Diunggah oleh luisdarfer\nsimpanSimpan català 6è Untuk Nanti\n© GRUPO ANAYA, S.A., Llengua 6è Educació Primària. Material fotocopiable autoritzat. - Buscar con Google\nCATALÀ TEMA 6\nactivitats reforç català ESO\nLA GALERA BATXactivitats de Llengua\nQUADERN DACTIVITATS COMPLEMENTRIES\nQUADERN DACTIVITATS COMPLEMENTR\nESTUDIEM LA LLENGUA\n1 Escriu una oraci amb cada parella de paraules que et donem: una s el nucli del SN i laltra, del SV. nucli del SN: peixos oraci: nucli del SV: mengen\nnucli del SN: fornera oraci:\nnucli del SV: fa\nnucli del SN: despertadors oraci:\nnucli del SV: sonaran\nnucli del SN: amics oraci:\nnucli del SV: explicaven\n2 Canvia el nucli dels SN de les oracions segents per un altre que tamb hi vagi b: Les escales de lescola tenen un color marrons.\nUnes noies del poble del costat han organitzat un grup de teatre.\nEls dentistes treballen a la clnica nova.\n3 Canvia els nuclis dels SV segents per uns altres que tamb hi vagin b: Els astronautes arribaran a la Lluna dem.\nCap fotocopiadora de loficina funciona com la nova.\nEl rellotge del campanar sona com un tambor.\nC FITXA 4\n1 Relaciona cada definici amb el mot definit i fes una frase amb cadascun. Qualsevol tipus de ninot que una persona amagada fa moure i parlar per representar una obra de teatre.\nSeient sense braos ni respatller per a una sola persona.\nSeient penjat de dues cordes o cadires que permeten que es pugui moure endavant i endarrere.\nTubercle petit comestible, de sabor dol, marr per fora i blanc per dins a partir del qual es fa lorxata.\n2 A partir de les fotos, corregeix aquestes definicions i digues quina paraula es defineix en cada cas: a Recipient de metall o de fusta que es fa servir en els laboratoris de qumica. Generalment sn de forma quadrada i tenen el coll curt. b Filferro o cinta per on cremen les espelmes i els canelobres. c Flor comestible, de la mida duna oliva, de color blau i sabor dol.\n1 Els subjectes i predicats de les oracions segents shan barrejat. Destria-les i torna-les a escriure de forma que les oracions siguin correctes. El veterinari de la zona // visitaven ahir els animals de les granges. Els veterinaris de la zona // visitar dem els animals de les granges. La infermera de la clnica // posen una injecci al malalt. Les infermeres de la clnica // posava injeccions als malalts.\n2 Inventa una oraci amb cadascun dels noms i dels verbs que et donem: dibuixant trens nevera periodista poema cuineres pinta paren conserva escriu descriu netegen . . . . . .\n3 Inventat un altre subjecte o predicat per a les oracions anteriors: pinta . . . . . .\nparen conserva escriu descriu netegen\n1 Amb lajut dun diccionari, relaciona els sinnims de les dues columnes: encantador captaire empipar buscar compartir repartir cercar traut encisador prdua molestar pidolaire lluny\ndesaparici destre remot\nQuin tipus de diccionari has fet servir? 2 Amb lajut dun diccionari, relaciona cada frase feta amb el seu significat: Anar com una seda. Cremar-se les celles. sser dur dorella. Muntar un ciri. Fer-la petar. Ignorar alguna cosa. Conversar. Provocar un aldarull. Esforar-se molt. Trobar la soluci a un problema. Anar perfectament. No sentir-hi b. Expressar respecte. Estudiar molt.\nEstar in albis. Obrir-se el cel. Rompres lesquena. Treures el barret.\nQuin tipus de diccionari has hagut dutilitzar? 11\n1 Qu s una oraci? Consulta el llibre i intenta definir-la amb les teves paraules:\n2 Separa el SN subjecte i el SV predicat de les oracions segents i subratllan els nuclis. Els ventiladors nous del magatzem funcionen amb corrent elctric. Aquells venedors de roba de colleccions de temporades passades tenen ofertes molt interessants. Les meves venes juguen al parxs al menjador de casa seva amb tota una colla damics. Els pantalons verds de la temporada passada combinen molt b amb la camisa arrugada de la meva germana. El museu dhistria de la meva ciutat organitza una exposici sobre les restes arqueolgiques trobades lany passat. Els meus pares mhan regalat un puzle gegant pel meu aniversari. 3 Aquestes expressions no sn oracions: corregeix-les perqu ho siguin i torna-les a escriure: El cigne neden per lestany.\nEls trens de rodalies.\nEl consultar paraules les serveix per significat de diccionari el.\nEl rentavaixelles de la vena.\nEl Rafel i la Lena retallars ninots de paper.\nLa paisatges exposici fet una de fotgrafa ha.\n1 Joc del diccionari Feu grups de 5 persones. Cada grup ha de buscar cinc definicions i escriure-les en un full. A continuaci, un membre dun grup llegeix una definici amb lobjectiu que alg dun altre grup esbrini qu sha definit. Com a pista, podeu dir la lletra inicial. Si els costa dencertar-ho, els podeu dir quantes lletres t, a quin camp semntic pertany, etc. El grup que lencerta sanota un punt i guanya lequip que naconsegueix ms. ex. (amb la lletra g) Mamfer carnisser domstic, digitrgrad, dungles retrctils i pelatge seds. ( tag )\n2 Busca en un diccionari de frases fetes el significat daquestes: Estirar ms el bra que la mniga. Guanyar-se el cel. Passar larada davant els bous. Tenir el paladar fi. Somiar truites. Posar-se pedres al fetge. Anar llat. Veures el llaut.\n1 Escull una de les propostes que et presentem i, a partir de les pistes, inventat una narraci fantstica. Escriu-la seguint lesquema de presentaci, nus i desenlla que ja coneixes. proposta a Protagonistes: Matilde i Alcia, dues bessones de 12 anys i els seus cosins Xavi i Quim, de 14 anys, tots quadre aficionats a la pintura. Pas on t lloc la histria: Portigual Temps: indeterminat, ms o menys en la data actual. Perqu: assisteixen a un concurs per pintar una escena del port. Els cientfics han exposat la seva teoria: els bessons pinten els mateixos detalls i en el mateix ordre. Per aix, en un interval de temps determinat, cada parella de bessons haur de pintar el port, per veure si aquesta teoria s certa o no. proposta b Protagonistes: Brogit, un gos policia i el seu ensinistrador, el Guillem. Pas on t lloc la histria: Unglaterra Temps: indeterminat, ms o menys en la data actual. Perqu: des de fa unes setmanes, en una granja dels afores se senten uns sorolls estranys, com si alg grats la terra des de sota i, aix, posa nerviosos tots els animals, que shan declarat en vaga.\n1 Escriu diferents determinants davant de cada nom: / / / / / / / / / / / / / pilotes / rius / llanterna / msic\n2 Inventat complements del nom (CN) per complementar els noms segents: El dia Aquella tramuntana Dos pastissos Aquesta revista Els teus vens 3 Analitza els SN que tens a continuaci i subratlla cada element dun color diferent, seguint lexemple: Exemple: La cadira de boga\nDet Nom CN\nEls nostres viatges de lestiu. Aquelles idees genials. Cada mat plujs.\nTots els projectes dels joves. Aquestes flors oloroses del jard. Algunes cases deshabitades. Laigua del riu.\n1 Subratlla els lexemes de les famlies de paraules segents, i encercla tamb els morfemes derivatius els prefixos (en blau) i els sufixos (en vermell): fumera, fumerol, fumejant, fum, fumeral, fumall, fumador. camisera, escamisar, camiseria, camisa, escamisada. desarrelar, arrelament, arrel, desarrelat, arrelat, desarrelament. penjoll, penja-robes, penjar, repenjar, penjador, penjads, despenjar, penjada. 2 Amb lajut del diccionari, busca paraules derivades de dent.\n3 Escriu una oraci amb cada una de les paraules derivades de dent que has trobat.\n4 Amb lajut del diccionari, busca una famlia de paraules, indica quina s la primitiva i subratlla el lexema de les derivades.\n1 Subratlla tots els noms que trobis en el fragment segent:\nLAlcia i en Pere estaven molt contents perqu a la fi els seus pares els havien comprat un gos. Lalegria que sentien la mostraven fent crits i bots. Lanimal estava tan espantat que es va quedar en un rac del llit que li havien preparat els nens.\n2 Escriu els noms del text anterior i subratllan els determinants que els acompanyen. LAlcia i en Pere\n3 Completa els SN anteriors amb algun CN: L Alcia i en Pere del pis de sota\nDet N Det N CN\n1 Classifica totes les paraules que puguis de les que hi ha a continuaci segons a la famlia de paraules a qu pertanyen: forn, natura o cap.\nfornada, caparra, naturalesa, desnaturalitzat, natalitat, fornal, naturalitat, enfornar, capcins, fornitura, caparrada, naturisme, desenfornar, capolar, forner, naturalista, capella, caparr, forneria, nataci, caparrell, encaparrar, capalt, capbreu, forquilla\n2 Escriu les paraules que no has pogut classificar i buscan altres de la mateixa famlia.\n1 Llegeix el text segent i subratllan tots els SN que hi trobis. Desprs, tornals a escriure i analitzan els components.\nVa buscar a la butxaca i va treuren una bossa de monedes dor que, desprs, em va oferir. Per sort, no va veure com queia a la butaca i agafava un mocador per eixugar-me la cara. Havia estat un dia ben estrany i em moria de ganes de relaxar-me en una banyera plena daigua calenta i bombolles (havia trobat unes sals de bany magnfiques a larmari de pocions de la fada). BRUCE LANSKY, Lajudanta de la fada dins Noies en acci\n2 A partir dels nuclis dels SN anteriors, canvia els determinants i els complements del nom i forma altres SN.\n1 Forma paraules derivades a partir de la combinaci dels prefixos, lexemes i sufixos que tens a continuaci i emplena la graella de ms avall amb el major nombre de paraules possible. prefixos condesextrainreperpostpresemisubtransultramodern portar quiet msic ferro ciutat equip nul exacte sec pruna pasts lexemes educar illa cultura viure penjar lligar ordinari pluja grau visi fang mquina sufixos -, -ana -al -ar -at, -ada -enc, -enca -er, -era -eria -ic, -ica -ista -itud -itzar -s, -osa\nprefix + lexema\nlexema + sufix\nlexema + sufix + sufix\nprefix + lexema + sufix\n2 Escriu una oraci amb cinc de les paraules derivades que acabes de formar.\n1 Llegeix el text segent en qu es descriu una habitaci. Desprs, descriu la teva habitaci. Pensa en tots els detalls: el color de les parets, els mobles, les finestres que hi ha, etc.\nTota lhabitaci era color de rosa. Menys el sostre i un llum, que eren blaus. I hi havia un munt de coses. No les coses velles, ni les parts del tractor ni les canyes de pescar ni els esqus ni el tocadiscs ni el cmping gas ni les caixes de pomes que hi havia abans. Coses noves. Un bressol decorat amb conillets que dormen i una taula per canviar bebs amb coales vergonyosos i una manta plena de dofins juganers i cortines amb sarigues simptiques i un llum pllid infestat de llangardaixos goanna felios de la vida. Qu et sembla? ha dit el pare amb un somriure. Esperem que aprovis lhabitaci per al teu nou germ o nova germana ha dit la senyoreta Dunning amb un somriure. MORRIS GLEITZMAN, Bocamolla\n1 Digues quins tipus de CN coneixes i posa un exemple de cada per acompanyar cada un dels noms segents. Les galledes El cotxe Aquests ventiladors Aquella impressora Unes galledes Aquest cotxe Els ventiladors La impressora\n2 Analitza els SN subjecte de les oracions segents, seguint els passos que has vist en el llibre de text. Aquell cotxe potent, blau fosc i elegant sempre est aparcat al meu carrer. Lltima idea publicitria del meu pare sortir en un anunci de televisi. Tots aquells cromos de llbum dels herois del cmic em porten molts records. El despertador vermell i antic de la Merc sona estrepitosament. 3 Completa els SN segents amb diversos CN i desprs analitzals. En Joan\nLa meva ensamada\n1 Busca en la sopa de lletres de ms avall: els sinnims de: agrcola bo gresca precipici salvatge els antnims de: apagar bo ocupar unir til\nX I V A R R I T T X F\nD N V L D I E S M C J\nS U D L H Q Z E N P L\nA T E H M P W A P L U\nQ I S N R W R Q L M\nR L O E S R X V Q A Q\nI L C C A X S O T I F\nN B U B S J G H D E E\nU R P U Q L F O O N R\nS R A A V B L M M C E\nE Q R B C E M V T E S\nD M X Z N E O Z I N T\nQ N B T M A E L P D E\nP R O F I T O S U R C\nP S P I R A R G A E C\n2 Fes una frase amb cinc de les paraules que has trobat en la sopa de lletres.\n1 Construeix sintagmes nominals (SN) amb els elements que et donem. Recorda que han de concordar entre si. Si et cal, abans de fer aquesta activitat, repassa el que diu el teu llibre de text. DET La nostra Aquells Alguns Les Laltre Cada NOMS vestit anells vena llegendes fotografia ordinadors CN de loficina de la nostra escala daurats vermell populars del vaixell\n2 Completa els SN de lactivitat 1 amb CN que siguin dun altre tipus (si s adjectiu, que sigui SPrep i a la inversa).\n1 Cada srie de paraules de lesquerra s sinnima duna paraula de la dreta. Relaciona-les. precipici, barranc, timba, fondalada baralla abisme acabar abundncia arrencar bogeria aspre\nabundor, quantitat, exuberncia, fecunditat finalitzar, concloure, ultimar, enllestir treure, extreure, desarrelar, estirar rugs, arrugat, desigual, rasps renyina, disputa, altercat, lluita follia, demncia, grilladura, esbojarrament\n2 Substitueix les paraules destacades per antnims: Aquesta camisa em va molt estreta ( ). ). ).\nEl cam que vam haver de fer per arribar a lermita era molt llarg ( Mhan dit que la pell cula que vau anar a veure va ser molt divertida ( Magrada lolor de la terra humida ( La sopa era dola ( ). ) perqu hi faltava (\n3 Substitueix les paraules destacades per sinnims: Han concedit ( El gos va fer un xiscle ( Caminarem xino-xano ( els companys i companyes de lesplai. ) un premi a la nostra escola. ) quan es va clava un vidre a la pota. ) fins que arribem a la plaa on hem quedat amb\nEl palau que sortia al catleg era molt sumptus ( El soroll dels mosquits s molt molest ( Si actues de manera impulsiva ( que tequivoquis. ). ) s ms fcil (\n1 Escriu SN seguint les frmules que segueixen: Det Aquell Det Nom (masc. sing.) cavall Nom (fem. sing.) CN (Adj) velo CN (S prep) SN Aquell cavall velo SN\nNom (masc. pl.)\nNom (fem. pl.)\nCN (S prep)\nNom (masc. sing.)\nNom (fem. sing.)\n1 Busca en el text segent paraules sinnimes de les que et donem a continuaci. Tingues en compte en que els verbs sn en infinitiu i els noms i adjectius sense flexi ni de gnere ni de nombre. 1. idear 7. pintar 8. valus 9. feixuc 10. rpid 11. utilitzar\n2. complicat) 3. manera 4. illustrat 5. persona 6. errar-se\nHistria de lescriptura Lescriptura no sempre ha existit. Sinvent vers lany 3300 abans de Crist. Fins aleshores, la gent havia de confiar en la memria per recordar-ho tot. Per, de vegades, resultava difcil comptar els ramats i les collites o calcular els intercanvis sense equivocar-se. La necessitat descriure es va anar imposant de mica en mica. Cap lany 3300 abans de Crist, a Mesopotmia, els pastors idearen un sistema per comptar els ramats. Empraven pedretes o unes peces dargila que sovint tenien forma de bola: els calculi. Cadascuna representava un animal. b afegir ms Aniria Amb el temps, els pastors van activitats a emprar tauletes dargila en les quals dibuixaven pictocomenar per acabar domplir la pgigrames. Per hi havia paraules difcils de representar, com ara la paraula por. Llavors els pastors na inventaren dibuixos que representaven sons. En certa manera eren com endevinalles. De mica en mica, els dibuixos de les paraules es convertiren en signes geomtrics que es traaven ms de pressa. Noms els homes cultes, els escribes, sabien llegir-los i escriurels. Els textos importants es gravaven en tauletes grosses i pesant que els escribes conservaven en les biblioteques. Lescriptura egpcia aparegu vers lany 3200 abans de Crist, poc desprs de la mesopotmica. Per, ja des de la seva creaci, el jeroglfic fou una escriptura molt perfeccionada. Reporter Doc, nm. 53\n1 Completa les frases segents amb els determinants que creguis convenients: Em vnen ms de gust No agafis el cargols amb suc que quadern, agafa els cotxes sn diferents. No nhi ha dia del aniversari bufar bolgraf gruixut com el de dia. olives. cargols amb spia.\nquadern de la Rita. digual. espelmes. germana.\nMagrada escriure amb\nEm va agradar ms el conte que ens vas explicar Perqu Sobre amanida sigui bona, shi han de posar germ petit va a taula hi ha amiga de tieta t guarderia.\nllibres que em vas demanar. gossos i periquitos.\n2 Classifica els determinants que tens a continuaci: algunes, un munt de, nostres, tercer, gaires, tot, teves, aquells, seva, segon, un, molts, dotzena, aquest, cada un, els, mitja, centsima, seu, cap, la, cinc, el\n3 Inventat una oraci amb cinc dels determinants anteriors:\n1 Escriu una oraci per a cadascun dels significats de les paraules polismiques segents: bess, castell, castanya, cord, cola, salsa, tall\n2 A partir de la definici de polismia, esbrina quina de les paraules segents no ho s i justifica la teva opini.\n1 Destria els determinants de les frases segents i classificals segons la graella de ms avall: Mira el cotxe que hi ha vora aquella farola. El nostre professor de piano t molta facilitat per tocar fora instruments. Les sabates que porto sn noves, per a larmari tinc una dotzena de parells vells. Hi ha moltes persones que fan cua per entrar a aquest teatre. No agafis el teu paraiges; noms cauen algunes gotes. A la nostra classe hi ha moltes noies que porten faldilles. El meu oncle va pintar aquells quadres. Hi ha hagut unes quantes senyores que han comprat conills. El primer noi de la fila s el meu germ. No hem pogut agafar gaires cargols perqu hi havia molt poca humitat. Cada un dels nois i noies de la classe ha de portar tres globus per a la festa.\n1 Busca en el diccionari els diversos significats de la paraula nota i copials: 1\n2 Escriu una frase per a cada significat dels que has copiat en lactivitat anterior.\n3 A quines de les definicions anteriors corresponen aquests dibuixos?\n1 Llegeix aquest text i subratllan tots els determinants que hi trobis. Desprs, escull-ne cinc de variables i escriu una frase amb cadascun, canviant-los el gnere o el nombre. Ex. algun lloc algunes vegades\nPodem guardar-les en algun lloc, no ho s, per si sens acut alguna cosa va proposar en Prxedes. Per estic dacord amb en Benjam: hem dobrir la biblioteca. I llegir va manifestar la Patrcia. S, s clar van assentir tots els assistents. Llegir qu? va preguntar en Benjam. No hi ha cap llibre en aquesta biblioteca! Haurem de comprar uns quants llibres va dir en Trif. Podem portar els llibres que tinguem a casa, per comenar va dir lObdlia. Jo tinc una pila de llibres i estan tots nous. A tots els presents els passava la mateixa cosa. Alguns havien comprat un moble amb dos-cents llibres i una vaixella de regal, a terminis. Daltres tenien els llibres que cada any regalava la sucursal de lentitat bancria del poble. De tant en tant, algun llibre servia per posar-lo a la cadira perqu el nen estigus ms alt o per anivellar la pota duna taula. Serien el primer poble en tota la histria de la humanitat que havia patit una catstrofe com aquella. Tant era que desprs es repets el mateix fenmen. Qui sen recordaria del segon poble, si mai ning es recorda dels segons? El poble sompliria de periodistes, cmeres de televisi, curiosos, venedors de llibres... Tres membres del consistori, en pensar-hi, van riure per sota el nas: la vergonya quedaria compensada pels ingressos que generarien aquests turistes. Un era la mestressa de la botiga; laltre, lamo del bar, i la tercera persona era la senyora Petnia, la de la pensi. JORDI SIERRA I FABRA, La biblioteca dels llibres buits (text adaptat)\n1 Busca en el diccionari una paraula polismica que tingui ms de tres significats diferents i fes un dibuix que representi cada significat. Desprs, per parelles, intercanvieu-vos els dibuixos perqu laltre esbrini la paraula que heu treballat.\n2 Inventat frases amb els diversos significats de les dues paraules polismiques que cada parella heu treballat en lactivitat anterior.\n1 Classifica els verbs de les oracions que segueixen segons que tinguin aspecte perfet (P) o imperfet (I): forma verbal Tots vam saltar al mateix moment. Menjo pa amb melmelada. En Joan ha arribat a les deu en punt. Sovint cantava a la dutxa. Nosaltres hem vingut en tren. P I\n2 Subratlla els verbs de les oracions segents i classificals segons el mode: Camina per la vorera si no vols crrer riscos innecessaris. Nosaltres agafarem lautobs a la parada que tenim davant de casa. Si jo pogus agafar el cotxe, tamb vindria amb vosaltres. Als meus pares els agradaria que estudis ms. Cada any convido alguns amics i amigues a la festa que faig per celebrar el meu aniversari. indicatiu condicional subjuntiu imperatiu\n1 Aqu tens una sopa de lletres que ens ha facilitat el Servei de meteorologia de Catalunya. Has de trobar-hi els noms del vents que bufen a Catalunya. L X A L O C M U A R V S H E T Q G O B R S H R E E S U T F J A L R I R J R T M T G A Q L A N U N L H P F R E N A O N I C U N T V X X R Z Q O A E S Q Z O U P N L D U M X J Z A L B I B R A G H T M L D B H A I O N M O V M L R M\n2 Ara, consulta una enciclopdia, si et cal, i colloca els vents de la sopa de lletres en la rosa del vents:\nN NO NE\n1 Subratlla el verb de cada oraci: El detectiu sospita. El nen pensa. Lactriu interpreta. El telfon vibra. El foc crema. Lascensor puja.\n2 Copia les oracions anteriors, per canviant la persona i el nombre del subjecte. Has de tenir en compte que tamb haurs de canviar el verb perqu hi concordi. Fixat en lexemple: Ex. El detectiu els detectius, jo, vosaltres... (trio el subjecte que ms magradi i hi afegeixo la forma verbal que hi concordi) Per exemple: Jo sospito. // Els detectius sospiten. // Vosaltres sospiteu.\n3 Tots els verbs de lactivitat 1 estan en present. Torna a copiar les mateixes oracions, per posant el verb en temps de passat i, desprs, de futur.\n1 Identifica els camps semntics a qu pertanyen les paraules segents i subratllan la intrusa, en cada cas: merla, moix, oreneta, gaveta, pins ribot, olives, bledes, carxofa, brquil\nbotifarra, xorio, plomada, mortadella, fuet verat, pala, orada, llu, nero fagot, llat, mall, viola, fagot caporal, panses, sndria, ram, magrana\n2 Com es diu el metge o metgessa que t cura de: els ulls les dents els peus els nervis la pell la circulaci\nels pulmons els ronyons\nDe quin camp semntic es tracta? 3 Fes una llista amb totes les paraules que se tacudin sobre els camps semntics segents. Desprs, per parelles, compareu les vostres llistes i completeu-les. mitjans de transport:\njocs (de taula, carrer):\n1 Subratlla de colors diferents el lexema i els morfemes dels verbs que hi ha en aquestes frases. Desprs analitzals segons la graella que tens ms avall. La Judit va comprar un ventall de paper. Dem portar les entrades pel teatre. El Ddac pentinava el seu gat molt sovint. Aquell home havia anat a escola amb el meu pare. Nosaltres prenem xarop dherbes per a la tos. Ells netejaran les bicicletes. Vosaltres jugueu amb la neu. Tu ho has decidit a la reuni. Vaig menjar xocolata amb ametlles. La Pilar llegeix el diari cada dia.\nmorfemes i caracterstiques del verb forma verbal persona va comprar 3a nombre singular temps passat aspecte perfet mode indicatiu\n2 Conjuga els temps de present, passat i futur de lindicatiu del verb ballar.\n1 Et presentem el joc dels camps semntics. Es tracta demplenar els camps semntics de la graella amb el major nombre possible de paraules, i en un temps limitat (per exemple, 5 minuts). Qui al final del temps marcat hagi escrit ms paraules s el guanyador o guanyadora. Davant els dubtes, podeu consultar el diccionari.\ncamps semntics vegetals oficis fenmens atmosfrics instruments musicals ocells\n2 Emplena lenreixat amb les paraules definides i digues a quin camp semntic pertanyen. a Instrument per dibuixar circumferncies i prendre mides. b Instrument per tallar format per dues lmines de metall unides pel mig. c Instrument llarg i dret, rectangular i poc gruixut que serveix per traar lnies rectes o mesurar-les. d Conjunt de papers per escriure units per un costat, com un llibre. e Mquina per fer clculs i resoldre problemes matemtics. f Objecte petit que serveix per esborrar. d\n1 Resumeix aquest text, seguint les indicacions que has vist en el llibre:\nLa llegenda diu que lany 334 aC, Alexandre el Gran visit la ciutat de Gordion, quan tot just emprenia les primeres conquestes. Els seus soldats admiraven la intelligncia i lastcia daquell jove que havia sigut educat pel filsof Aristtil i shavia convertit en un model per a tots els grecs perqu tenia una ment clara i un cos atltic. En qu penses Alexandre? deman un dels seus generals. Alexandre passej la mirada per les ribes del riu Sangrios, que banyava les muralles de la ciutat, i respongu: Penso que coneixerem molts rius cabalosos, el Tigris i lEufrates, a les terres dels sumeris, i el Nil al pas dels faraons I penso que jo dominar totes aquestes terres i tots els tresors cauran a les meves mans El general va fer un gest de sorpresa, per Alexandre continu: Jo us enriquir a vosaltres i als soldats. Ells es mereixen compartir la glria que jo guanyar El gran sacerdot del temple escoltava, somreia i movia el cap amb aire de dubte i digu que calia tenir en compte la profecia de loracle, que diu que el rei dsia ser aquell qui pugui desfer el nus de la corda que lliga el carro. Desprs dinspeccionar-lo, Alexandre va optar per tallar el nus i digu que, tanmateix, tamb podia conduir el carro amb un nus tallat. ORIOL VERGS, Tossuts i tossudes a la prehistria i a ledat antiga (text adaptat)\n1 Subratlla les formes no personals que trobis en aquest text i classifica-les segons la graella de sota:\nEl pare irromp a lhabitaci dels mals endreos, lltim lloc que li queda per regirar, es troba Anorak ajupit amb el telfon porttil, entre la post de planxar i una tenda dindi arnada. El noi comena a quequejar per lauricular i talla la comunicaci. Aleshores somriu com un bon nen. Ja hi tornem a ser, amb el telfon!! lesbronca lhome. Havia havia de comprovar unes dades per a lexamen Ajupit entre els trastos? He de parlar amb tu. No trucar ms, tho juro! No es tracta del telfon. Parlo del drap del balc! Quin drap? Ah, s! El drap! Protestem contra la mort indiscriminada de dofins en la pesca de la tonyina. El pare arronsa les celles. Anorak continua: Pensa que quan compres una llauna de tonyina, ests collaborant amb la matana de dofins i mira de convncer-lo per a la causa anomenant un dels herois del pare. Aix no li agradaria al comandant Cousteau Lhome, per, no est per romanos. Mira, noi, estem farts que vagis penjant draps al balc. Quan no sn els dofins, s la capa doz o els abocaments radioactius Qu diran els vens? Cal prendre conscincia daquestes coses! clama Anorak. S, per sempre ens toca prendre conscincia als del tercer primera! Aix que ja ests traient el drap! La discussi queda estroncada per uns crits que vnen del passads. El pare surt de lhabitaci i es troba la mare escridassant CD Rom. Aquest, sense fer-li cas, continua caminant flegmticament fins que desapareix pel llindar del menjador. Em sents! Que sigui lltima vegada que entres sense espolsar-te les botes a lestora! No veus que em deixes tot el terra marcat! J. DE DU PRATS, Anorak (text adaptat)\n1 En grups de 4 persones i en un temps de 5 minuts heu dintentar de trobar tants derivats com sigui possible de cada una daquestes paraules. El grup que en trobi ms, guanya. Podeu fer servir el diccionari. Un cop acabada la primera partida, podeu triar cinc paraules ms i continuar el joc. llarg mar festa cavall dormir\n2 Classifica les paraules segents segons que shagin format per mitj dun prefix o dun sufix: ultramodern, rondinaire, contraincendis, aparcament, reutilitzar, exjugador, giron, restaurador, planxador, carnissera, transportar, sabater, mestressa, internacional, precuinar, supermercat, cantaire, desfer, mariscada, intolerant\n1 Destria, dentre aquestes paraules, les que sn formes no personals de verbs i desprs, classifica aquestes segons la graella de ms avall. carrer, salfumant, crrer, remor, remant, calmant, batre, quatre, pessigar, tastat, estudianta, testament, llegint, caminar, transportant, carregat, sentir, sentiment, bevent, servit, pintat\n2 Consulta el llibre i escriu una frase utilitzant perfrasis que expressin: obligaci\n1 En la sopa de lletres que tens ms avall hi ha 10 mots amagats. Trobals i forma paraules derivades. Utilitza els prefixos i els sufixos segents: -eria, -itat, re-, pre-, des-, -er, -s, hiper-, inter-, -al\nP T R A N Q U I L N\nA W T T G H P V S Y\nP R I E C C S N Q Q\nE X Z U A S R A U O\nR M X C N T M C W L\nR E O S D L R S L M\nS R I N N E N E A R\nD C Q C I C C O E C\nO A P R E S S E C A\nL T Z N I V E Z L M\nO F A B R I C A R P\nR A T N E V N I Y A\npaper: + -eria papereria\n1 Llegeix la llista segent en qu et presentem paraules derivades de noms dalguns personatges (reals o de ficci). Esbrina de quin nom procedeix cadascuna. aristotlic, -a budista dalini, -ana estalinista francisc, -ana freudi, -ana gaudini, -ana hamleti, -ana maquiavllic, -a marxista picassi, -ana 2 A partir dels sufixos emprats en lactivitat anterior, escriu paraules derivades:\n3 Ara forma paraules derivades utilitzant els prefixos segents:\ninter-, pre-, pro-, con-, sub-, des-\n1 Un error dimpremta ha fet que senganxessin totes les lletres del text segent i que desapareguessin tots els signes de puntuaci. Destria les oracions i classifica-les en copulatives i predicatives segons la funci que faci el verb.\n2 Escriu tres frases que tinguin el verb predicatiu i tres que tinguin el verb copulatiu i analitza-les.\n1 Identifica els prefixos de les paraules segents i digues quin significat aporta en cada cas. Desprs, compara el significat de la paraula derivada amb el de la paraula original. recollir besavi analfabet descomptar inarticulat\n2 Escriu paraules que signifiquin: Que una cosa no s avaluable Que una cosa no s publicable Que una cosa t aspecte de pergam Que alguna cosa no t ritme Que alg no s lleial Que alg no s discret Que no produeix dolor Fes servir els prefixos que creguis convenients i subratllals. Potser tamb et far falta escriure algun sufix, si s aix, tamb subratllal. 3 Quins prefixos utilitzes ms sovint? Posa exemples i explica quina informaci donen.\n4 Els prefixos poden canviar la categoria de les paraules? Explica-ho amb exemples.\n1 Relaciona cada grup de paraules de lesquerra amb un de la dreta de manera que formis oracions amb sentit. Desprs, escriu-les completes a sota i encercla de vermell el nucli del sintagma nominal i de blau, el nucli del sintagma verbal: La filla petita del Joan Els membres de lorfe heu trobat el penjoll de la Rosa. volem veure aquella pellcula. cuina molt b. jugava amb les nines. cantaven amb molta illusi. volien guanyar aquell partit.\nEl cuiner de la fonda del poble Tots els jugadors Nosaltres Vosaltres a b c d e f\n2 Subratlla el nucli del predicat de les oracions segents. Marcal de color blau si s un verb copulatiu, i de vermell si s un verb predicatiu. El Xavi vol el bolgraf del seu germ. Lamiga del seu cos s concertista de viol.\nEn Pau sha adormit. La revista daquesta setmana s molt interessant. Aquell senyor sembla un presidiari. El proper divendres vindrem a casa teva. La pellcula de cinema ha estat molt divertida.\n1 Consulta el llibre per saber quins prefixos tenen aquestes paraules i subratllals: asimtric reimprimir atpic descarregar impossible analfabet desencantar refer incmode rellogar assenyalar infeli indirecte reedificar indigest desheretar\n2 Explica la diferncia entre: baixar i abaixar senyalar i assenyalar dormir i adormir Consulta el diccionari, si et cal. 3 Escriu una oraci amb cada una de les paraules de lactivitat anterior.\n4 Tria quatre paraules de lactivitat 1 i escriu-les sense el prefix. Desprs fes una oraci amb cadascuna en la qual es vegi clara la diferncia de significat que hi ha entre aquestes i les paraules derivades corresponents.\n1 Identifica els verbs atributius (A) i els predicatius (P) de les frases segents. Fixat en lexemple: Laigua del pou no s potable.\nLa Raquel sembla preocupada. Els organitzadors de la festa estaven contents. La confessi del lladre semblava sincera. Ens va servir laigua amb glaons. Vam comprar formatge de bola.\nLes ovelles del Pere estan malaltes. La Marina sha despertat aviat. Hem trobat molts rovellons. Aquesta serp s verinosa.\n2 Copia el text segent i treu tots els subjectes que puguis (deixals ellptics sobreentesos sempre que es pugui).\nTenim tres armaris plens dabrics. En un dels armaris tots els abrics que hi ha sn de color verd; en laltre armari sn de color vermell i en lltim armari els abrics estan barrejats: hi ha abrics verds i abrics vermells. Cada armari porta un cartell en qu se nanuncia el contingut. El cartell de cada armari est canviat. s a dir, el contingut de cada armari no es correspon amb el que diu el cartell collocat a lexterior de larmari. En quin armari hi ha els abrics vermells?\n1 Fes totes les combinacions possibles per formar paraules noves a partir dels prefixos i els verbs segents: re marcar partir des viure unir im fer ocupar com penjar\n2 Busca en el diccionari cinc paraules amb cadascun daquests prefixos. Assegurat que sn prefixos! a-/an-: re-: des-: in-/im-:\n3 Escriu una frase amb una de les paraules que has trobat per a cada prefix de lactivitat 2.\n1 Els poemes daquesta unitat parlen de fires, flors, arbres, estacions... Et proposem que tanimis a escriuren un, inspirant-te en algun tema semblant.\n2 Ara utilitza la teva creativitat per imaginar i crear un poema visual. Pensa en els diferents materials que pots fer servir i, sobretot, en all que vols expressar.\n1 Subratlla els verbs de les oracions segents i classificals segons la graella de ms avall. Els policies han detingut el delinqent. Aquell noi semblava molt sincer. La Marina ha regalat una llibreta a la Roser. El Jaume juga molt b a futbol. La llana dovella s molt suau. En Pere vol una bicicleta nova. El professor desport s lencarregat del gimns. La Nria sempre est cansada. He portat labric a la tintoreria. El telfon sona tot el mat. Nosaltres arribarem a la tarda. Busca el llibre al prestatge de dalt.\nverb predicatiu copulatiu intransitiu transitiu\n1 A partir dels verbs que et donem, forma tots els mots compostos que puguis. Segueix lexemple: gratar girar lligar saltat gratacels\nescurar plorar somiar crrer cercar 2 Escriu la paraula composta que representa cada dibuix.\nescuradents, picaporta, tallafoc, pica-soques, pelacanyes, escuraungles\n1 Separa el subjecte del predicat de les oracions segents. Desprs, classifica els predicats en dos grups: copulatius i predicatius. El gat menja sardines de llauna. Aquell gos s rabis. La Roser est malalta. La Marina sap molts idiomes. En Pau sentrena al gimns. Aquest noi s advocat. La nina t els ulls de vidre. copulatius El director del banc sha comprat un cotxe nou. El masover va regalar una ovella al seu amic. La cartera del Pere sembla nova. El jugador estranger s el motor de lequip. El meu avi escolta la mateixa can cada dia. Aquest any anirem de vacances a Londres. El flotador estava foradat. predicatius\n2 Escriu una altra frase amb cadascun dels verbs predicatius de lactivitat 1 que siguin transitius.\n1 Classifica els mots compostos segents en el grup que els correspongui, segons la graella de sota. Si et cal, utilitza el diccionari. camacurt, escalfallits, passamuntanyes, pica-soques, llepafils, plegamans, rodamn, trencals, carapigat, picamatalassos, saltamart, salvavides, espiadimonis, passam, trencapins, pl-roig, escuradents, trencanous, trencapinyes\n2 Escriu una frase amb cadascuna de les paraules anteriors que denominin objectes.\n1 A partir de les definicions segents, emplena aquest enreixat. Desprs, fes una oraci amb cadascun dels verbs i digues quins sn copulatius i quins predicatius (distingeix entre transitius i intransitius). 9\n1 Prendre aliments, mastegar-los i empassarsels. 8 12 2 Tenir la decisi de fer o dobtenir alguna cosa. 6 3 Mantenir-se en una situaci o posici. 4 Passar lestona amb activitats divertides, 1 7 jocs, joguines, etc. 4 5 Acabar un viatge, aconseguir el final dun 5 cam. 6 Uneix el subjecte amb alguna caracterstica 11 que se li atribueix. 3 7 Produir amb la veu un conjunt de sons que formen una melodia. 10 8 Anar a peu dun lloc a laltre. 9 Creure que una cosa s probable, veritat, etc. 2 10 Creure i confiar que passar all que volem. 11 Anar dun lloc a un altre a peu molt ms rpid que caminant. 12 Fer que es pugui arribar a dins duna casa o lloc traient o movent all que els tanca.\n1 Cada dibuix dna pistes sobre un mot compost. Per grups, esbrineu quins sn.\n2 Analitza els mots compostos segents a partir del model: terratinent nom + nom\nferrocarril malparlar galtapl\nalatrencat benvingut sordmut\n1 Relaciona cada so amb la seva representaci grfica:   [ ] 1   a e i o u [ 3]   [i] [u]\n1 [ ] com cel\n3 [ ] com col\n2  com porta, cotxe\n1 Identifica els complements directes (CD) de les oracions segents. Torna-les a escriure per substitueix el CD per la forma pronominal corresponent. La Maria fa unes galetes bonssimes.\nVa explicar-me la pellcula dahir.\nLa Paula volia un jersei de llana.\nEl cos del Josep neteja els cotxes esportius.\n2 Substitueix les formes pronominals daquestes frases per un complement directe, a partir del que et suggereixen els dibuixos de ms avall. Lha dedicat a la seva mare. Nha menjat moltes.\nLa gata negra els empaita.\nEl vaixell en carrega.\nLEmili el toca molt b.\n1 Per parelles, completeu les expressions amb sentit figurat que teniu a continuaci. Totes fan referncia a la manera de ser. Desprs relacioneu-les amb el que volen dir. 1 Ser del 2 Ser un 3 Ser del 4 Ser el 5 Ser clos. de cincia fort. del Jaumet. vell. 6 Ser un 7 Ser de la mateixa 8 Ser del 9 Ser de la 10 Ser estret. ampla. de pell. quadrat. .\nSer avar. Ser un digne de laltre. Ser recalcitrant. Ser tolerant. Ser insensible. 2 Explica el significat daquestes frases fetes: Afluixar la mosca.\nSer valent. Tenir experincia. Ser molt savi. Ser molt bellugads. Tenir opinions fixes.\nAgafar el bou per les banyes.\nCaure la bena dels ulls.\nEnganxar-se els llenols.\n3 Per grups, busqueu ms expressions en sentit figurat i feu-ne un mural per a la classe.\n1 Identifica els complements directes (CD) de les frases segents. Si et cal, fes servir la prova de la concordana. En Pau coneix la professora nova dangls. Ahir a la tarda vam pescar una truita. Van veure lAlba al concert. La policia ha detingut el delinqent. La meva cosina menjava maduixes. En Pau no t deures destiu. Al zoolgic vaig veure un lle mar Un videoaficionat va aconseguir imatges del partit. 2 Completa les frases segents amb un complement directe, en els casos que sigui possible. Lactriu assaja El nen amaga Els vaixells arriben El vent bufa Els conills mengen He comprat El mico pela . . . . . . rere la cortina. .\nEls trapecistes pugen\n1 Per un error dimpremta sha format un galimaties amb les frases fetes segents. Destria-les, escriules de nou i descriu una situaci de la vida real en qu les puguis fer servir.\n1 Aqu tens un text on hi ha marcat un seguit de verbs. Mira de trobar els complements directes que complementen els verbs. Vinga no tinguis mandra, segur que ten surts!\nVa trobar la clau prop de la cistella de la fruita. Abans de marxar de casa va decidir agafar alguns diners. Va anar a la tauleta de nit i va obrir el moneder de la seva dona. Va treure un parell de bitllets i sels va posar a la butxaca. Va obrir la porta amb la clau i va trucar lascensor. En arribar al repl va trobar la portera que li va dir que un home desconegut havia preguntat per ell. Li va donar les grcies i...\n2 Ara et toca a tu: inventat un text breu (5 o 6 lnies) en el qual hi hagi verbs complementats per un complement directe. Marca els verbs i dna lescrit a un company o companya perqu en localitzi els complements.\n1 Escriu frases fetes que es puguin aplicar en aquestes situacions: Canviar de conversa Enganyar alg Desesperar-se Estudiar molt Posar-se a fer una cosa Illusionar-se per alguna cosa 2 Us proposem un joc El mestre o mestra us dir una frase feta a cadasc de vosaltres i haureu de pensar com la podeu escenificar en mmica (no es pot escriure ni parlar). Aleshores, i per sorteig, sortir el primer a representar-la. Qui lencerta, guanya un punt. I aix aneu seguint fins que sacabin les frases fetes. Guanya el que nhagi encertat ms. Podeu buscar ms expressions i continuar jugant. Us en donem algunes dexemple Fer aiges. Girar full. Donar la cara. Somiar truites. Pesar figues. Tancar caixa. Matar el cuc. Suar tinta.\n1 Identifica els complements indirectes que hi ha en les oracions segents. Si et cal, fes la prova de la pronominalitzaci. Van enviar els diners als seus amics. Els agradava regalar confits als seus nts. En Pau va comprar una rosa per a la seva xicota. Va donar una entrada per al concert al seu tiet. Va portar un pster per a la classe. Escriur a la meva mare. Volia cantar una can per a tu. 2 Torna a escriure les frases de lactivitat anterior per substitueix els complements indirectes per la forma pronominal corresponent. 3 Completa les frases segents amb un CI: Porto un paquet . . . . durant la festa major.\nDeixar el llibre Hem un comprat un gos Vam escriure un poema Lassociaci de vens va repartir coca\n1 Si ja has ents b qu s una comparaci, buscan tres en aquest fragment, escriu-les a sota i subratllan els nexes comparatius.\nNo sho podien creure, aquell cam no era el que els havien dit, era ms llarg que un dia sense pa. Cansats de caminar van comenar a buscar un lloc per dormir. Els era igual que fos fosc com un graner o brut com un corral, lnic que volien era descansar.\n2 Fes servir comparacions per dir: que alg t els ulls molt negres:\nque alg s poc traut:\nque tens molta gana:\nque el regal que than fet tagrada molt:\n3 Completa les comparacions segents i desprs subratllan els nexes comparatius.\nPortava les ungles vermelles com Menjava una poma tan gran com Tenia tanta gana que El seu cotxe vell semblava Li agradava ms llegir novelles que Aquell edifici s tan alt com Avui tinc menys son que Aquell soroll s tan molest com\nEl complement f o\n(CI) ens indica el d de lacci del verb, i sintrodueix amb les preposicions .\n2 Subratlla el complement indirecte (CI) daquestes frases: Lacusat assegurava la seva innocncia al jurat. Hem telefonat a la Maria per si vol venir. El cmic explicava acudits al pblic. He pintat un quadre de tulipes per al Llus. Linvestigador ha dedicat el premi als seus alumnes. 3 Completa les frases segents amb un complement indirecte (CI). He enviat una carta Mha donat records En Joan ha fet un pasts La cantant ha dedicat una can El ve de la Roser va regalar una bicicleta En Pau va fer un pet . . . . . .\n4 Escriu cinc frases en qu aparegui un complement indirecte i subratllal. . . . . .\n1 Llegeix la definici de comparaci que tens en el llibre, explica-la amb les teves paraules i posa-hi tamb un exemple.\n2 Relaciona les dues parts de cada comparaci: a La paret ha quedat tan blanca b Es va posar ms vermell c T els cabells rossos d Les seves sabates llueixen menys e La Marta s tan tibada f Era tan prim 1 que semblava un paper de fumar. 2 que un tomquet. 3 com la neu. 4 com un fil dor. 5 que els estels en lluna plena. 6 com un pal de telfon.\nQuins nexes comparatius shan utilitzat? 3 Escriu comparacions a partir de les parelles delements que et donem: una espina dun cactus / una agulla de cosir\nun vestit verd / una fulla de julivert\nuna boca gran / lentrada dun tnel\nbona mar / el palmell de la m\n1 Completa les frases segents a partir de les respostes a les preguntes plantejades i digues quin s el complement directe (CD) i quin el complement indirecte (CI) en cada cas: Qu ha deixat i a qui? LAbel ha deixat Qu ha comprat per a qui? Lvia ha comprat Qu ha portat i per a qui? La Laia ha portat Qu explicava i a qui? La Roser explicava Qu va regalar i a qui? En Pau va regalar 2 Torna a escriure les frases completades de lactivitat 1 per substitueix el complement indirecte per la forma pronominal corresponent. Desprs, fes el mateix amb el complement directe.\n1 Explica qu volen dir les comparacions que hi ha a continuaci i subratllan els nexes comparatius. El patinet que mhe comprat sembla un coet.\nMhan quedat els cabells com un eri.\nEl coix que tinc s tan tou com un pa de pessic.\nAix fa una olor com una mofeta.\nEl corredor semblava una llebre.\nEl Pere sembla una guineu a lhora de fer negocis.\n2 Busca diferents matisos per a les comparacions que et donem a continuaci: El cel est tapat com El cel est tapat com El cel est tapat com Sortia un fum esps com Sortia un fum esps com Sortia un fum esps com (molt tapat) (mig tapat) (poc tapat) (molt esps) (mig esps) (poc esps) (soroll eixordador) (soroll acompassat) (soroll apagat)\nEl rellotge marcava les hores com El rellotge marcava les hores com El rellotge marcava les hores com\n1 Subratlla els complements circumstancials de les oracions segents i classificals: Ahir les barques van arribar al port amb retard. Desprs de la funci, els actors van sortir a lescenari per saludar. Ha plogut prou per els pagesos encara voldrien que plogus molt ms aquesta tardor. Quan anava a preparar les postres, vaig adonar-me que no hi havia sucre i vaig haver danar precipitadament al supermercat. CCL (lloc) CCT (temps) CCM (manera) CCQ (quantitat)\n2 Completa cada oraci amb un complement circumstancial del tipus que tindiquem: Jugarem + CCL + CCT\nLa Roser escriu + CCM\nLa Marina sortir + CCT\nEn Pau menja un entrep + CCM + CCL\nEn va menjar + CCQ\nEl partit ser + CCT + CCL\nEl dissabte anir + CCL + CCM + CCT\n1 Saps quina diferncia hi ha entre una comparaci i una metfora? Escriu exemples en els quals es vegi com una comparaci es converteix en metfora. Segueix lexemple que et donem. Exemple: En Marc t el nas petit com un cigr. En Marc t un nas de cigr.\n2 Pensa quines metfores pots formar amb els elements que et donem. Segueix lexemple: a La teva amiga s una tortuga. b c d e f g h s una llebre. s una guineu. s un corc. s un lloro. s un hipoptam. s una gasela. s un be.\n3 Relaciona les metfores que has format en lactivitat 2 amb els significats que et donem:\nLa teva amiga s lenta. s xerraire. s astuta. s manyaga. s gil. s pesada. s insistent. s rpida.\n1 Subratlla els complements circumstancials daquestes frases i escriu a sota de quin tipus sn.\nAnem al bosc.\nHo va fer a poc a poc. En el tren viatgem cmodament. Lescultor fa peces de fang. Treballes molt. El proper divendres vindr la meva germana. Lorquestra anir al Palau de la Msica. Estudies poc. Els nois de lescola juguen al pati de sorra. Canta molt b. 2 Escriu una frase amb un exemple de cada tipus de locuci adverbial que tens al llibre.\n1 Quan fem servir una metfora diem que un element s igual que un altre perqu t una caracterstica que volem ressaltar. Per exemple, si vull dir que alg t els ulls molt negres, per vull dir-ho de manera especial, he de buscar algun element que sigui negre, per exemple el carb, i aleshores dir: Els ulls color carb de la nena... Els dos carbons que li destaquen a la cara... Escriu el nom delements que tinguin la caracterstica que tindiquem: Color blanc: la neu, Color verd: Ser gran: un gegant, Ser petit: Ser treballador: Ser rod: Ser velo: Ser lleuger: 2 Tria tres o quatre dels elements que has escrit, i escriu oracions en les quals facis servir metfores. Fixat en lexemple: Color blanc: la neu. Oraci: Destacava el color neu del seu vestit.\n1 Per parelles, intenteu completar aquest fragment del llibre El diari secret dAdrian Mole al ms rpid possible. Es tracta descriure ladverbi o locuci adverbial que cregueu ms adequada. Guanya la parella que el completa correctament abans que els altres.\nEl pare mha parlat a al viatge. Ha insistit de porc el cap\n(loc. adv. manera)\nTamb mha fet alguna recomanaci de cara que\ncomprs empanada el tren, he tret\nel viatge. Un cop\nper una de les finestres i el pare sestava\na landana. No parava de mirar el rellotge.\nse macudia res per dir-li.\nmha sortit : No toblidis de donar menjar al gos. El pare ha rigut\nSUE TOWNSEND, El diari secret dAdrian Mole\n2 Busca en aquesta sopa de lletres cinc adverbis de manera i fes una frase amb cadascun:\nS Q U I P A\nT A I X I L\nN N S M T E\nE E A E J G\nM I L L O R\nL L Z I R A\nI A E O Z M\nG Z F Q T E\nA S O N R N\nS T M L E T\n1 Inventa metfores per dir que: Alg s poc hbil.\nUn noi s molt simptic i rialler.\nUn gos corre molt.\nEl llum sespatlla contnuament.\nUn vestit est molt guarnit.\n2 Tria metfores que ja siguin en el llibre, o inventa-te-les i escriu un text on hi apareguin totes. Mira daconseguir un text amb un cert sentit.\n3 Explica qu volen dir aquestes expressions: Aquesta samarreta canta:\nEs menjava amb els ulls la fotografia del protagonista de la pellcula:\n1 Completa la definici segent:\nsn paraules que amb el seu complement. Sn\n2 Quins tipus de preposicions coneixes? Posan exemples.\n3 Completa la definici segent:\nLes o 4 Posa exemples de conjuncions.\nsn paraules que duna oraci. Sn .\n5 Subratlla les preposicions (de color blau) i les conjuncions (de vermell) que trobars en el text segent:\nLa mam i la mam den Paul eren a la platja i prenien el sol ajagudes a la sorra. Han nedat fins a\nlescull amb els matalassos inflables i han remolcat en Paul. Jo mhe quedat a la platja. Estava massa cansada per refer el viatge cap a lescull. La mam den Paul ens ha demanat que, al pap den Paul, no li diguem res de tot aix, perqu castigaria en Paul a estar-se tancat tres dies a la cambra de lhotel. El meu, de pap, al vespre, amb el paper de plata duna pastilla de xocolata mha fet una condecoraci. Una condecoraci de SOS-Salvament! Me lha clavada a la camisa de dormir. Est orgulls de mi, ha dit. Perqu he nedat fins a la platja. I perqu no sc una ploranera! CHRISTINE NSTLINGER, Estimada iaia, la teva Susi\n1 De vegades utilitzem diverses frases fetes per dir una mateixa cosa. Sn sinnimes. Relaciona cada parella: Tallar el bacall. Trobar tatxes. Rosegar-se els punys. Fer un vaitot. sser coix del front. Fer la llesca. s un cap de carbassa. Trobar pls. Estirar-se els cabells. Jugar-se la camisa. Fer la guitza. Remenar les cireres.\n2 Escriu una frase amb cadascuna daquestes frases fetes en qu quedi clar el seu significat. Suar tinta.\nEstirar les orelles.\nTreure les ungles.\nCantar les quaranta.\n1 Subratlla les preposicions de les oracions segents. Classifica-les en fortes o febles: Hem arribat a lescola puntuals. Menjo un gelat de maduixa dins del bar. Ha de prendre un xarop per a la tos fins que es curi. Magrada el pa amb xocolata. Hem entrat per la porta que hi ha vora la finestra. Visc en una casa de dos pisos prop del parc. El cotxe ha xocat contra la paret de la cantonada. He sortit al carrer sense labric.\n2 Encercla les conjuncions que hi ha en aquestes frases: La Pilar i la Joana volen anar dexcursi per no tenen temps. Encara que busquis, no trobars el penjoll perqu lhe portat a la joieria. Tan bon punt el tingui, tel portar a loficina.\nNo s quin regal fer al Jaume: una cacatua o un guacamai potser ser millor demanar lopini del veterinari. 3 Escriu una oraci amb cada una de les conjuncions segents: i, que, ni, o, per.\n1 Un error dimpremta ha fet que aquestes frases fetes es barregessin. Torna a escriure-les correctament. Desprs, explican el significat. Suar ferro. Plegar el galliner. Pesar veles. Ofegar-se els peus. Somiar la cansalada. 2 Ja saps que amb el verb fer es poden formar moltes frases fetes. Busca el significat daquestes: Fer el paperot. Tocar figues. Esvalotar el llaut. Ensenyar el nas. Ficar en un got daigua. Parar truites.\nFer mans i mnigues.\nFer un pet com una gla.\nNo fer el pes.\nFer el ronsa.\n1 Hi ha preposicions que signifiquen el contrari duna altra. Relaciona-les i escriu una frase amb cada parella: davant damunt dintre sense fora amb darrere sota\n2 Subratlla les conjuncions daquest text.\nMentre bull laigua, veu el rellotge de paret que continua marcant les cinc en punt des de fa tres dies i pensa: davui no passa que no compri piles. Obre tot seguit la porta de la nevera, plena dimants amb siluetes de pterodctils, megateris i brontosaures, i treu un tetrabric de llet desnatada. Abans de tancar la porta, per, ensuma una olor rara i comena a tafanejar amb el nas aqu i all. Aparta una terrina de mantega light, una coca-cola sense cafena, un paquet de quatre iogurts enriquits amb lestrella dels bacteris diettics, i, tot duna, se li aombra la cara i se li posen els pls de les celles de punta en descobrir un cendrer ple de burilles fastigoses. A poc a poc es va empassant les ganes descanyar el seu fill. Amb dos dits, que es renta tot seguit, es desempallega del cendrer, i es concentra en la infusi. Agafa el tetrabrik, laboca sobre la tassa i la llet forma una petita nebulosa que trenca el color del te. Aleshores, pitja el ressort del cubell de les escombraries que, obedient, obre la seva boca llardosa. Just quan llena el tetrabrik buit, per, sent un bram paors rere seu: Nooooooo! La mare fa un bot sobresaltada, es gira i veu Anorak amb les mans al cap i expressi dacabar de presenciar un horrible crim contra la humanitat. Anorak se li apropa, sense treure-li els ulls de sobre i, quan es troba frec a frec, sajup de cop, obre el cubell de la brossa, arrenca del seu interior el tetrabrick i explota: Per per que no saps que aquest envs s reciclable?! J. DE DU PRATS, Anorak (text adaptat)\n1 Tinvitem a fer dinvestigador. Segur que has sentit refranys com: Pel maig, cada dia un raig. A labril, cada gota en val mil.\nAra et presentem una srie de refranys, per els falten els mesos a qu fan referncia. Esbrina quins sn i completa els refranys. En la majoria de casos, la rima et donar una pista. A l Clara s la lluna d Laigua de Al Gats de Trona l Aigua d El sol de Pel Pel Pel Pel Bellesa i flor de Mata el porc pel Per l no et llevis un fil. per encara ho s ms la de fa crixer el cabell a raig. la fal al puny. valen molt diner. , ve bon estiu. , safr, mel i most. estella el cap dels ases. , beure, suar i la fresca buscar. , una estona de sol i una altra al foguer. , qui tingui blat que en sembri. , les xarxes a la mar. , en un dia men vaig. si vols que es conservi b. , febreret, set capes i un barret. , fuig de lombra i busca el sol. .\n2 Inventat dues dites sobre la castanyada en qu hi surti el mes de novembre.\nDokumen Serupa dengan català 6è\nCatalina Roig Castelló\nExercicis Santillana 1eso\nPROTOCOLO DE EVALUACIÓN INICIAL6è\nLainnya Dari luisdarfer\nFit Xes Project Ee Gip Te\nb i la v\nT4 Com Són Les Plantes 1\nProva Català t.3\n10 consells saludables.docx\nActivitats Català 3r


Prat de Llobregat, 1934\nEnginyer tècnic industrial, la seva vida professional està lligada a la Seda de Barcelona, exercint diferents càrrecs de direcció tècnica. Entre els anys 1974 i 1983, va ser regidor de l’Ajuntament del Prat com a Delegat d’Aigües i com a Tinent d’alcalde de Serveis Municipals. Fou membre fundador de la “Comunitat d’Usuaris d’Aigües del Delta Oriental del Riu Llobregat”, així com Regidor Coordinador de la Junta Gestora, President i assessor tècnic entre 1989 al 2009.\nEl seus escrits són un reflex del seu coneixement en matèria d’aigües i del seu profund interès en la cultura i la història del Prat. Ha participat en cursos, conferències, jornades i seminaris sobre aquests temes. És un col·laborador habitual de la revista Delta Llobregat. El 1989, els socis d’Amics del Prat li atorgaren el guardó “Amic d’El Prat” en agraïment a la seva tasca.\nHa estat guardonat amb el premi Ciutat del Prat 2014, "per la seva trajectòria com a historiador local i la seva contribució al coneixement i defensa dels aqüífers del delta del Llobregat".\nEl Prat vuitcentista. El Prat de Llobregat: Rubrica, 2020.\nCafès, bars i tavernes del Prat (1861-1969). El Prat de Llobregat: Josep Ferret i Pujol, 2018.\nJaume Casanovas i Parellada : aportació a l'estudi biogràfic (2a edició ampliada). El Prat de Llobregat: [l’autor], 2017.\nL'Antiga rectoria del Prat : (1680-1936). El Prat de Llobregat: Rubrica, 2017.\nLa Discapacitat intel·lectual al Prat (1970-1997) : des d'Amics del Subnormal fins a la Fundació Rubricatus. [El Prat de Llobregat] : Rúbrica, 2016.\nEls Ferrers, fusters i carreters del Prat: (1742-1960). El Prat de Llobregat: Rubrica, 2016.\nEl Centre Artesà: Una història. El Prat de Llobregat: Rubrica, 2015.\nEl carrer Major. El més antic del Prat (1725-1965). El Prat de Llobregat: Rubrica, 2015.\nEl Prat i la Guàrdia Civil (1863-1936). El Prat de Llobregat: Rubrica, 2014.\nEl Prat i el seu ferrocarril (1877-1957). El Prat de Llobregat: Rubrica, 2014.\nEl moviment sardanista al Prat (1906-1936). El Prat de Llobregat: Rubrica, 2013.\nEls Mossos d'Esquadra del Prat (1902-1936). El Prat de Llobregat: [l’autor] DL 2011.\nJoaquim Cabané i el seu combat per la cultura. El Prat de Llobregat: Rubrica, 2009.\n“Una visión histórica de las principales sequías registradas en el Bajo Llobregat (1812-1950)”. Comunicació pronunciada el 31 d’octubre de 2008 al Prat de Llobregat dins de les Jornades AEUS sobre “La gestión de las crisis hídricas: los usuarios de aguas subterráneas y la administración frente a la sequía”.\n450 anys fent parròquia, Parròquia de St. Pere i St. Pau del Prat de Llobregat (1556-2006). El Prat de Llobregat: Parròquia de Sant Pere i Sant Pau, 2007.\nAmics del Prat: cinquanta anys d'història. Autors: Josep Ferret i Pujol, Vicenç Tierra. El Prat de Llobregat: Centre d’Estudis Comarcals del Baix Llobregat, 2007.\n100 anys fent escola, cent anys de la Comunitat de les Germanes Carmelites Missioneres i del Col·legi Mare de Déu del Carme (1906-2006). El Prat de Llobregat: AJP Gràfics, 2006.\nEls primitius pous artesians del delta del riu Llobregat: 1893-1912. El Prat de Llobregat: Comunitat d'Usuaris d'Aigües de la Vall Baixa i Delta del riu Llobregat, 2006.\n"Alguns aspectes de riuades i inundacions del Llobregat", dins de L'espai. Revista de recerca i divulgació, núm. 8, Molins de Rei, 2005.\nEls Carrabiners de la platja del Prat. El Prat de Llobregat: Ajuntament del Prat de Llobregat, 2004.\nJosep Pejoan i Comas: Xagó. El Prat de Llobregat: Rúbrica, 2004.\nEls antics aprofitaments d'aigües subterrànies del Delta del Llobregat 1600/1900. El Prat de Llobregat: Comunitat d'Usuaris del Delta del Riu Llobregat, 2002.\nLa Vida parroquial als anys 40: la construcció de la cripta. [El Prat de Llobregat] : s.n, 2002.\nC.B. Prat, cinquanta anys d'història. El Prat de Llobregat: Associació d'Exjugadors i Amics del Bàsquet Pratenc, 2001.\n“Els soldats pratencs a la Guerra de Cuba (1895-1898). A: El Prat de Llobregat : des de la formació del delta fins al segle XX : actes del I Curs d'Història del Prat. El Prat de Llobregat : Amics del Prat, DL 1997. p. 41-48.\n“Les aigües en el procés d’industrialització de la comarca”. A: El Pas de la societat agrària a industrial al Baix Llobregat : agricultura intensiva i industrialització. Martorell : Centre d'Estudis Comarcals del Baix Llobregat ; Barcelona : Abadia de Montserrat, 1995. p. 607- 627.\nPrimer centenari descobriment de aigües artesianes del Delta del riu Llobregat:1893-1993. [El Prat de Llobregat]: Comunitat d'usuaris d'aigües del delta del riu Llobregat, cop. 1993.\nJaume Casanovas i Parellada: aportació a l'estudi biogràfic. El Prat de Llobregat: Associació Cultural Delta del Llobregat [etc], DL 1992.\nJosep Pujol: metge, polític i humanista. El Prat de Llobregat: Servei de Secretaria, 1989.\nLes Primeres perforacions artesianes a la Marina de L'Hospitalet: 1896-1908. L’Hospitalet de Llobregat: Centre d’Estudis de l’Hospitalet de Llobregat, 1987.\nResum d'activitats de la Comunitat d'Usuaris d'Aigües : període 1982-1986: Memòria 1987. El Prat de Llobregat: Comunitat d'Usuaris d'Aigües de l'Àrea Oriental del Delta del riu Llobregat, .\nL’aprofitament de les aigües subterrànies del delta del Llobregat (1933-1983). El Prat de Llobregat: Comunitat d'Usuaris d'Aigües de l'Àrea Oriental del Delta del riu Llobregat, DL 1985.\n"Els Aprofitaments artesians al Delta del Llobregat, 1893-1942". A: XXV Assemblea Intercomarcald'Estudiosos. El Prat 25-26 Octubre 1980.Martorell; El Prat de Llobregat : Centre d'Estudis Comarcals del Baix Llobregat : Amics del Prat, 1985. p. 170-225\nLes Afeccions del Port de Barcelona / [Pere Baltà i Llopart, Jaume Codina i Vila, Josep Ferret i Pujol]. [Barcelona, s.n.], [1977?].\nLa història de la sardana dels principis del segle XX\nUn llibre recull els primers anys dels Mossos al Prat\nEs recull l’acció cultural de Joaquim\nXerrades en els cursos d'Història a Amics d'El Prat.


Capgirem Vic enceta la campanya amb una acció de carrer per reivindicar la funerària pública | CAPGIREM VIC\nCapgirem Vic enceta la campanya amb una acció de carrer per reivindicar la funerària pública\nUn moment de la rua funerària d’avui pel centre de Vic\nCapgirem Vic ha fet aquest divendres el seu primer acte en campanya. I ho ha fet al carrer posant en valor un dels principals punts del programa electoral amb què afrontar les eleccions municipals del 26 de maig: la remunicipalització del servei funerari perquè la mort deixi de ser un luxe.\nL’acció ha consistit en una ‘performance’ que simulava una rua funerària, amb taüt i orquestra de dixieland inclosos, que ha sortit de la plaça del Carbó i que ha discorregut pel centre de Vic per acabar davant l’Ajuntament, on s’ha fet lectura del manifest «Cap a una funerària municipal i pública: la mort no és un luxe. Enterren els seus privilegis».\nEl preu del servei funerari a Vic és totalment desorbitat. La situació, pràcticament de monopoli per part de la principal empresa funerària de la ciutat fa que pugui enriquir-se a costa del patiment que suposa la pèrdua d’una persona estimada. Tot plegat actuant de forma opaca, com ho demostra que a la seva pàgina web: és impossible trobar-hi una tarifa de preus. Des de Capgirem Vic estem convençudes de que la majoria de la població entén que aquesta és una situació totalment injusta, ja que ni amb la mort, ni amb el patiment, s’hi hauria de poder fer negoci.\nLa principal empresa funerària de la ciutat, de fet, està situada en terrenys públics. Es tracta d’un tanatori privat sobre terreny municipal, amb una concessió d’una durada de 39 anys, i amb ampli aparcament públic al davant.\nDes de Capgirem Vic volem oferir preus més assequibles amb una funerària pública i que tot el marge de benefici que té l’empresa privada podria aplicar-se amb reducció de preus. Una funerària pública, a més, garanteix bones pràctiques i transparència.\nAixí doncs, amb l’objectiu de garantir enterraments dignes per a tothom, i alhora uns preus populars i assumibles per tothom, ens comprometem a remunicipalitzar el servei funerari. Perquè morir no hauria de ser un luxe ni un negoci.


Hotels Vacations in Costa del Sol - Sol Family Hotels in Costa del Sol\nHotels in the worldHotels in SpainAll hotels The Flintstones HotelsFamily ResortsCouples ResortsSenior HolidaysHotels for GroupsSports HotelsBusiness HotelsHotels Adults Only Hotels in Costa del Sol\nHome > Hotels & apartments > Family Hotel Vacations with kids in Costa del Sol Costa del Sol All zones\nFamily Hotel Vacations with kids in Costa del Sol\nThe Costa del Sol destination known worldwide par excellence, Malaga is particularly appreciated for its beaches, culture, cuisine and the amiability of its people. There you will find our Sol hotels in the best Sol Don Marco ****\nPaseo Marítimo s/nTorremolinos - Málaga, SPAIN\nThe newly-built Sol Don Marco Hotel is located on the Bajondillo beachfront in Torremolinos, on the Costa del Sol. It forms part of the Don Hotel... read more\nAvenida del LidoTorremolinos - Málaga, SPAIN\nThe Sol Don Pedro hotel is located in a select, peaceful tourist area of Torremolinos, on the seaside promenade of El Bajondillo Beach. This forms... read more\nPaseo Colorado, 26Torremolinos - Málaga, SPAIN\nSol Principe hotel is a Torremolinos hotel strategically located in first line with direct access to long sandy Playamar beach. 2km from Torremolinos... read more\n1 2 Search your hotel


concerto Archives - Page 2 of 2 - Classicalexburns\nBéla Bartók ‘Concerto for Orchestra’: Hungary for Musical Success\nBéla Bartók – Concerto for Orchestra Context Béla Bartók’s Concerto for Orchestra is a five-movement piece of orchestral music that was written in 1943. Born in Hungary in 1881, Bartók is another composer who showed potential from a young age. Able to distinguish dance themes from a young age, his mother started Read more…


Zonavideo UPC - Entres a la Sala Blanca?\n18 de des. 2008 Quin tipus de recerca es fa en una sala blanca? Per què aquest nom? Com han d'anar vestits els investigadors i les investigadores? Una sala blanca està dissenyada per fer recerca sobre dispositius electrònics seguint criteris de netedat extrema.\nServei de Comunicació Divulgació científica Difusió de la recerca Enginyeria de la telecomunicació


L'AUTOBUSET | 9788417059514 | Toni Gomi | Llibreria L'Argonauta - Llibreria de Balaguer, Lleida\nToni Gomi Veguete Ref. 9788417059514 Veure altres productes del mateix autor\nNomés el mestre Taro Gomi pot fer que una ruta quotidiana sigui inoblidable.\nAncho: 20,7 cm Alto: 24 cm\nAño de edici... : 2018\nNº de página... : 40\nAcompanya l’autobuset per totes les parades de la seva ruta diària i diverteix-te trobant objectes i personatges a cada il·lustració. Un delicat viatge perquè els nens es meravellin amb les petites coses de cada dia.


Aparhotels, apartaments and cases - For rent aparhotels, apartaments and cases, Flateli Ballesteries\nApartament en Gerona/Girona posseeix capacitat per a 2 persones. Allotjament de 25 m², amb vistes al riu. Disposa de terrassa, calefacció bomba de calor, aire acondicionat en tot...\nDes de € 49 / nit\nApartament en Gerona/Girona posseeix capacitat per a 2 persones. Allotjament de 25 m², amb vistes al riu. Disposa de calefacció bomba de calor, aire acondicionat en tot l´allotjament, 1...


8a Edició - Sons del camí\nEn aquesta 8ª edició de Sons del Camí va acollir concerts a la Nau central de la Seu i als Jardins de la Cova de Sant Ignasi\nDUQUENDE I CHICUELO · ÍNTIMO\nEl sabadellenc Duquende, un dels cantaores més genuïns i reconeguts de l’escena flamenca. Als 8 anys, Camarón de la Isla, amb qui sovint ha estat comparat, el va convidar a debutar als escenaris acompanyant-lo a la guitarra. A partir d’aquí es va llançar la carrera de Duquende, que sempre ha confessat ser “camaronero” fins moll de l’os. Duquende és el primer cantaor que va trepitjar, el 1996, el Théâtre des Champs-Élysées i té una col·lecció d’enceses ovacions en els millors escenaris de tot el món. Amb la participació especial de Juan Gómez “Chicuelo”.\nMARIA ARNAL I MARCEL BAGÉS · "CLAMOR"\nDos anys i mig després de tancar la gira de ‘45 cerebros y 1 corazón’ (2017), Maria Arnal i Marcel Bagés presentar el seu àlbum, ‘Clamor’, que redimensiona el concepte de tradició i l’introdueix definitivament a l’endemà. ‘Clamor’ explora els canvis personals, col·lectius i globals a què ens aboca un planeta en crisi, la nostra infinita capacitat de transformació davant les adversitats i els reptes d’un futur més incert que mai. I ho fa a escala coral, unint veus que imaginen mons possibles i llancen un crit compartit on les guitarres i l’electrònica esdevenen atmosferes, conjugant rondalles i mitologies especulatives, cordes i samples autogenerats, gravacions de camp i intel·ligència artificial.\nBETH · ORIGEN\nOrigen, la Beth va presentar el seu disc ple de melodies purament pop, que atrapen des de el primer moment... ja sigui perquè estan cantades amb delicadesa i alhora contundència o perquè recorden a les arrels i influències dels artistes. Sempre amb la seva veu esquinçada tan personal i característica. La majoria de les cançons la Beth les va escriure fa bastants anys. Hi ha 13 cançons. 3 llengües diferents. Castellà (8 cançons), català (3 cançons) i anglès (2 cançons). Origen parla de temes tan diversos com l'amor, el desamor, els fills, l'esperança, una illa i una mica de la vida en general.\nXAVIER SABATA I DANI ESPASA · HANDEL AS ORPHEUS\nEl contratenor de renom internacional Xavier Sabata i el clave Dani Espasa van presentar la veu del desig en les cantates italianes de Handel. ‘Handel as Orpheus’ va ser un petit tast de l’època italiana on, amb l’ajuda dels poetes de l’Accademia dell’Arcadia, Handel compondrà un gran nombre de cantates per a veu i baix continu dedicades a temes amorosos.\nANDREA MOTIS · EMOTIONAL DANCE\nDesprés d’editar sis discos aclamats per la crítica, la trompetista, cantant i compositora de Barcelona, Andrea Motis feia el seu debut en solitari sota el segell Impulse! Records amb l’àlbum ‘Emotional dance’. Com en els seus anteriors projectes, ‘Emotional dance’ conté la seva proporció equilibrada de clàssics de jazz, swing i bossa nova, amb temes arranjats especialment per a ella i versions de músics catalans. On Motis també va mostrar per primera vegada els seus dots de compositora, firmant tres temes del total de catorze que componen ‘Emotional dance’\ndel 14 al 23 de juliol 2021\nPrograma 8a Edició\nMaria Arnal i Marcel Bagés, Andrea Motis, Duquende i Chicuelo encapçalen la 8a edició del cicle de músiques amb ànima Sons del Camí


Community | Page 5 | IRB Barcelona\nLa Vanguardia, el diari Ara i ABC, entre altres mitjans, han recollit la notícia de la publicació en Cell de dos treballs realitzats per Salvador Aznar Benitah, investigador ICREA de l'IRB Barcelona, en col·laboració amb la Universitat de Califòrnia Irvine (EUA). La investigació concloïa que en ratolins en els quals el rellotge central, localitzat en el cervell, no funciona, cada teixit sap quina hora és i és capaç de respondre als canvis de llum que es produeixen entre el dia i la nit.\nEnllaç a ...\nABC ha publicat un article sobre la investigació liderada per Modesto Orozco, cap del laboratori de Modelització Molecular i Bioinformàtica de l'IRB Barcelona, que ha permès comprendre el mecanisme d'acció de l'anticòs mAb806, un fàrmac utilitzat pel tractament de glioblastoma. L'estudi, publicat a la revista PNAS, posa les bases per estendre aquest tractament a més tipus de tumors i realitzar teràpies més específiques.\nLa investigació ha estat publicada a la revista Cell, en col·laboració amb l'IISPV.\nResolen el mecanisme d'acció d'un fàrmac antitumoral pel tractament de glioblastoma\nL'anticòs mAb806 és utilitzat en el tractament de glioblastoma, encara que fins ara es desconeixia el seu mecanisme d'acció.\nL'estudi, publicat a la revista PNAS, posa les bases per estendre el tractament amb mAb806 a més tipus de tumors i realitzar teràpies més específiques.\nABC i Gaceta Mèdica, entre altres mitjans, han publicat un article sobre l'estudi de l'estructura d'un membre de la família de transportadors de L-aminoàcids (LAT, per les sigles en anglès), liderat per l'investigador de l'IRB Barcelona Manuel Palacín. "Saber com els transportadors LAT reconeixen als aminoàcids que s'han d'introduir en la cèl·lula, ens permet comprendre millor el seu funcionament i ens ajuda a desxifrar els defectes moleculars associats a diferents patologies per poder desenvolupar possibles tractaments" comenta Palacín.


23 de maig. Les coses estan canviant | Parc Agroecològic de l'Empordà\n23 de maig. Les coses estan canviant\nDivendres, 05/23/2014 - 06:17 — parc


Barcelona, en avís per contaminació atmosfèrica per partícules de pols | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nL'episodi és conseqüència de l'arribada de pols africana pel temporal Glòria\nBarcelona 23 GEN 2020 - 15:56\tCET\nEstat de la platja de la Barceloneta després del pas del temporal Glòria. Albert Garcia\nEl temporal Glòria té altres conseqüències per a l'àrea metropolitana de Barcelona, que es troba en situació d'"avís preventiu" per contaminació atmosfèrica per partícules per l'arribada de pols d'origen africà a conseqüència de l'episodi de forts vents i pluges viscut en els últims dies. L'avís ha estat activat per la Generalitat als 40 municipis de la conurbació de Barcelona que formen part de la Zona de Protecció Especial de l'Ambient Atmosfèric, sense que suposi una restricció del trànsit.\nSegons la Direcció de Qualitat Ambiental, malgrat la pluja dels últims dies, el desplaçament del temporal Glòria cap a zones del sud-oest de la península Ibèrica ha afavorit el transport de pols africana i es preveuen nivells de partícules PM10 entre moderats i alts durant avui i els propers dies a Catalunya.\nL'avís preventiu és la fase prèvia a la possibilitat que es produeixi un episodi ambiental i el seu objectiu és reduir les emissions de contaminants per evitar-ho. L'activació de l'avís preventiu de contaminació s'està indicant als panells lluminosos dels principals eixos viaris i també comporta informar la ciutadania perquè prioritzi l'ús del transport públic en comptes del vehicle privat.\nEl temporal a Barcelona ha afectat sobretot les platges\nIgualment, la Generalitat ha notificat als ajuntaments i a les activitats industrials i obres públiques i de generació elèctrica que activin els protocols de treball previstos en aquests casos per reduir les emissions de pols. Segons ha informat la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, l'avís preventiu s'ha adoptat perquè ahir dimecres es va superar dues vegades el valor límit diari (50 micrograms per metre cúbic) de partícules PM10 a dos punts de mesurament de la ciutat de Barcelona (l'Eixample i el Poblenou).\nLa Direcció General de Qualitat Ambiental farà un seguiment diari exhaustiu dels nivells i valorarà si cal activar un episodi de contaminació per partícules, o bé desactivar l'avís preventiu. La Generalitat ha recomanat que, mentre duri aquest episodi de nivells alts de partícules en suspensió a l'aire, es facin els trajectes a peu o amb bicicleta, escollint carrers amb poc trànsit i s'utilitzi el transport públic.\nTambé aconsella regular la climatització de les llars, abaixant la temperatura del termòstat, assegurant el bon funcionament de les calefaccions de combustibles fòssils, com la llenya o la biomassa, i garantint el bon funcionament dels filtres i captadors de cendres.


Ramon Batista aconsegueix la tercera posició del Campionat de Catalunya de Raceboard - Club Nàutic Salou\nRamon Batista aconsegueix la tercera posició del Campionat de Catalunya de Raceboard\nAquest passat cap de setmana 9 i 10 d’abril, el Club de Vela Blanes ha organitzat el Campionat de Catalunya de Windsurf per a la classe Raceboard.\nEl regatista de Salou, Ramon Batista, ha aconseguit pujar al podi al classificar-se com a tercer absolut en la classificació general.\nDurant el campionat es van poder disputar un total de 5 proves, i cal destacar la posició de la regatista Alba Molina del club, la qual es va classificar com a segona fèmina del campionat, i el també regatista del club Roger Cabezas, el qual va finalitzar en la novena posició de la classificació general.


El Barça desaccelera en el pitjor moment - Empordà\nEl Barça desaccelera en el pitjor moment\nLa derrota d'aquest dissabte a Anoeta ha confirmat el mal moment de joc i de resultats que viu l'equip de Luis Enrique, que suma tres partits de Lliga sense guanyar just ara quan els tres títols de la temporada viuen un moment decisiu\nBARCELONA | EFE/GINÉS MUÑOZ 11.04.2016 | 06:30\nArda Turan es posa les mans al cap durant el Reial Societat-Barça. VINCENT WEST/reuters\nesprés d'encadenar 39 partits invicte i dominar de forma incontestable els dos primers terços del curs, el Barcelona de Luis Enrique ha iniciat una estranya desacceleració en el seu rendiment en el moment més inoportú de la temporada, just quan es decideixen els tres títols que hi ha en joc.\nLa derrota de dissabte a Anoeta, estadi en el qual només ha tret 1 punt de 18 possibles des que l'equip basc va tornar a Primera Dvisió fa sis temporades, confirma el mal moment del Barça.\nL'equip suma tres partits de Lliga sense guanyar. A Vila-real es va deixar remuntar un 0-2 (2-2), contra el Reial Madrid al Camp Nou, un 1-0 (1-2), i contra la Reial, a Donosti, va ser incapaç de capgirar el marcador després del matiner gol d'Oyarzabal (1-0).\nPer trobar uns guarismes similars, s'ha de remuntar-se a la campanya 2013-14, amb el Tata Martino com a entrenador. Llavors, el Barça va empatar els tres últims partits de Lliga, l'últim davant l'Atlètic, que li va robar el títol en el mateix Camp Nou.\nEl conjunt blaugrana fa també cinc partit seguits -Arsenal, Vila-real, Reial Madrid, Atlètic de Madrid i Reial Societat-que no pot mantenir la seva porteria a zero. Però la defensa -la línia en la qual Lucho introdueix menys rotacions- no és el problema d'aquest Barcelona. Fiant-ho tot a l'efectivitat demolidora del seu trident atacant, la MSN (Messi, Suárez i Neymar) ha perdut pólvora en aquesta recta final del curs.\nMessi, que busca el gol número 500 de la seva carrera, fa quatre partits que no marca. En els últims, sembla haver endarrerit intencionadament la seva posició en el terreny de joc, i la seva incidència en els metres finals, on no connecta tant amb Luis Suárez i Neymar com setmanes enrere, s'ha vist reduïda.\nEl punta brasiler, que va assumir, sense complexos tot el protagonisme ofensiu quan el crac argentí va estar dos mesos de baixa per una lesió de genoll, ha perdut ?frescor per desbordar en l'un contra un, una cosa que domina a la perfecció i de la qual el Barça ha tret un enorme profit tota la temporada.\nNomés Suárez sembla que arriba en un estat òptim de forma a la recta final de la temporada. L'uruguaià va ser el salvador en l'anada dels quarts de final de la Champions contra l'Atlètic capgirant el marcador amb dos gols de pur 9. Dissabte, no obstant això, no va poder donar un cop de mà als seus companys a Anoeta, ja que complia un partit de sanció.\nMalgrat que Luis Enrique s'obstina a assegurar que, amb les dades a la mà, l'equip arriba físicament més fresc al final d'aquest curs que la passada campanya, a l'equip se l'ha notat, com a mínim, saturat en els últims compromisos.\nEl Barça de Luis Enrique, que en atac viu -com vivia el de Guardiola- de la pressió i recuperació després de pèrdua, ha baixat un esglaó en la intensitat amb la qual pressiona a dalt el seu adversari. I, sense aquesta efectivitat a l'hora d'ofegar la sortida de la pilota del rival, pateix molt més en la creació.\nTampoc el calendari l'ha ajudat. El clàssic va arribar després de l'aturada pels compromisos amb la seleccions i just abans de l'anada de la Lliga de Campions. I el Barcelona el va jugar amb el fre de mà posat.\nQuan Piqué va marcar l'1-0, els jugadors semblaven estar celebrant ja el títol de Lliga. Després va arribar la remuntada blanca, i dissabte, a Anoeta, una nova ensopegada, amb un onze ple de suplents, que juga en contra inesperadament la classificació en el torneig de la regularitat.\nValència, Sporting i Espanyol visitaran el Camp Nou. I fora, ja no els queda, a priori, cap desplaçament incòmode (Deportivo, Betis i Granada) d'aquí a final de temporada. Tot i així, encara poden permetre's perdre un partit abans de cantar victòria.


Club de Futbol Bellvís: Un punt que val la quarta plaça: CF Bellvís 1 - 1 CF Gerb\nUn punt que val la quarta plaça: CF Bellvís 1 - 1 CF Gerb\nPartit atípic el que es va viure ahir al municipal del Bellvís. Poques vegades el Bellvís ha dominat tant un partit al seu camp i no s'ha endut la victòria.\nEl futbol és així, deia aquell, i ens reserva dies de tota manera. Ahir sense merèixer-ho, dos punts van volar del municipal.\nEl Bellvís, amb la plantilla al complert, sabia de la importància del que estava en joc, però potser va mancar una mica de concentració en els primers compassos del partit, i aquí van sorgir els problemes de l'equip.\nUn dubtós penal en el minut 5 del partit, va marcar el signe del mateix. El Gerb transforma i des d'aquell moment renuncia a l'atac i es tanca al darrere intentant sortir a la contra.\nEl Bellvís va crear perill en moltes ocasions, encara que li costava agafar desprevingut el seu rival, ja que gran part del partit va jugar-se en camp contrari.\nL'equip blaugrana va disposar de moltes ocasions a pilota parada, però entre la defensa visitant i el seu porter, van desmuntar totes les opcions de gol.\nTot i la derrota, l'equip va conjurar-se per sortir amb molta empenta durant el segon període, i així va ser.\nEls deu primers minuts van ser de setge total a la porteria del Gerb, i el Bellvís va tenir les seves millors ocasions, però el gol seguia sense aparèixer.\nCivit va enviar una pilota al pal més endavant amb un xut llunyà, i Juanca, amb bons xuts des de la frontal, avisava que el gols s'estava coent. Però no va ser fins als minuts finals quan Kiko, de nou providencial, va marcar per baix recollint una bona passada per sobre de la defensa.\nL'empat arribava quan encara hi havia temps de marcar el segon. En un seguit de corners semblava que el Bellvís obtindria la victòria, però al final, tot i el temps afegit, només un punt va quedar-se al municipal.\nPunt que semblava dolent, però que combinat amb les derrotes dels rivals, ha donat a l'equip la 4a posició provisional.\nA lluitar doncs aquesta setmana, per mantenir-la! Amunt Bellvís!\nPublicat per jm a 0:09\nNova victòria al feu local: CF Bellvís 2 - 1 CF Be...\nEmpat en el desplaçament a Arbeca: CF Arbeca 0 - 0...\nUn punt que val la quarta plaça: CF Bellvís 1 - 1 ...\nDemà nova jornada a casa: CF Bellvís - CF Gerb\nSense afluixar: CE La Fuliola 0 - 2 C.F. Bellvís


VILABOT - Ajuntament de Vila-real\nInici -> Àrees -> Noves tecnologies -> VILABOT\nL'Ajuntament de Vila-real portarà les noves tecnologies i l'apassionant món de la robòtica als centres educatius de la ciutat, gràcies al projecte VILABOT, que impulsa la Fundació Flors i que compta amb la implicació de l'Ajuntament perquè arribe a tots els alumnes i professors. VILABOT és una competició de robòtica que té com a objectiu impulsar l'ús de la robòtica en els centres educatius de la província i de tota la Comunitat Valenciana.\nLa cita, organitzada conjuntament per Fundació Flors i l'Ajuntament, està prevista per al 17 d'abril de 2019, però mentrestant es plantegen activitats formatives perquè tothom puga presentar-se i participar amb els coneixements necessaris.\nEn la competició VILABOT els alumnes d'edats entre 6 i 11 i de 12 a 17 anys podran dissenyar, construir i programar un robot autònom creat amb peces de LEGO o de qualsevol altra forma per a superar els dos reptes que es proposen: el camp de taronges o el partit de futbol. Tota la informació es pot consultar en http://www.vilabot.fundacionflors.es/


by CB Pardinyes | Oct 8, 2015 | Noticies\nAquest cap de setmana, els equips de les categories minis, infantils, cadets i juniors afronten la segona jornada de les seves lligues respectives en la temporada 2015-2016\nQuatre equips ho faran com a visitant, en aquest cas, el Junior Negre serà el primer a obrir la jornada dels equips de la base del club i ho farà a la pista de l’Andorra «B» dissabte 10 d’Octubre a les 12:30h. També el dissabte, jugaran l’Infantil Negre i el Cadet Negre al Pavelló del Prat Gran Escaldes davant de dos equips de l’Andorra a partir de les 16:00 i 17:30 respectivament. Ja diumenge 11 Octubre, el Mini Negre jugarà a la pista de l’Alta Segarra a partir de les 11:30.\nJa dissabte 10 d’Octubre , com a local i al Pavelló Juanjo Garra, jugara l’Infantil Groc davant del Maristes a partir de les 19:30 h. Ja diumenge 11 d’Octubre, a la tarda i al Pavelló de Pardinyes jugara l’equip Mini Groc davant el Maristes a partir de les 16:00. A continuació, el Cadet Groc davant el Maristes a les 17:30. Ja per últim, el Junior Groc davant el CB Torrefarrera a partir de les 19:00.\nHORARIS 10/11 D’OCTUBRE 2015\n12:30 Andorra «B» – JUNIOR NEGRE\n16:00 Andorra «A» – INFANTIL NEGRE\n17:30 Andorra «A» – CADET NEGRE\n19:30 INFANTIL GROC – Maristes\n11:30 Alta Segarra – MINI NEGRE\n16:00 MINI GROC – Maristes\n17:30 CADET GROC – Maristes\n19:00 JUNIOR GROC – Torrefarrera


Molt bona acollida a la primera Polärtic Snowrunning a la Vall de Núria - Diari de la neu\nMolt bona acollida a la primera Polärtic Snowrunning a la Vall de Núria\nL'esdeveniment era organitzat per Besttrail i va comptabilitzar 150 participants\nCompetició, RipollèsAgències 28.02.201712.45 h\nLa Vall de Núria va acollir la primera Polärtic Snowrunning Autor/a: Besttrail\nAquest passat dissabte 25 de febrer es va disputar la Polärtic, un esdeveniment organitzat per Besttrail, el qual oferia a les més de 150 persones participants, l’oportunitat de gaudir de la Vall de Núria com mai ho havien fet: corrent sobre neu mentre es ponia el sol i sortia la lluna.\nLa cursa comptava amb tres modalitats de circuit a escollir: 12 km, 6 km i canicròs de 6 km.\nComençant pel recorregut més llarg, de 12 km, el primer en creuar la línia de meta va ser Diego Arroyo amb un temps total de 01:04:29, seguit de ben a prop per Adrià Duarri a tant sols 3 segons del primer classificat, avançat a l’últim moment en l’esprint final. La dona en obtenir la millor posició fou Anna Carné amb un temps de 01:23:29. Val a dir que la classificació va estar molt ajustada entre tots els participants.\nEn quant a la modalitat de 6 km, mencionar el primer classificat en categoria sènior i campió absolut, Miquel Genís, que va completar el circuit en 00:48:47. Les primeres fèmines en arribar varen ser Anna Claret (01:06:51), Judith Verdaguer (01:09:35) i Sònia Torrents (01:11:03).\nFinalment, una nova modalitat encara no provada per Besttrail, el Canicròs, va sorprendre amb la victòria de Nil Lloret i Núria Martínez com a guanyadors absoluts amb els seus gossos.\nUna vegada acabada aquesta primera edició, Besttrail es proposa mirar cap endavant per fer repetir l’èxit d’aquesta cursa i millorar-la per assolir una cursa snowrunning més completa i de referència.\n15.02.2017. Compte enrere per a la 1a edició de la Polärtic snowrunning\n24.01.2016. Vall de Núria acollirà la 1era prova de la Copa Snowrunning


Vespres de mètode | Escoltes Catalans\nEn el marc del procés d’unitat, el grup de treball de Mètode organitza un cicle de xerrades i conferències sobre els reptes de la proposta educativa de l’escoltisme i el guiatge del futur amb la intenció d’analitzar les darreres tendències educatives i l’impacte de la nostra proposta en la societat.\nTotes les xerrades i conferències seran al vespre, aproximadament cap a les 19.30 i seran obertes a tothom, especialment als i les membres dels equips pedagògics de les tres associacions i a tots els i les caps del moviment.\nTotes les sessions seran retransmeses en directe pel canal de Youtube de la FCEGon també les podreu recuperar posteriorment.\nCalendari de properes sessions:\nSegona sessió: dijous 15 de desembre a la seu de la FCEG i Escoltes Catalans (Mare de Déu del Pilar, 18. Barcelona)\nCom acompanyem als infants i joves? amb Pau López (mestre, llicenciat en Filosofia i Ciències de l’Educació i doctor en Psicologia, vinculat a l’escoltisme), Imma Reguant (cap de l’Àrea per a la Coordinació i Planificació Escolar a Tarragona, Departament d’Ensenyament) i, Anna Comas i Maria José Harto(membres de l’equip directiu de l’Escola La Maquinista)\nTercera sessió: dijous 12 de gener a l’Espai Jove La Fontana (Gran de Gràcia 190-192. Barcelona)\nEscoltisme i guiatge i relació amb l’entorn amb Xus Martin Miquel Àngel Essomba.\nQuarta sessió: divendres 27 de gener\nPedagogies del segle XXI amb Jaume Carbonell (professor de sociologia de l’educació i autor del llibre “Pedagogías del Siglo XXI”)\nCinquena sessió: dates a confirmar\nSisena sessió: dates a confirmar\nParticipació i escoltisme: democratitzant les organitzacions des de la infància\nSessions ja celebrades. Consulta els vídeos!\nPrimera sessió: celebrada el dimecres 30 de novembre\nReptes de l’escoltisme i el guiatge amb Eduard Vallory (Analista social i director del projecte Escola Nova 21, vinculat a l’escoltisme).


EL BLOG D'EN TXABI: EsparrEguera, 2013… una més al sac!\nCristina 5/5/13 18:05\nLes curses d'Esparreguera havien estat sempre al mes de març. Comparada amb llavors, aquesta en el dia d'avui amb la calor que fa, no pot tenir la mateixa marca, lògicament.\nAvorrida cursa Dir? Jo la trobo molt bona idea. Una cursa per BCN que no consisteix en donar voltes per Gran Via i Paral·lel sinó que va d'un punt a un altre, ben allunyats. Ja t'ho diré quan la fem, però sembla molt divertida. Portaré el bikini sota i en arribar, a l'aigua!


L’Audiència Nacional concedeix la llibertat condicional a Rodrigo Rato\nCas de les targetes black\nHa valorat que l’expresident de Bankia té més de 70 anys, ha pagat la responsabilitat civil i ha realitzat un programa de reinserció\n12 de de febrer del 2021. 13:25\nL’Audiència Nacional ha donat el vistiplau a la llibertat condicional de l’expresident de Bankia Rodrigo Rato, a proposta del Centre d’Inserció Social de què depenia, després de valorar la seva edat (major de 70 anys), comportament, el seguiment d’un programa de reinserció i l’«antiguitat» dels fets pels quals va ingressar a presó, el cas de les targetes black de Caja Madrid. Rato complia des del 25 d’octubre del 2018 una condemna de quatre anys i mig de presó per apropiació indeguda. L’exvicepresident del Govern ja va obtenir l’octubre passat el tercer grau penitenciari o règim de semillibertat, que li va permetre sortir de la presó mitjançant control telemàtic.\nEn la seva proposta de llibertat condicional, la Junta de Tractament del CIS Victoria Kent ha valorat el «pronòstic favorable de Rato», que va ingressar a presó «de forma voluntària», és «septuagenari», ha tingut una conducta penitenciària «adaptada» i ha realitzat de manera «positiva» el programa de reinserció. També ha tingut en compte l’«antiguitat» dels fets pels quals va ser condemnat i que ha pagat «íntegrament» la responsabilitat civil, així com el mode de vida que ha mantingut des que va rebre la semillibertat.\nArguments que ara atén el jutge, previ informe favorable del ministeri fiscal, que fixa una sèrie de mesures com la custòdia familiar o fraternal de Rato, l’obligació de residir al lloc que designi i de fixar domicili, el seguiment pels serveis socials penitenciaris, i l’obligació de comunicar qualsevol possible detenció, imputació o condemna en procés penal.\nEl setembre passat, la secció quarta de la Sala Penal de l’Audiència Nacional va absoldre l’expresident de Bankia i la resta d’acusats per la sortida a borsa de l’entitat, tot i que encara està pendent dels recursos de cassació de diverses acusacions.\nA més, continua oberta la investigació sobre el seu patrimoni després que l’Audiència Provincial de Madrid ordenés fer marxa enrere al processament per presumpta corrupció en la contractació de la campanya de publicitat del banc, i agrupar-la en una causa comuna amb els presumptes delictes fiscals i de blanqueig, que instrueixen els jutjats de plaça de Castilla.\nTargetes 'black' Rodrigo Rato Justícia Corrupció Caja Madrid Bankia Audiencia Nacional


Comprar Cervesa Blanca de Fermentació alta a Uvinum\nCervesa Blanca de Fermentació alta\nTrobaràs en Uvinum opinions sobre cervesa Blanca de Fermentació alta amb els millors preus. A partir de només 1,63€ pots emportar cervesa Blanca de Fermentació alta ràpidament, amb totes les facilitats , I rep un Cervesa Spaten-Franziskaner en pocs dies a casa amb una RCP tan extraordinària com Franziskaner Naturtrüb 50cl.\n1 a 6 de 6 productes (Cervesa Blanca de...)\nVeure: A la venda (6) - Tots (17)\nCerques relacionades sobre Cervesa Blanca de Fermentació alta


OSO Y SU DIENTE DE LECHE. MUNTÉ VIDAL, MARTA. 9788496388420 El Bosque de la Maga Colibrí


Aragonès critica la decisión del TSJC sobre el castellano: es una "anomalía"\nAragonès critica la decisión del TSJC sobre el castellano: es una «anomalía»\nEl presidente de la Generalitat, Pere Aragonés, ha criticado que la decisión del Tribunal Superior de Justicia de Cataluña sobre el 25 por ciento de castellano en las escuelas es una «anomalía» porque ha entrado a legislar en porcentajes y esto «colisiona» con los criterios pedagógico y con el consenso académico, social y político.\n«No ha rechazado una medida mediante un recurso contencioso administrativo, sino que ha entrado a legislar en porcentajes», ha expuesto Aragonès al ser preguntado sobre si el Govern aplicará la sentencia del TSJC en una entrevista en TVE, en la que ha asegurado que van a defender el modelo «actual» escuela.\nPara ello, Aragonès ha explicado que van a desarrollar lo que prevé la Ley de Educación de Cataluña, al tiempo que ha pedido que se deje margen a los docentes para que puedan «garantizar, a parte del catalán como lengua central y vehicular del sistema educativo, el aprendizaje y los conocimientos de catalán, castellano y una tercera lengua, principalmente el inglés, al acabar el ciclo educativo obligatorio».\nAragonès ha aseverado que a día de hoy «esto se garantiza» en Cataluña, pero que no lo hacen «mediante un porcentaje». En este sentido, ha recalcado que van a desarrollar sus competencias en este ámbito y ha apuntado que «hay toda una normativa nueva que el TSJ no ha tenido en cuenta» y que también van a dar «cuenta de ello al Tribunal».\nEn este sentido, ha hecho hincapié en que no quieren entrar en «una dinámica de desobediencia» y ha pedido «confiar en los centros educativos y continuar en esta línea».\n«Sabemos que el uso del catalán como lengua vehicular en la enseñanza no estará garantizado si Cataluña no es un estado independiente, pero mientras esto no llegue vamos a defenderlo con todas las herramientas que tengamos a nuestro alcance y dando toda la seguridad jurídica a los funcionarios que hacen su trabajo», ha zanjado el presidente catalán.


Nascuts2010 – Pàgina 3 – Escola Can Fabra\n3r A ja tenim nom de la classe\nHola famílies us explicarem com es diu la classe. Esportistes, emocions, cactus, mandales, somnis, monstres marins, gossos, prehistòria i les mandonguilles. Aquestes son les propostes dels nens/es. Le proposta cactus la van pensar L’Alexandra i L’Abril, la prehistòria o van pensar L’Aitana i la Carlota, les mandales o van pensar la Ona la Marina i […]\nHola famílies, segon dia superat. Anem a dormir molt contents però molt cansats. Esportistes, els Països, Tritons i Videojocs\nHola famílies, avui primer dia de colònies ens ho hem passat pipa. Aquí us deixem un tastet de fotos, fins demà.\nCICLE MITJÀ VISITEM LA COLÒNIA GÜELL\nBenvolgudes famílies! Us donem la benvinguda al nou curs amb aquest recull de fotografies que vam fer la setmana passada visitant la espectacular Colònia Güell! Gaudiu! CLICA LA IMATGE\nFEM DE REPORTES!!\nEn aquest tercer trimestre, a l’espai d’expressió oral hem fet una activitat amb croma i ens ho hem passat molt bé. Inventar una notícia, gravar-la i escollir un escenari és tot el que hem necessitat per fer la “màgia” de fer de reporters. Ho han fet genial!!!


DCU per a la configurabilitat d'una estació de treball clínic\nPara acceder a los documentos con el texto completo, por favor, siga el siguiente enlace: http://hdl.handle.net/10609/8383\nFernandez Piquet, Alejandra (Sandra)\nGairebé un 50% dels metges de la sanitat catalana realitzen actualment les seves tasques assistencials en entorns SAP. Donada la naturalesa de la seva feina, és fàcil afirmar que les aplicacions que utilitzen habitualment haurien d'haver estat desenvolupades centrant l'atenció en l'usuari i el context en què aquest realitza la seva feina. Però degut a diversos motius organitzatius, això no ha estat així. Aquest projecte pretén demostrar el valor afegit que pot aportar el Disseny Centrat en l'Usuari en el desenvolupament d'aplicacions assistencials en l'àmbit SAP Sanitat. S'ha realitzat una investigació prèvia de les necessitats reals dels usuaris, un anàlisi del context d'ús i dels diferents perfils de usuari, s'ha desenvolupat un prototip amb la nova tecnologia que aporta SAP per al desenvolupament de interfícies tipus web integrades en el sistema (SAP Webdynpro for ABAP), i finalment s'ha realitzat la corresponent avaluació heurística i el test de usuaris. S'ha arribat principalment a tres conclusions: en primer lloc, ha sorprès la bona disposició dels usuaris metges per a participar en aquesta mena de projectes; en segon lloc, ha quedat demostrada la importància de l'anàlisi del context, així com la rellevància que el dissenyador estigui quan més a prop millor de l'usuari final; i finalment, cal destacar que la tecnologia emprada ha limitat qualitativament diverses opcions de disseny.\nAlmost 50% of catalan health care physicians perform currently their work on SAP environment. Given the nature of their work, it's easy to say that the applications you use regularly should have been developed focusing on the user and the context in which it carries out its work. But due to various organizational reasons, this has not happened. This project aims to demonstrate the added value that can be provided in the User Centered Design in the development of SAP Health care applications. In first place, it was done an investigation of the actual user needs, an analysis of use context and different user profiles, a prototype was developed using the new technology offered by SAP to develop web interfaces system integrated (SAP Webdynpro for ABAP), and finally it was performed the corresponding heuristic evaluation and user testing. Three conclusions were mainly reached: first, it was amazing the availability of physician users to participate in these kind of projects; in a second term, it has been demonstrated the importance of the contextual enquiry, and the relevance of the designer proximity to the final user; and finally, should be remarked that the used technology had limited qualitatively several design options.\nCasi un 50% de los médicos de la sanidad catalana realizan actualmente sus tareas asistenciales en entornos SAP. Dada la naturaleza de su trabajo, es fácil afirmar que las aplicaciones que utilizan habitualmente deberían haber sido desarrolladas centrando la atención en el usuario y el contexto en que éste realiza su trabajo. Pero debido a diversos motivos organizativos, esto no ha sido así. Este proyecto pretende demostrar el valor añadido que puede aportar el Diseño Centrado en el Usuario en el desarrollo de aplicaciones asistenciales en el ámbito SAP Sanidad. Se ha realizado una investigación previa de las necesidades reales de los usuarios, un análisis del contexto de uso y de los diferentes perfiles de usuario, se ha desarrollado un prototipo con la nueva tecnología que aporta SAP para el desarrollo de interfaces tipo web integradas en el sistema (SAP Webdynpro for ABAP), y finalmente se ha realizado la correspondiente evaluación heurística y el test de usuarios. Se ha llegado principalmente a tres conclusiones: en primer lugar, ha sorprendido la buena disposición de los usuarios médicos para participar en este tipo de proyectos, en segundo lugar, ha quedado demostrada la importancia del análisis del contexto, así como la relevancia que el diseñador esté cuanto más cerca mejor del usuario final, y finalmente, cabe destacar que la tecnología empleada ha limitado cualitativamente diversas opciones de diseño.