Sanchinarro 2 San Sebastián de los Reyes 2 Sta. Cruz de Tenerife 2 Sant Joan Despí 2 Telde 2 San Juan 2 Torrejón 2 Parets del Vallès 2 Petra 2 Pozuelo de Alarcon 2 San Sebastian 2 Toledo 2 Miramon 1 Miramon-San Sebastian 1 Marpequeña 1 Malaga 1 Malgrat de mar 1 Real de Gandia 1 Mallorca 1 San Agustín de Guadalix 1 Sagunto 1 Riba-Roja 1 Ribarroja de Turias 1 Rivas Vaciamadrid 1 Mendez Alvaro 1 Miñano 1 Montcada i Reixac 1 Mataro 1 Mollet del Valles 1 Madrid y Barcelona 1 Mádrid 1 Mirasierra 1 Mislata 1 Mississauga 1 Molina de segura 1 Rubí 1 Orihuela 1 Navarra 1 Navarrete 1 Ojén 1 Olaz 1 Oleiros 1 oñati 1 Rotterdam 1 Palafolls 1 Puerto de la Cruz 1 San Sebastían de los Reyes 1 Lugo 1 Vallecas 1 Zamudio 1 Zamora 1 Xixona 1 Xàtiva 1 Vitoria-Gasteiz 1 Vilamalla 1 Viladecans 1 Santa Perpetua de Mogoda 1 Santa Coloma de Cervelló 1 Sant Fruitós de Bages 1 Sant Just Desvern 1 San Sebastian De Los Reyes 1 Soria 1 Puerto de Santa María 1 Terrasa 1 València 1 Torrevieja 1 Tona (Vic) 1 Torrejon de Ardoz 1 Torrejón - San Fernando de Henares 1 Palma 1 Padrón 1 Paret del Vallés 1 Peralta 1 Peligros 1 Polinyà 1 Polinya 1 Pulianas 1 Madrird 1 Badalona 1 Logroño 1 Aravaca 1 Castellón de la Plana 1 Bocairent 1 Boadilla/Pozuelo 1 Boadilla-Montepríncipe 1 Barcelona / Sabadell 1 Barcelona - Vallès Occidental 1 Bormujos 1 Berango 1 Beniparrell 1 Benalmádena 1 Bellaterra 1 Bizcaya 1 Alicante/Alacant 1 Arteixo 1 Arakil 1 Cerdanyola del Vallès 1 Alzira 1 Aluche 1 Barberà del Vallès 1 Baix Llobregat 1 Atarfe 1 Alcorcon y Madrid 1 ALCAZAR DE SAN JUAN 1 Alcalá la Real 1 Aldaia 1 Alcoy 1 Algete 1 A Coruña/Santiago 1 Alaquás 1 Alboraya 1 Cerdanyola del Valles 1 Cerdanyola del Vallés 1 Loeches 1 GIJON 1 Llanera 1 León 1 Lea-Artibai 1 Las Palmas 1 Larraskitu 1 La Vall de Uxo 1 LA LAGUNA 1 La Gallega 1 La Alcudia 1 L´Hospitalet de Llobregat 1 L´Alcudia 1 Griñón 1 Granadilla de Abona 1 Gijón u Oviedo 1 Getxo 1 Cambrils 1 Cuarte de Huerva 1 Caldes de Montbuí 1 Cantoblanco 1 Carabanchel 1 Cartagena 1 Casarrubios del Monte 1 Castelldefels 1 Cornella 1 Fuenlabrada 1 Cornellá De Llobregat 1 Écija 1 Esplugues de Llobregat 1 Esplugues del Llobregat 1 El Puerto de Santa María 1 El Puerto de Sta. María 1 Valles Occidental 1


FOTOGRAFÍA, ARTE Y PUBLICIDAD. CATALÀ PIC, PERE. 9788415715610 La Llar del Llibre


Alte Art. Nr.: 12.9150.6046


Comunicat de l’Executiva del PSPV-PSOE Vall d’Albaida – TV Digital Ontinyent\nHome>General>Comunicat de l’Executiva del PSPV-PSOE Vall d’Albaida\nTVDigitalOntinyent 29/06/2018 General, Ontinyent, Política Comentaris tancats a Comunicat de l’Executiva del PSPV-PSOE Vall d’Albaida\nDavant l’alarma social produïda en la societat i en el PSPV arran dels esdeveniments viscuts estos dies amb l’escorcoll d’oficines i domicilis particulars de membres de la Diputació de València i de la seua empresa pública Divalterra i la detenció del president, Jorge Rodríguez, i la seua posada en llibertat a l’endemà sense mesures cautelars.\nReunida l’Executiva del PSPV-PSOE de la Vall d’Albaida en sessió urgent i extraordinaria, després de conéixer la decisió del Comité Nacional de suspendre de forma provisional de militància a Jorge Rodríguez i el relleu dels seus càrrecs orgànics dintre del partit. volem manifestar que:\nÉs temps de ser prudents i esperar el desenvolupament dels esdeveniments i l’esclariment dels fets. Tots, també els òrgans rectors del PSOE, davant d’un cas que encara està en secret de sumari.\nAl País Valencià hem patit un saqueig constant a l’etapa del PP i mai hem vist una actuació policial tan contundent. Des del màxim respecte a les actuacions de la magistratura en la instrucció dels procediments, entenem que el desplegament policial ha estat desproporcionat en relació a les informacions que a hores d’ara es coneixen.\nPer això, els i les socialistes de la Vall d’Albaida donem el nostre suport al company Jorge Rodriguez i els altres acusats. Fins que no es demostre el contrari, tenen tot el dret a la presumpció d’innocència. Recollim així el sentir de molts militants i simpatitzants socialistes per mostrar el nostre suport al que és company i referent a la Vall d’Albaida.\nAnterior Jorge Rodríguez i altres 5 detinguts en llibertat amb càrrecs\nSegüent Valoració del PP: Imputació de l’alcalde d’Ontinyent Jorge Rodriguez


Cerebro y hemisferios cerebrales an...\nby Filiz Katman, Ass...\nOn es troba? Com esta dividida?\nEs una ciutat ubicada al\nnord de França.\nTe un nombre\n2 249 000 (2011).\nÉs la capital de França.\nEstà dividida en 20\n● La seva bandera\ncompren tres colors;\nblau, blanc i vermell.\n● Fou fundada entre\nels anys 250 i 200\na.C. pel poble\n● És un dels Països més extensos d'Europa.\n● És el primer destí turístic en tot el món. Rep\n70 milions de turistes cada any, 40 dels quals\nsón per París.\n● Està situada en el\nCamp de Mart a París.\n● Fou construida entre\nl'any 1887 i 1889 per\nun enginyer francès\n● Va ser construida per\nun acte inagural.\n● Avui dia s'utilitza com\na atractiu turístic i com\nemisora de ràdio i\n● Está rodejada per les\naigües del riu Sena.\n● L'obra és va\ncomençar al 1163 i\ns'acabà a la mitat del\n● Les seves dues\ntorres tenen 69 m\n● És un monument d'estil\n● Ubicat a la muntanya\nSanta Genoveva, al 5è\ndistricte de París, al cor\ndel barri llatí.\n● Fou edificat al segle\nXVIII, sota la direcció de\n● Situat en la plaça de\n● Napoleó Bonaparte\ndecidí la seva\n● Disenyat per Jean\n● 49m d'alt i 45m\nEls Camps Eliseos.\n● Es la principal\navinguda de París.\n● Medeix 1880 de\nlongitud (arc del\ntriomf- plaça de la\n● Son considerats en\ntot el món l'avinguda\nmés famosa i\n● Ubicat a l'antic palau\nreial de Louvre.\n● És considerat el més\n● Fou inagurat a l'any\nJardins de Luxemburg.\n● Situats al districte 6è.\n● És el jardí del Senat\nfrancès, amb seu Palau\n● És un parc privat obert al\n● Diseny actual correspon\na l'arquitecte Jean-\n● És un famós cabaret\n● Construit al 1889 per\nl'espanyol Josep Oller.\n● Situat en el ''barrio rojo''\n● Fa 776 km de llarg.\n● Desenvolupa el seu curs fluvial a la conca de París\ni als voltants de Troyes i Rouen.\n● Neix a Saint-Germain-Source-Seine, un altiplà\nsituat a 470 m sobre el nivell del mar.\n● Desemboca al canal de la Mànega.\n● Té un important pont: Pont d'Alexandre III.\n● La seva superficie és\nde 22,30 km².\n● Situat a Marne-la-\nVallée (est de París)\n● Obrí al públic el 12\nd'abril del 1992.\n● Destí turistic més\n● Consta de dos parcs\nPark i Walt Disney\n● També té una zona\nhotelera: 7 hotels\noficials Disnney i 7\nDiario de la herencia bilogia 24 de febrero 2013\n電子商務概論 005 Introduction to Electronic Commerce : 電子市集 E-Marketplaces 架構、工具與電子...\nalleinantonioCV (1) (1) (1)\nFor Those Who Are Really Tired Their Jobs Working For Others


Online PDF LA HISTÃRIA BASCA DEL MÓN\nLa histãria basca del món\nEls bascos i el món és el relat il.luminador dun poble antic i enigmàtic. Malgrat el seu origen obscur i la població reduïda, els bascos han tingut una profunda influència a Europa i al món al llarg de més de dos mil anys. La passió de Mark Kurlansky pels bascos i la seva mirada minuciosa i penetrant han permès construir aquest gran fresc que combina el relat de les vides humanes amb la història econòmica, política, literària i gastronòmica daquest poble que actualment viu una important renaixença cultural.\nS'hi constatava que la revitalització del basc avançava a la comunitat autònoma del País Basc, especialment a Àlaba en pujar del 7,8% al 14,2%, i a Navarra, mentre que al País Basc del Nord continuava el seu retrocés passant del 24,4% al 22,5%, si bé la regressió minorava el seu ritme. La histaria basca del mon. Nochevieja en madrid. Dep. desarrollo emocional positivo. Iglesia y masoneria. las dos ciudades. A la caza del dinosaurio asesino.\n📗 Un museu a laire lliure: La rambla més\n💻 Botánica de laboratorio\n📘 Hem votat!: Cartells, pancartes, murals i banderes de l1-o\n📘 El misteri de la perla gegant: Geronimo stilton nº57\n📘 Educar es un riesgo\n💻 Llibre dels fets de jaume el conqueridor\n💻 Tantos días felices\nLA HISTÒRIA MÉS BELLA DEL MÓN. AUTORS: Hubert Reeves, Joël de Rosnay, Yves Coppens i Dominique Simonnet. Recomanat per Pau Puigdevall Costa – 1BC. El títol d’aquest llibre pot suggerir una multitud de temes, però segurament molts pensaran que està relacionat amb l’amor.\nHistòria del món contemporani Matèria de primer curs de batxillerat: Contempor nia 1789-1900 Contempor nia segle XX\nLa histãria basca del món es un gran libro escrito por el autor Mark Kurlansky. En nuestro sitio web de WWW.CONVITEGOURMET.MX puede encontrar el libro de La histãria basca del món en formato PDF. Más de 10,000 libros, únete a nosotros !!!\nEl Màster en Història de la Formació del Món Occidental està dedicat a l'especialització entorn del conjunt de coneixements i disciplines que, des de l'Antiguitat Clàssica fins a la Revolució Francesa, van conformar els fonaments del món modern. El... El 1498, Vasco da Gama (1469-1524) va iniciar l’exploració de la costa oriental d’Àfrica i la travessia de l’Oceà Índic fins arribar al litoral de l’Índia ... L'expedició de la primera volta al món la van organitzar els castellans per tal de demostra l'esfericitat de la Terra. El viatge va travessar l'oceà atlàntic, ...\nPor décadas el origen de los vascos ha intrigado a los antropólogos. Ahora, un nuevo estudio muestra que no son tan antiguos como se pensaba. Te contamos de quiénes descienden y por qué son ... Eugeni i Gaspar - La Història del Món. View Full Size. On Blogger since December 2009. Profile views - 183. My blogs. ... Historia del Món Pons Carreras;


El Nasdaq toca els 5.000 punts que tenia a la bombolla tecnològica | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nEl Nasdaq toca els 5.000 punts que tenia a la bombolla tecnològica\nL'índex dels valors de la nova economia és ara més racional i està integrat per firmes madures\nNova York 2 MAR 2015 - 18:39\tCET\nSeu del Nasdaq a Times Square, Nova York. ANDREW KELLY REUTERS\nEl Nasdaq ha tocat durant uns segons el nivell dels 5.000 punts. Quinze anys ha trigat l'índex que representa les companyies de la nova economia a recuperar el que va perdre en només dos i mig, després de l'esclat de la bombolla de les puntcom. La plataforma electrònica, que continua estant dominada pels valors d'empreses tecnològiques, és ara un mercat borsari més racional i els inversors se'l prenen més seriosament, en apostar per firmes ja madures.\nLa cotització màxima del Nasdaq està marcada en els 5.132,52 punts, que va aconseguir en la jornada del 10 de març del 2000. El rècord al tancament va quedar aquell dia en 5.048,62 punts. Però el nivell màgic dels 5.000 punts va aguantar només dos dies i es va esfumar tan ràpid com el valor de les puntcom. La recessió, els escàndols corporatius i els atemptats de l'11-S van posar més pressió.\nEl Nasdaq va quedar reduït així a només 1.108,49 punts l'octubre del 2002 i fins al novembre del 2013 no va recuperar els 4.000 punts. Aquesta vegada, no obstant això, la situació, diuen al parquet, és molt diferent de la de fa 15 anys. El negoci de les tecnològiques es basava llavors més en una fantasia que en resultats, cosa que explica que la bombolla punxés amb tanta virulència. Ara, les companyies tenen un valor que s'ajusta més a la realitat dels seus negocis.\nL'exemple més evident és Apple, que l'últim trimestre va batre rècords al món corporatiu en ingressos, beneficis i efectiu en balanç. El seu pes al Nasdaq és enorme, amb el 10% de l'índex quan fa 15 anys ni tan sols apareixia entre les 20 companyies més importants. També tenen sòlids negocis supervivents com Microsoft, Cisco Systems, Oracle, Amazon, Adobe o Priceline.\nAls vells titans es van sumar nous actors de pes, com Google, Facebook o Netflix. Encara que les tecnològiques dominen, amb el 43% de les companyies en aquesta plataforma, el Nasdaq és ara un índex més divers. Amb el canvi de mil·lenni, les tecnològiques representaven el 57%. També hi havia més companyies cotitzant, unes 4.715 firmes davant de 2.568 ara.\nSón menys, però també més grans. El valor mitjà de mercat de les companyies que integren el Nasdaq Composite és de 2.950 milions de dòlars, davant de 1.160 milions quan la bombolla anava a esclatar. Tampoc hi ha tant entusiasme ara del costat de les estrenes borsàries. Entre el 1999 i el 2000 es van anunciar 630 ofertes d'accions, enfront de les 300 des de començaments del 2014.\nEn aquella època, el que estava al comandament era Bill Gates com a conseller delegat de Microsoft. També hi havia Bernie Ebbers, de l'extingida WorldCom. Altres firmes van ser absorbides, com Sun Microsystem per Oracle o Palm per HP. Els protagonistes ara són Tim Cook, a Apple; Larry Page i Sergey Brin, a Google, i Mark Zuckerberg, a Facebook.\nLes companyies que arriben ara al mercat tenen negocis madurs, amb resultats que poden demostrar i es van dotar abans del capital que necessitaven per desenvolupar-se, com està sent el cas d'Uber, Pinterest o SnapChat. Durant els anys que van portar a la bombolla, no obstant això, el que es venia era més aviat un concepte i es presentava com a credencial el nombre d'usuaris.\nLes tecnològiques, i especialment les biotecnològiques, estan liderant el mercat de capitals en aquesta fase d'incertesa, fet que explica que el Nasdaq pugés un 10% durant els últims sis mesos i més d'un 15% en les últimes 52 setmanes. Durant els últims cinc anys l'ascens va ser del 125%. La laxitud monetària als EUA provoca que les accions d'aquestes companyies, ja madures, siguin més atractives que els bons.\nEls tres índexs de Wall Street estan així ja en rècord. El Dow Jones va depassar fa dos anys el màxim que va marcar abans de la crisi financera, que datava del 9 d'octubre del 2007, encara que li va costar quatre anys recuperar-se des del mínim de març del 2009. Ara es mou prop dels 18.000 punts, un 60% per sobre del 2000, mentre que S&P 500 aguanta els 2.100 punts.\nMalgrat aquest repunt, els grans supervivents de la bombolla tecnològica continuen arrossegant pèrdues importants. És el cas de Microsoft, que segueix un 25% per sota del màxim, o de Yahoo, Cisco i Oracle, que es paguen a menys de la meitat que fa 15 anys. I encara que el nivell dels 5.000 punts es considera l'adequat, el repunt en el tram final va mostrar símptomes d'esgotament.\nQuan el Nasdaq va començar a operar el febrer del 1971, el valor de l'índex era de 100 punts. Va trigar dues dècades a escalar a 500 punts i només quatre anys doblar-ho. Si s'ajusta a la inflació, el rècord de març del 2000 estaria en els 6.940 punts. Els operadors del mercat eviten fer comparacions, però sí que admeten que l'estratègia de la Fed crea bombolles en alguns actius.\nA això se suma el problema que algunes de les tecnològiques estan mostrant algunes xacres precisament per la seva maduresa. És el cas de Cisco, dels primers membres del Nasdaq, i de Qualcomm. Tenen dificultat per créixer en una indústria que es renova a gran velocitat. A més, a l'inversor li costa comprar quan l'índex és a prop del potencial per por d'una correcció.


Idescat. Anuari estadístic de Catalunya. Eleccions\nCompartiu aquesta adreça: https://idescat.cat/pub/aec/4


Quan un obligat tributari consideri que una autoliquidació ha perjudicat de qualsevol manera els seus interessos legítims, podrà instar la rectificació de l'esmentada autoliquidació.\nSol·licitud amb el contingut establert reglamentàriament, així com les dades que permetin identificar l'autoliquidació que es pretén rectificar.\nInici:A instància de part, mitjançant la presentació d'una sol·licitud dirigida a l'òrgan competent.La sol·licitud només podrà fer-se una vegada presentada la corresponent autoliquidació i abans que l'Administració tributària hagi practicat la liquidació definitiva o, en el seu defecte, abans que hagi prescrit el dret de l'Administració tributària per determinar el deute tributària mitjançant liquidació o el dret a sol·licitar la devolució corresponent.\nTramitació:En la tramitació de l'expedient es comprovaran les circumstàncies que determinen la procedència de la rectificació.Finalitzades les actuacions, es notificarà l'interessat proposada de resolució, perquè en termini de 15 dies pugui efectuar al·legacions, tret que la proposta coincideixi amb el sol·licitat per l'interessat, en el cas de les quals es notificarà sense més tràmit la liquidació que es practiqui.\nAcabament:Mitjançant resolució en la qual s'acordi o denegui la rectificació.Quan s'acordi rectificar l'autoliquidació, la resolució acordada inclourà una liquidació provisional quan afecti algun element determinant de la quantificació del deute tributari.


@valldignaCAT @alfandech 🔥 XII ANYS EN XARXA | 🗣 espai lliure de #SEXISME i #LGBTQIfòbia ♀ 🏳🌈 … tota política que no fem serà feta contra nosaltres (JOAN FUSTER) 🔥 DIADA #Valldigna'18 | Page 529\nHome // Page 529\nFederico Giner, Joan Baptista Ibàñez i Josep Escrivà reconeguts per l’Associació de Veïns\n20/09/2018 Valldigna 2 comments\n[25é aniversari AV La Valldigna] * l’acord de l’associació reconeix la tasca feta en pro de la indústria de la ciutat per l’empresa "Federico Giner", per la tasca feta en Protecció Cívil a Joan Baptisa Ibáñez i per la defensa i promoció del patrimoni cultural a Mossén Josep Escriva. [@more@] Han passat ja 25 anys\n>PAU ALBAJOS enceta el BARNASANTS\n> Una fotografia amb la guitarra de Pau Alabajos i sobre l’instrument, un lema: ‘Aquesta màquina combat el feixisme.’ És el cartell del Festival de Cançó de Barcelona, BarnaSants * imatges RP presentació BARNASANTS 2011 -LaMallaTV VALLDIGNA SOM I SEREM www.valldigna.cat Tweet\nJ.V. Salavert candidat d’Esquerra\nEl col·lectiu d’Esquerra Republicana de Tavernes de la Valldigna presenta a qui serà el seu candidat per a les properes eleccions, es tracta de Joan Vicent Salavert Pons. Aquest va ser escollit per la majoria dels militants presents a l’Assemblea celebrada el passat dissabte 18 de desembre. Aquesta serà la segona legislatura a la qual\nCarme Canet, candidata del PSOE\nLa candidata a l’alcaldia dels socialistes de Tavernes. L’elecció ha tingut lloc aquesta vesprada amb una ampla participació de la militància. En la votació Carme Canet s’ha imposat a l’altre aspirant, Víctor Borràs. Tot apunta a que serà el número dos de la llista municipal. I la rumorologia en la reunió-assemblea apuntava a que la número\nCandidatura de SI a Tavernes\nAtenció a la que pot ser sorpresa per als propers comicis municipals: candidatura de Solidaritat Catalana per la Independència (SI), el partit de Joan Laporta, a Tavernes de la Valldigna. Encapçalada per Luis Mendieta. Es diu que s’ha triat Tavernes per a l’aglutinament orgànic dels adherits valencians de SI, en nombre puixant. Açò es farà\nLa militarització de les relacions laborals, de la societat civil, mai no resol res. Simplement, intimida, fica la por al cos i reprimeix, però el conflicte subsisteix. La situació actual d’estat d’alarma a l’Estat espanyol és alarmant. És alarmant que la Constitució dita democràtica tingui previst, en diversos articles, el pas fàcil del control del\nFirst « 527528529530531 » Last


La Fundació Institut Guttmann va ser constituïda el 1962 per Guillermo González Gilbey juntament amb Juan Antonio Andreu Bufill i Luís Gil de Biedma Alba.\nIniciant la seva activitat com a hospital per a persones amb lesió medul·lar, la fundació va anar evolucionant fins a convertir-se en el centre assistencial i de coneixement de referència internacional en l'àmbit de les neurociències en general i de la neurorehabilitació en particular. Durant tota la trajectòria, la institució ha estat fidel al seu objectiu inicial: Proporcionar la millor rehabilitació integral possible a les persones amb lesió medul·lar, dany cerebral adquirit o una altra discapacitat d'origen neurològic; alhora que lluitar pels drets de les persones amb discapacitat i la seva plena equiparació social.\nGuillermo González Gilbey (1926-1987) als 32 anys va tenir un accident de trànsit que li va causar una tetraplegia. Després d'experimentar l'absència al nostre país de l'atenció medicorehabilitadora adequada, Guillermo González va viatjar a Anglaterra per rebre tractament.\nAllí, gràcies a les tècniques desenvolupades pel Dr. Ludwig Guttmann, va comprovar que era possible assolir el grau de rehabilitació necessària per recuperar una vida activa i satisfactòria malgrat les grans limitacions físiques. En tornar a Barcelona, juntament amb els seus amics, va impulsar la creació d'un centre hospitalari on les persones amb lesió medul·lar poguessin rebre l'atenció especialitzada que ell havia rebut a l'estranger.\nLa seva tenacitat va fer possible, el 27 de novembre del 1965, la inauguració a Barcelona del primer hospital d'Espanya dedicat al tractament i la rehabilitació integral de les persones afectades per una lesió medul·lar. Situat al barri de la Sagrera, el nou hospital va rebre el nom d'Institut Guttmann, en honor al que havia estat el seu metge a Anglaterra, el Dr. Guttmann.\nSir Ludwig Guttmann (1899-1980) va ser un reconegut metge i cirurgià alemany. Tot i ser considerat un dels neurocirurgians més importants del país, durant l'Alemanya Nazi la seva condició jueva el va obligar a exiliar-se i buscar refugi a Anglaterra. Durant la Segona Guerra Mundial, els casos de paraplegia i tetraplegia augmentaven, sent causa de mortalitat en la majoria dels casos. Els qui sobrevivien, ho feien amb una pèssima qualitat de vida i destinats a romandre en institucions per a malalts durant la resta de les seves vides.\nEl 1944, el Govern Britànic va nomenar el Dr. Guttmann director d'un nou centre per a afectats per lesions de medul·la espinal, instal·lat a l'hospital de Stoke Mandeville, a prop de Londres. Allí, el Dr. Guttmann va desenvolupar el seu mètode per al tractament de la persona amb lesió medul·lar des de les fases inicials fins a la seva plena reinserció social, amb l'objectiu que els seus pacients tornessin a ser considerats membres útils i respectats per la societat malgrat el seu alt grau de discapacitat.\nL'aportació mèdica del Dr. Guttmann va ser decisiva per canviar el pronòstic d'aquestes persones. A més, va incorporar l'activitat esportiva al procés rehabilitador, apreciant-la com a teràpia per la seva capacitat per millorar l'autonomia funcional, així com pel valor psicològic i de socialització. El 1952, el Dr. Guttmann va ser l'impulsor dels actuals Jocs Paralímpics.\nEl Dr. Miquel Sarrias Domingo (1930-2002), cirurgià format a Oxford i deixeble del Dr. Guttmann, va assumir la direcció de l'Institut Guttmann, contribuint fins al dia de la seva jubilació l'any 2000 a establir una cultura institucional pròpia, basada en el rigor assistencial i l'humanisme i que, encara avui dia, roman viva a l'hospital i al conjunt dels seus professionals, inspirant un model assistencial propi i singular.\nAls noranta, sota la Presidència de Joan Echevarría Puig (1991-2009) s'obre tot un ambiciós procés de canvis que, gràcies al compromís i a l'esforç d'un nodrit grup de joves professionals, liderats pel Dr. Josep M. Ramírez Ribas, director gerent de la fundació des del 1990, aconsegueixen impulsar el conjunt de l'organització als nivells d'excel·lència i reconeixement internacional de què gaudeix avui.\nAixí, el 2002, gràcies al suport de la Generalitat de Catalunya i la Fundació ONCE, l'Institut Guttmann fa un gran salt qualitatiu mitjançant la inauguració del nou hospital que s'ubica a la ciutat de Badalona, al costat de l'Hospital Universitari Germans Trias i Pujol. Amb més de 18 mil m², les seves instal·lacions modernes i un gran equip de professionals, es converteix en l'hospital de referència internacional que és avui.\nPrèviament, el 1999, es constitueix l'Institut Universitari de Neurorehabilitació adscrit a la Universitat Autònoma de Barcelona des d'on es desenvolupa una tasca fructífera investigadora i docent. Anys molt intensos entre els quals cal ressenyar també, el 2005 l'obtenció de la Joint Commission International i el 2013 la nominació com a Centre de Referència Nacional per a l'atenció integral al lesionat medul·lar complex a Espanya -CSUR-.\nPer fi, ja apuntat al futur, el 2019, s'inaugura el nou centre Guttmann Barcelona, al terreny de l'antic hospital al barri de La Sagrera, espai on se situa, d'una banda, "l'Institut de Salut Cerebral i Neurorehabilitació" des del qual l'organització s'obre a l'atenció de noves patologies neurològiques i, d'altra banda, els apartaments adaptats amb serveis “Guttmann Barcelona Life” per a la promoció de la vida independent de les persones amb discapacitat.\nD'aquesta manera, la Fundació Institut Guttmann, per tal de respondre als nous canvis que la societat i la pròpia organització reclamen, es planteja nous reptes futurs amb una mirada que va més enllà de la neurorehabilitació, ampliant-se cap al concepte de salut cerebral més vinculat a la promoció de la vida saludable que condueixi a la prevenció de les diferents patologies neurològiques i neuropsiquiàtriques i a comptar amb una resiliència més gran (capacitat d'adaptació i recuperació neurològica) en cas de contraure-les.\nUna mirada cap al futur amb el compromís de continuar sent una organització d'excel·lència, compromesa amb les persones amb discapacitat i la salut en general, impulsora de la investigació i la innovació en aquest àmbit neurocientífic, i afavoridora de la innovació social per aconseguir, entre tots i totes una societat més justa, inclusiva i fraternal.\nSaps que l'Institut Guttmann va ser designat hospital paralímpic durant els Jocs Olímpics de 1992?\nConeix la història de l'esport com a part del tractament neurorehabilitador i els orígens de l'actividad esportiva adaptada.\n1965 Creació a Espanya del primer hospital per a persones amb lesió medul·lar i un dels primers a Europa.\n1967 Creació del Club Esportiu Institut Guttmann, degà de l'esport adaptat al nostre país.\n1969 Naixement del primer nadó a Espanya de mare tetraplègica.\n1983 Creació de la unitat de neuropsicologia clínica.\n1984 Primer número revista Sobre Ruedas\n1986 Creació de la primera Unitat de Sexualitat i Fertilitat Assistida per a persones amb discapacitat de l'Estat espanyol.\n1988 Posada en marxa de la Unitat de Rehabilitació Infantil i Esclerosi Múltiple\n1989 Introducció al nostre país de l'Estimulació Elèctrica Funcional-FES / 1a edició de les Jornades Tècniques\n1990 Primer número Col·lecció Blocs / Col·locació 1er SARS / Creació Unitat Dolor Neuropàtic\nL'Institut Guttmann és designat Hospital Paralímpic.\n1994 Creació de la Unitat de Traumatisme Craneoencefàlic.\n1995 Fundadors de l'Institut Europeu per al Disseny i la Discapacitat –EIDD–.\n1996 Creació del Centre de Documentació en Neurorehabilitació “Santi Beso Arnalot”.\n1999 Constitució de l'Institut Universitari de Neurorehabilitació Guttmann adscrit a la Universitat Autònoma de Barcelona.\n2000 Posada en funcionament de l'Equip Sociosanitari d'Avaluació i Suport Especialitzat en Neurorehabilitació -EASE-.\nInauguració del nou Hospital de Neurorehabilitació a Badalona.\n2004 Creació del Consell Social i de Participació de l'Institut Guttmann, experiència pionera al nostre país.\n2005 Obtenció de la Joint Commission International Accreditation.\n2007 Creació "Programa d'atenció al pacient amb Postpòlio" i primers implants a Espanya d'estimuladors diafragmàtics per a pacients tetraplègics dependents de ventilació mecànica.\n2008 Reconeixement com a hospital de referència en Neurorehabilitació pel Govern d'Andorra.\n2011 Obtenció de l'acreditació mediambiental ISO-14001.\n2013 Acreditat com a Centre de Referència Estatal CSUR a l'Atenció Integral del Lesionat Medul·lar Complex.\n2014 Guttmann, NeuroPersonalTrainer® és certificat com a producte sanitari per l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris.\nObtenció de lacreditació SR-10 en matèria de Responsabilitat Social Corporativa.\n2019 Inauguració del nou centre Guttmann Barcelona amb la posada en marxa de l'Institut de Salut Cerebral i Neurorehabilitació i els apartaments adaptats Guttmann Barcelona Life.\n2020 Posada en marxa del “Programa de rehabilitació Post-Covid”.\n2016 Premi FAD (Fundació Avedis Donabedian) a la millor informació sobre actuacions en responsabilitat social.\n2015 Medalla d'Honor, en categoria d'or, atorgada pel Parlament de Catalunya amb motiu del 50è aniversari de l'Institut Guttmann.\n2015 Placa al Treball Francesc Macià, atorgada pel Govern de la Generalitat de Catalunya.\n2014 1r Premi en Seguretat Viària al VI Congrés Europeu de Trànsit, per al programa "GAME OVER", en reconeixement a l'aportació de l'Institut Guttmann en la sensibilització i la prevenció dels accidents de trànsit.\n2012 L'Ajuntament de Badalona atorga a l'Institut Guttmann la VENUS, màxim reconeixement de la ciutat, amb motiu dels 10 anys de la inauguració del nou hospital al municipi.\n2011 Medalla d'Or al Mèrit Cívic, atorgada per l'Ajuntament de Barcelona a l'Institut Guttmann en reconeixement de la seva trajectòria\n2009 Medalla al mèrit de la seguretat viària, en categoria d'or i distintiu blau, concedida pel Consell de Ministres a l'Institut Guttmann pel seu compromís permanent i actiu tant en la prevenció dels accidents de trànsit com en la millora de les condicions de reinserció social de les persones amb discapacitat.\n2008 Premi de la Federació Nacional de Paraplègics i Grans Discapacitats Físics (ASPAYM) per la contribució i els avenços aconseguits en el tractament de la lesió medul·lar i en reconeixement de la tasca de recerca científica i clínica que realitza l'Institut Guttmann.\n2007 Premi Reina Sofia de Rehabilitació i d'Integració, atorgat pel Reial Patronat sobre Discapacitat, adscrit al Ministeri de Treball i Afers Socials.\n2007 Medalla d'Or de la Creu Roja Espanyola, pel desenvolupament de l'activitat de l'Institut Guttmann a favor de les persones i els col·lectius més desafavorits.\n2006 Placa d'Honor al Mèrit de la Guàrdia Urbana, atorgada per l'Ajuntament de Barcelona a l'Institut Guttmann, en reconeixement de la tasca que realitza.\n2005 Premi Valors, Salut i Societat, que atorga el Fòrum Espanyol de Pacients, per la iniciativa de crear i posar en funcionament el Consell Social i de Participació de l'Institut Guttmann.\n2005 Premi CERMI a la Categoria de Millor Acció Autonòmica, per la tasca realitzada a favor de la integració de les persones amb discapacitat.\n2004 Premi ASPAYM a la tasca sanitària i de rehabilitació integral a favor de les persones amb lesió medul·lar.\n2001 Placa Josep Trueta al Mèrit Sanitari, que atorga la Generalitat de Catalunya\n1998 Premi ASPID, atorgat per l'Associació de Paraplègics i Discapacitats Físics de Lleida.\n1995 Creu de Sant Jordi, atorgada per la Generalitat de Catalunya.


Neix Charm-EU, una universitat europea interdisciplinària i basada en reptes - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Neix Charm-EU, una universitat europea interdisciplinària i basada en reptes...\nNeix Charm-EU, una universitat europea interdisciplinària i basada en reptes\nD'esquerra a dreta, el rector de la Universitat d’Utrecht, Henk Kummeling; el rector del Trinity College de Dublín, Patrick Prendergast; el rector de la UB, Joan Elias; el rector de la Universitat Loránd Eötvös de Budapest, László Borhy, i el vicerector de Afers Internacionals de la Universitat de Montpeller, Patrick Caron.\nAvui, la Universitat de Barcelona, el Trinity College de Dublín, la Universitat d’Utrecht, la Universitat de Montpeller i la Universitat Loránd Eötvös de Budapest han rubricat el naixement de l’aliança Charm (Charm-EU), un projecte de nova universitat europea que tindrà com a base la interdisciplinarietat i l’assoliment de reptes per part dels estudiants. Un dels eixos d’aquesta xarxa seran els objectius de desenvolupament sostenible (ODS) de les Nacions Unides.\nDurant la roda de premsa de presentació, que ha tingut lloc a la Universitat de Barcelona, el rector d’aquesta institució, Joan Elias, ha explicat que un dels objectius de la xarxa serà construir una oferta acadèmica singular i innovadora al voltant dels ODS, uns principis que van assumir els membres de les Nacions Unides l’any 2015 per eliminar la pobresa, protegir el planeta i assegurar la prosperitat. «Els disset objectius que formen l’anomenada Agenda 2030 seran inspiradors directes de la universitat europea que volem crear», ha afirmat el rector Elias.\n«A diferència dels objectius del mil·lenni, vigents en el període 2000-2015 —ha puntualitzat el rector—, els ODS busquen la implicació dels governs locals i d’entitats de la societat civil, alhora que aporten una visió més global i interdependent dels reptes que afronta la humanitat. Aquí és on entenem que la universitat europea que proposem pot tenir un paper formatiu clau», ha dit Elias.\nEl rector de la UB ha volgut destacar tres punts principals de Charm-EU. En primer lloc, la gran pluralitat lingüística que aporten les cinc universitats participants. Els futurs estudiants d’aquesta aliança multilingüe podran formar-se en una oferta basada en tres llengües llatines —català, castellà i francès— i dues de germàniques —anglès i holandès—, a més de l’hongarès i el gaèlic. D’altra banda, serà una universitat basada en projectes internacionals liderats per les cinc universitats que en formen part, oberta i inclusiva per a ciutadans de tot el món. I com a tercer punt, Elias ha assenyalat que un altre dels objectius de la xarxa serà «crear una experiència d’aprenentatge veritablement europea», en el sentit que beurà de la millor tradició de la cultura del continent i aspirarà a integrar la cultura popular i l’acadèmica. D’aquesta manera, els estudiants entraran en contacte amb un bagatge cultural únic que s’ampliarà al llarg del període de formació i que els dotarà d’eines per convertir-se en ciutadans crítics d’acord amb els valors europeus.\nTots els rectors de les universitats implicades s’han mostrat satisfets pel naixement de Charm-EU. Patrick Prendergast, rector del Trinity College de Dublín, ha afirmat: «El Trinity College de Dublín es mostra satisfet de formar part d’aquesta xarxa, que cooperarà sense fronteres. A través de la xarxa contribuirem, mitjançant l’educació, a convertir els estudiants europeus en ciutadans globals».\nPer la seva banda, el rector de la Universitat d’Utrecht, Henk Kummeling, ha posat l'èmfasi en la unió de forces que suposa aquesta aliança per «proveir estudiants i professors dels recursos necessaris perquè prenguin part en la solució dels reptes que afronten avui en dia les nostres societats. Esperem innovar l’educació i l’aprenentatge, fent-los més flexibles, accessibles i inclusius. És el que la societat necessita».\nEl rector de la Universitat Loránd Eötvös de Budapest, László Borhy, ha apuntat les similituds entre els objectius de l’aliança i els valors de la seva universitat, que pretén enfortir la identitat europea i alhora transformar el patrimoni cultural per aconseguir progrés. «La nova universitat europea —ha dit— oferirà un exemple pel que fa a l’homologació de programes acadèmics i mobilitat d’estudiants. Serà un sistema més flexible i sostenible orientat a respondre l’ampli ventall de necessitats socials».\nPatrick Caron, vicerector d’Afers Internacionals de la Universitat de Montpeller, ha recordat que a la Universitat de Montpeller es va crear la primera Facultat de Medicina encara activa a Europa: «I es va crear precisament gràcies a la mobilitat i migració de tota la Mediterrània. No ens n’hem oblidat mai», ha dit. Segons Caron, pertànyer a aquesta nova aliança permetrà a la Universitat de Montpeller «contribuir a enfortir els valors europeus» i, alhora, encarar els reptes als quals s’ha compromès recentment amb la fusió de les universitats de Montpeller 1 i Montpeller 2 en una de sola, així com «aconseguir que l’Agenda 2030 sigui una realitat».\nLa iniciativa de les universitats europees\nEl desembre de l’any 2017, el Consell Europeu va impulsar la iniciativa de crear xarxes d’universitats europees amb l’objectiu de millorar la competitivitat internacional de les institucions d’educació superior i reforçar el sentiment de pertinença europea, una proposta formulada prèviament pel president francès Emmanuel Macron. «La idea era aglutinar una nova generació d’europeus que poguessin cooperar i treballar en diferents cultures europees i mundials, en diferents idiomes, sense preocupar-se per les fronteres territorials, els diferents sectors i les diverses disciplines acadèmiques», ha afirmat el rector de la Universitat de Barcelona.\nAquesta iniciativa ja s’ha posat en marxa i, de fet, la primera convocatòria d’ajuts de la Comissió Europea, englobada dins del programa Erasmus+ però adreçada a la creació d’universitats europees, disposa d’un finançament de 30 milions d’euros i es resoldrà el juliol del 2019.


L'Oficina Jove de l'Alt Camp i Vallsjove organitzen la jornada "Busques feina" per a joves de 16 a 35 anys durant els dies 23, 30 de novembre i 14 de desembre a l'Espai Ca Creus (Centre Cívic de Valls) - Notícies - Oficina Jove\nL'Oficina Jove de l'Alt Camp i Vallsjove organitzen la jornada "Busques feina" per a joves de 16 a 35 anys durant els dies 23, 30 de novembre i 14 de desembre a l'Espai Ca Creus (Centre Cívic de Valls)\nOFICINA JOVE DE L'ALT CAMP 2016 Novembre 16\nL'Oficina Jove del Consell Comarcal de l'Alt Camp i el Punt d'Informació Juvenil Vallsjove de l'Ajuntament de Valls treballen conjuntament en la jornada "Busques feina?" on s'hi duran a terme tres tallers vivencials gratuïts per a que els joves puguin definir i desenvolupar el seu objectiu professional de forma activa i dinàmica. Tots tres tallers, amb un caire molt pràctic, els liderarà una coach especialitzada en l'àmbit laboral, Concepció Vergel. Per tant, les persones joves que hi assisteixin, tan si decideixen participar en algun dels tallers com en tots tres, seran subjectes actius i faran un treball reflexiu sobre com poden millorar la seva posició personal davant les empreses.\nVergel ha treballat en un dels programes d'orientació laboral i formació del marc de la Garantia Juvenil, i ha aconseguit un percentatge molt elevat d'inserció laboral dels joves a qui va atendre.\nAquests tallers es duran a terme a l'Espai Ca Creus (c/ Sant Pere, 2) de Valls durant els dies 23 i 30 de novembre, i 14 de desembre de les 18.30 a les 20.0 hores, i van dirigits a joves de 16 a 35 anys.\nL'estructura dels tallers és la següent:\n- Dimecres 23 de novembre. Taller “Defineix el teu objectiu professional”\nEstablir l'objectiu professional implica identificar les pròpies prioritats professionals i personals i desenvolupar estratègies per assolir-los.\n- Dimecres 30 de novembre. Taller “Com superar l’entrevista de treball”\nTreballar el procés de selecció i l'entrevista de selecció aplicant la comunicació efectiva.\n- Dimecres 14 de desembre. Taller “Com millorar el currículum vitae”\nPosar les eines apunt per arribar a l’entrevista:\n- Contingut i tipus de currículum vitae\nCom ja hem dit, són gratuïts i cal inscripció prèvia al següent link.


Noguera remarca que no hi haurà acord si el projecte del segon cinturó es manté\ndissabte, 11 de juliol de 2020 20:03h\ndBaleats/E.P. | 08 juny 2019\nNoguera vol la supressió del tram número cinc del segon cinturó de Palma.\nEl cap de llista de MÉS per Palma, Antoni Noguera, ha remarcat aquest dissabte que les negociacions per un pacte en el consistori palmesà estan «avançant» en base, entre altres temes, a les propostes de la seva formació sobre la supressió del segon cinturó entre l'autopista d'Inca i de Valldemossa que connecta amb Son Sardina.\nAmb motiu de la visita a la 'Diada' del Medi Ambient, duta a terme al carrer Blanquerna de Palma, el batle en funcions ha explicat davant els mitjans que la seva formació ha volgut posar sobre la taula, com a condició per a negociar, l'eliminació del tram cinc del projecte del segon cinturó (el que connecta amb Son Sardina), així com «remodelar» el projecte del tram un (el del Coll d'en Rabassa) perquè aquest sigui menys «impactant» i s'adapti a la mobilitat de vianants i usuaris de bicicletes.\n«Considerem que la infraestructura del tram número u és una infraestructura massa agressiva i poc integrada a l'entorn», ha comentat Noguera, que ha recordat que la seva formació no vol «un altre episodi com el de l'autopista de Llucmajor a Campos», per la qual cosa la seva formació reivindicarà «una flexibilització del projecte perquè aquest sigui més compatible amb l'entorn».


Enhorabona als guanyadors del concurs RescataMots! - Col·legi Sant Francesc d'Assis\nHome Blog Enhorabona als guanyadors del concurs RescataMots!\nEls alumnes de 4t d’ESO Laura Sepúlveda Hernández, Nerea Truyols Pont, Xavier Planiol Pascual i Jinbin Lin, han guanyat el tercer premi de Balears del concurs RescataMots 2019 “Llums, càmera…acció!”, del IV Dia de Francesc de Borja Moll, amb el projecte;\nVídeo: La compra de l’amor.\nRefranys: La cabra avesada a saltar, salta i saltarà\nL’amor no té preu ni a plaça en venen\nLa Institució de Borja Moll és l’organitzadora d’aquest concurs sota el lema “Llums, càmera, acció!”. El concurs s’ha desenvolupat als centres educatius de Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera.\nEl diccionari i els refranys han sigut la base per desenvolupar el projecte, i les noves tecnologies, les eines dinamitzadores.\nTot plegat els alumnes de 4t d’ESO s’han submergit en la història i l’ús actual de la llengua catalana.