Ajuda\tServeisupament Regional)Ajuts i subvencions: Pla �nic d'obres i serveis de Catalunya (PUOSC)Base de dades de programes de finan�aments i subvencions de la Generalitat de Catalunya (FISUB)Concessi� d'ajuts, en les modalitats d'aportacions reintegrables i subvencions, a projectes culturalsSubvencions a empreses de producci� independents per a la realitzaci� de llargmetratges televisius de ficci� destinats a ser emesos per televisi�Subvencions a empreses i entitats per a l'assist�ncia i participaci� en fires, festivals i mercats internacionalsSubvencions a entitats i empreses gestores de sales de m�sica catalanes que programin m�sica en viu de car�cter professional per a millorar la infraestructura i/o adquirir equipamentSubvencions a l'organitzaci� d'activitats i esdeveniments que contribueixin a la promoci� de la m�sica de car�cter professional a CatalunyaSubvencions a la producci� d'obres audiovisuals per a cinema i televisi� amb alta capacitat d'exhibici� i difusi�Subvencions a la producci� editorial en catal� i en occit� i per a l'edici� de partitures de compositors/es catalans/esSubvencions a la producci� editorial en llengua catalana o occitana i a l'edici� de partitures d'especial inter�s culturalSubvencions a la programaci� realitzada de m�sica en viu de car�cter professional a CatalunyaSubvencions a produccions de teatre i de circ per a un muntatge en concretSubvencions dels pactes territorials per a l'ocupaci�Subvencions mitjan�ant convenis triennals amb companyies i empreses de producci� teatral i de circ i empreses gestores de sales de teatre amb producci� pr�piaSubvencions per a activitats de difusi� i promoci� del sector de les arts visuals de car�cter professional a CatalunyaSubvencions per a l'acc�s de les sales d'exhibici� cinematogr�fica independents de petits nuclis urbans o rurals a c�pies de pel�l�cules comunit�ries i iberoamericanesSubvencions per a l'edici� discogr�fica i videogr�fica de produccions musicals d'especial inter�s culturalSubvencions per a l'organitzaci� a Catalunya d'esdeveniments audiovisuals, i per a la seva promoci� i difusi�Subvencions per a la difusi� del cinema d'autor contemporani en sales d'exhibici�Subvencions per a la digitalitzaci� de continguts editorials, l'edici� electr�nica de llibres i d'audiollibres i la seva difusi� i comercialitzaci� digitalSubvencions per a la millora del consultoris municipalsSubvencions per a la participaci� i promoci� de pel�l�cules catalanes seleccionades en festivals i premisSubvencions per a la producci� de curtmetratges cinematogr�ficsSubvencions per a la producci� de llargmetratges cinematogr�fics i produccions de gran formatSubvencions per a la producci� de llargmetratges cinematogr�fics que tinguin m�rits art�stics i culturalsSubvencions per a la promoci� del sector del teatre i del circ de car�cter professional a CatalunyaSubvencions per a la realitzaci� d'activitats adre�ades al p�blic o als mitjans de comunicaci� per a la promoci� de t�tols individuals o de col�leccions de llibres en catal� o en occit�Subvencions per a la realitzaci� de consultories per a empreses o entitats culturalsSubvencions per a la realitzaci� de s�ries i llargmetratges d'animaci� destinats a ser emesos per televisi�Subvencions per a la rehabilitaci� i la dotaci� d'equipament de teatres de BarcelonaSubvencions per a les activitats de les formacions m�sicals estables de CatalunyaSubvencions per a projectes de les empreses discogr�fiques catalanesSubvencions per abaratir el cost de les despeses financeres derivades de l'obtenci� d'avals i pr�stecs mitjan�ant conveni entre l'ICIC i determinades entitats financeresSubvencions per afavorir l'explotaci� i difusi� de llargmetratges cinematogr�fics i produccions de gran formatSubvencions per al finan�ament d'activitats de prevenci� de la infecci� de la sidaSubvencions per cobrir les despeses de despla�aments de companyies catalanes d'arts esc�niques per a les representacions dels seus espectacles per a p�blic familiar a les Illes BalearsSubvencions per col�laborar amb les galeries d'art de Catalunya per a l'adquisici� i/o millora d'equipament tecnol�gicSubvencions per col�laborar amb sales privades de teatre per a la programaci� o explotaci� d'activitats teatrals i de circ de car�cter professionalSubvencions per finan�ar Programes Experimentals en Mat�ria d'Ocupaci� (PEMO)Tr�mits voluntariatit local de foment i assessorament a la creaci� d'empreses (L�nia A)ctacle teatraltmemoraci� del Tricentenari de l'Onze de Setembre de 1714nematogr�fics de ficci�, d'animaci� i documentals: modalitat A, autoria catalanaterior de la literatura catalanadocumentalsrenovables, la gesti� de l'aigua i la biodiversitatAjuts i subvencionsCertificat tributari per a subvencionsPladetur: Subvencions per a la competitivitat empresarialPladetur: Subvencions per a la creaci� i reforma d'establiments d'allotjamentPladetur: Subvencions per al foment de la qualitat tur�sticaPladetur: Subvencions per al foment de noves l�nies de negoci d'oferta tur�stica complement�riaSubvencions destinades a la conservaci� de l'abella de la mel aut�ctonaSubvencions Eurodistricte al desenvolupament de projectes de cooperaci� a l'Espai Catal� TransfrontererSubvencions a activitats de circ de car�cter professional (empreses)Subvencions a activitats de dansa de car�cter professional (empreses)Subvencions a activitats esportives en el marc del Pla Catal� d'Esport a l'EscolaSubvencions a activitats esportives federades (programa B)Subvencions a activitats esportives i actes que tinguin un impacte significatiu en el sistema esportiu a Catalunya o de rellev�ncia social i hist�ricaSubvencions a ajuntaments de menys de 20.000 habitants en mat�ria d'atenci� a la inf�ncia i l'adolesc�nciaSubvencions a artistes catalans per a despla�aments a l'exteriorSubvencions a associacions i organitzacions professionals d'ensenyantsSubvencions a centres culturals i altres entitats de caire cultural sense �nim de lucre, representatives d'altres comunitats aut�nomes amb seu social a CatalunyaSubvencions a empreses editorials per a la traducci� a l'occit� d'obres liter�ries en catal�Subvencions a empreses editorials per a la traducci� al catal� d'obres liter�ries en altres lleng�esSubvencions a ens locals per a l'adquisici� de son�metresSubvencions a ens locals per a projectes d'activitats en l'�mbit de la joventut en el marc del Pla Nacional de JoventutSubvencions a ens locals per finan�ar les despeses derivades de l'elaboraci�, la implementaci� o el desenvolupament de pol�tiques de donesSubvencions a entitats jur�diques sense �nim de lucre vinculades a partits pol�tics amb representaci� parlament�ria per a estudis o activitatsSubvencions a entitats locals per a la realitzaci� de plans extraordinaris d'ocupaci� locals (Projecte Impuls-Treball)Subvencions a entitats per a programes en mat�ria d'adopci�Subvencions a entitats per a programes en mat�ria d'inf�ncia i adolesc�nciaSubvencions a entitats per a programes en mat�ria de fam�lia i de lluita contra els maltractaments, la viol�ncia masclista i la viol�ncia familiar i de promoci� de la gent gran activaSubvencions a entitats per a programes i activitats d'integraci� social de persones estrangeres immigrades i catalanes retornadesSubvencions a entitats per a programes per al col�lectiu lesbi�, gai, transsexual i bisexualSubvencions a entitats per al desenvolupament d'actuacions d'atenci� a les fam�lies en situaci� de vulnerabilitat social, especialment les que tenen infants a c�rrecSubvencions a entitats per al manteniment de programes de serveis socialsSubvencions a entitats privades sense afany de lucre que portin a terme treballs d'investigaci� en l'�mbit de les ci�ncies de l'esportSubvencions a entitats privades sense afany de lucre que realitzin actuacions en l'�mbit de la salut per a la prevenci� i tractament de les drogodepend�nciesSubvencions a entitats privades sense finalitat de lucre per a la realitzaci� de projectes per promoure la igualtat efectiva de dones i homesSubvencions a entitats que desenvolupin projectes singulars i/o experimentals de suport a la creaci� d'empreses (l�nia B)Subvencions a entitats sense afany de lucre per a la realitzaci� de programes per a la defensa i promoci� dels drets humans i per al foment de la pauSubvencions a entitats sense �nim de lucre orientades a la reinserci� i la rehabilitaci� d'interns en centres penitenciaris i de menors, i per a l'execuci� mesures penals a la comunitat i de medi obertSubvencions a federacions que programin activitats culturals relacionades amb l'associacionisme i la cultura popular i tradicional catalanaSubvencions a festivals, cicles o temporades de m�sica que tinguin un inter�s estrat�gic per al sector musical: modalitat a) d'alt inter�s culturalSubvencions a l'organitzaci� a Catalunya de festivals, mostres i cicles audiovisuals, aix� com la seva promoci� i difusi�Subvencions a la producci� d'obres audiovisuals per a cinema i televisi� amb alta capacitat d'exhibici� i difusi�Subvencions a la producci� de llargmetratges cinematogr�fics, llargmetratges i minis�ries de ficci� i s�ries d'animaci� per a televisi�Subvencions a la producci� editorial en catal� i en occit� i per a l'edici� de partitures de compositors/es catalans/esSubvencions a la producci� editorial i a l'edici� de partitures d'especial inter�s cultural en llengua catalana o occitanaSubvencions a la programaci� de sales privades de teatreSubvencions a la programaci� realitzada de m�sica en viu de car�cter professionalSubvencions a les associacions juvenils i entitats que ofereixen serveis a la joventutSubvencions a les persones treballadores excedents del sector del cal�at, cuir i marroquineria per a accions de reciclatge professionalSubvencions a les persones treballadores excedents del sector del cal�at, cuir i marroquineria per compensar la difer�ncia salarial per facilitar la mobilitat geogr�ficaSubvencions a les persones treballadores excedents del sector del cal�at, cuir i marroquineria per facilitar la inserci� laboral dels nascuts el dia 25.01.1956 o abans d'aquesta dataSubvencions a les persones treballadores excedents del sector del cal�at, cuir i marroquineria per finan�ar les despeses derivades del trasllat de resid�ncia per facilitar la mobilitat geogr�ficaSubvencions a les persones treballadores excedents del sector del cal�at, cuir i marroquineria per participar en accions d'orientaci� durant el proc�s de recerca d'ocupaci�Subvencions a les persones treballadores excedents del sector del cal�at, cuir i marroquineria per promocionar l'ocupaci� aut�nomaSubvencions a les persones treballadores excedents del sector del cal�at, cuir i marroquineria que en data 1 de novembre de 2007 tinguin 55 o m�s anys d'edatSubvencions a les universitats per a l'organitzaci� de seminaris sobre l'Administraci� p�blicaSubvencions a municipis per a inversions en la gesti� del patrimoni arqueol�gic i paleontol�gicSubvencions a municipis perqu� realitzin actuacions adre�ades a la millora en l'efici�ncia de la seva gesti� i optimitzaci� de recursos, per a l'any 2011Subvencions a propostes de creaci� d'obres liter�ries en llengua catalanaSubvencions a traductors i traductores per a la traducci� al catal� d'obres liter�ries d'especial relleu en altres lleng�esSubvencions a transportistes aut�noms per carretera que abandonin l'activitatSubvencions al Programa integral de foment de l'emprenedoriaSubvencions al comer� participaci� en fires, salons i passarel�les d'�mbit professional, multisectorial o monogr�fiquesSubvencions al comer� per a actuacions innovadores liderades per les associacions del comer�, els serveis, l'artesania i la modaSubvencions al comer� per a centrals de compraSubvencions al comer� per a la creaci� de l'e-commerce de l'establiment de venda presencialSubvencions al comer� per a la dinamitzaci� d'una zona d'alta concentraci� comercialSubvencions al comer� per a la transmissi� d'empreses de comer�, serveis, artesania i moda en funcionamentSubvencions al comer� per al foment del comer� de proximitat associatSubvencions al comer� per al foment sectorialSubvencions al desenvolupament de projectes teatrals de car�cter professionalSubvencions als consells esportius de Catalunya per al desenvolupament dels programes Pla catal� d'esport a l'escola (PCEE), Jocs esportius escolars de Catalunya (JEEC) i d'altres programesSubvencions de continuaci� de projectes innovadors i experimentals en l'�mbit del desenvolupament localSubvencions de cost salarial (SMI) de centres especials de treballSubvencions del programa de suport al funcionament de les empreses d'inserci� (Programa 1)Subvencions destinades a donar suport a projectes d'educaci� per al desenvolupamentSubvencions destinades a les organitzacions de persones consumidores de CatalunyaSubvencions destinades al finan�ament de plans de formaci� per a l'ocupaci� dels empleats p�blics de les administracions p�bliques localsSubvencions en el marc del Projecte ''Treball a les 7 comarques''Subvencions en el marc del projecte Treball als barrisSubvencions en r�gim de concurr�ncia no competitiva i transitori per a la producci� de llargmetratges cinematogr�ficsSubvencions en r�gim de concurr�ncia no competitiva i transitori per afavorir el rendiment industrial derivat de l'explotaci� i difusi� de llargmetratges cinematogr�ficsSubvencions estructurals a emissores de r�dio de titularitat privada que emeten en catal� i/o aran�sSubvencions estructurals a emissores de televisi� en catal� o en aran�s, de titularitat privadaSubvencions estructurals a mitjans informatius digitals de titularitat privada en catal� o en aran�sSubvencions estructurals per a l'edici� de publicacions peri�diques en suport paper en catal� o en aran�sSubvencions i pr�stecs per a actuacions de transformaci� estructural dels sectors estrat�gics de la ind�stria a CatalunyaSubvencions pel Programa Treball amb Suport de persones amb discapacitat i/o malaltia mental en el mercat ordinari de treballSubvencions pel suport a la continu�tat del programa AracoopSubvencions per a acad�mies amb seu central a CatalunyaSubvencions per a accions de formaci� d'oferta en �rees professionals priorit�ries FOAP2014Subvencions per a activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional i l'associacionisme organitzades per corporacions locals i per entitats privades sense finalitat de lucreSubvencions per a activitats de les empreses discogr�fiques catalanesSubvencions per a activitats i inversions en mat�ria de formaci� i de documentaci� relacionades amb la cultura popular i tradicional catalanaSubvencions per a activitats que fomentin la recerca, conservaci� i difusi� del patrimoni etnol�gic de CatalunyaSubvencions per a actuacions urgents d'adaptaci� a la seguretat, l'habitabilitat o la funcionalitat dels equipaments esportius existents per a l'any 2014Subvencions per a associacions no lucratives per valorar l'impacte ambiental de plans, programes i projectesSubvencions per a col�laborar amb les galeries d'art de Catalunya per a l'adquisici� i/o la millora d'equipament tecnol�gicSubvencions per a despla�aments fora de Catalunya per fer activitats i projectes relacionats amb la cultura popular i tradicional catalanaSubvencions per a despla�aments fora del domini ling��stic d'escriptors/es en llengua catalana i traductors/es literaris/es del catal�Subvencions per a ecoetiquetatge i ecodissenySubvencions per a federacions i confederacions d'AMPASubvencions per a iniciatives d'empreses adre�ades a promoure l'�s de la llengua catalana a CatalunyaSubvencions per a iniciatives d'entitats sense �nim de lucre adre�ades a promoure l'�s de la llengua catalana a CatalunyaSubvencions per a iniciatives destinades a augmentar les estrenes comercials de llargmetratges doblats o subtitulats en llengua catalanaSubvencions per a l'accessibilitat als edificis d'�s residencial dels barris d'habitatges gestionats per l'Ag�ncia de l'Habitatge de Catalunya. Convocat�ria 2014Subvencions per a l'adequaci� i la neteja dels accessos per carretera a les estacions de muntanyaSubvencions per a l'adquisici� d'equips de seguretat GPS-GPRS pel sector del taxi de CatalunyaSubvencions per a l'adquisici� de material per a les actuacions de les agrupacions de defensa forestalSubvencions per a l'assist�ncia i participaci� en fires, festivals i mercats internacionalsSubvencions per a l'edici� d'obres liter�ries d'especial inter�s cultural en catal� i occit�Subvencions per a l'organitzaci� de festivals i trobades nacionals de cultura popular i tradicionalSubvencions per a la conservaci� preventiva i la conservaci�-restauraci� dels b�ns culturals mobles del patrimoni cultural catal�Subvencions per a la contractaci� d'activitats art�stiques i culturals relacionades amb la commemoraci� del Tricentenari dels fets de 1714Subvencions per a la contractaci� d'agents d'ocupaci� i desenvolupament local (AODL)Subvencions per a la contractaci� d'assegurances forestalsSubvencions per a la contractaci� de persones aturades que hagin exhaurit la prestaci� per desocupaci� o el subsidi d'atur, mitjan�ant plans d'ocupaci� a entitats localsSubvencions per a la creaci� o renovaci� de recursos digitals (webs, apps, e-books, etc.) sobre literatura catalanaSubvencions per a la digitalitzaci� de continguts editorials i l'edici� electr�nica, la difusi� i la comercialitzaci� de llibres i d'audiollibresSubvencions per a la digitalitzaci� de sales d'exhibici� cinematogr�ficaSubvencions per a la incorporaci� de socis o s�cies treballadors/es o socis o s�cies de treball a cooperatives i societats laboralsSubvencions per a la infraestructura d'arts esc�niquesSubvencions per a la millora de projectes audiovisuals en fase de desenvolupamentSubvencions per a la millora del transport urb� a municipis no inclosos dins l'�mbit de l'Autoritat del Transport Metropolit�Subvencions per a la millora i la renovaci� de les instal�lacions de producci� de neu i dels sistemes de transport de les estacions de muntanya Subvencions per a la modernitzaci� de les llibreriesSubvencions per a la producci� d'espectacles, d'exposicions i de material fonogr�fic o audiovisual relacionats amb la cultura popular i tradicional catalanaSubvencions per a la producci� de curtmetratges cinematogr�ficsSubvencions per a la producci� de s�ries i llargmetratges d'animaci� destinats a ser emesos per televisi�Subvencions per a la producci� municipal i l'exhibici� en festivals, circuits i xarxes de difusi� d'espectacles d'arts esc�niques i m�sica sense finalitat lucrativaSubvencions per a la promoci� exterior del pensament en catal�Subvencions per a la promoci� i la consolidaci� de la cust�dia del territori a CatalunyaSubvencions per a la realitzaci� d'accions d'orientaci� i acompanyament a la inserci� de la Xarxa d'orientaci� per a l'ocupaci�Subvencions per a la realitzaci� d'activitats de promoci� i difusi� de la literatura en catal�Subvencions per a la realitzaci� d'actuacions d'ordenaci� ambiental de la il�luminaci� exteriorSubvencions per a la realitzaci� d'actuacions de foment de l'ocupaci�, mitjan�ant programes de col�laboraci� social en administracions p�bliques, amb persones perceptores de prestacions d'aturSubvencions per a la realitzaci� de consultories per a empreses o entitats culturalsSubvencions per a la realitzaci� de documentals destinats a ser emesos per televisi�Subvencions per a la realitzaci� dels programes d'inserci� sociolaboral adre�ats a persones perceptores de la renda m�nima d'inserci� (RMI)Subvencions per a la realitzaci� dels serveis integrals d'orientaci�, acompanyament i suport a la inserci� de les persones amb discapacitat i/o malaltia mental (SIOAS)Subvencions per a la recerca sobre moviments, obres i autors o autores i cr�tica liter�ria de literatura catalanaSubvencions per a la rehabilitaci� d'edificis d'�s residencialSubvencions per a la rehabilitaci� i la dotaci� d'equipament de teatres de BarcelonaSubvencions per a la reparaci� i el manteniment dels punts d'aigua per prevenir i extingir incendis forestalsSubvencions per a la traducci� d'obres liter�ries i de pensament originals en llengua catalanaSubvencions per a la traducci�, localitzaci�, adaptaci� i arxiu de subt�tols de llargmetratges, curtmetratges i documentals originalsSubvencions per a les activitats de les formacions musicals estables de CatalunyaSubvencions per a les activitats dels centres de creaci� i producci� d'arts esc�niques, m�sica i arts visuals de car�cter professional en equipaments de titularitat p�blicaSubvencions per a les comunitats catalanes de l'exteriorSubvencions per a les despeses financeres derivades de l'obtenci� de pr�stecs per actiu fix i circulant en les condicions establertes mitjan�ant conveni entre l'ICF i ICECSubvencions per a l���edici� de treballs relacionats amb la cultura popular i tradicional catalanaSubvencions per a organitzar seminaris i activitats de reflexi�Subvencions per a programacions estables d'activitats culturals de car�cter professional en l'�mbit de les arts visualsSubvencions per a projectes art�stics de car�cter professional de formaci�, exhibici� i difusi� en l'�mbit de les arts visualsSubvencions per a projectes art�stics de car�cter professional de formaci�, producci� i exhibici� en l'�mbit de la m�sicaSubvencions per a projectes art�stics de car�cter professional de formaci�, producci�, exhibici� i difusi� en l'�mbit de la dansaSubvencions per a projectes art�stics de car�cter professional de formaci�, producci�, exhibici� i difusi� en l'�mbit del circSubvencions per a projectes art�stics de car�cter professional de formaci�, producci�, exhibici� i difusi� en l'�mbit del teatreSubvencions per a projectes art�stics que articulin els sectors professionals en els �mbits de les arts esc�niques, la m�sica i les arts visualsSubvencions per a projectes de les empreses discogr�fiques catalanesSubvencions per a projectes destinats a la recuperaci� i foment de la mem�ria democr�tica, i de promoci� de la pau i dels drets humansSubvencions per a projectes quadriennals de recerca en mat�ria d'arqueologia i paleontologiaSubvencions per a projectes que articulin els sectors professionals en l'�mbit de les lletres catalanesSubvencions per a resid�ncies de traductors de la literatura catalanaSubvencions per a treballs de recerca sobre Administraci� p�blicaSubvencions per actuacions de conservaci� i manteniment de lleres p�bliques en tram urb� 2015Subvencions per afavorir el rendiment industrial derivat de l'explotaci� i la difusi� de llargmetratges cinematogr�fics i produccions de gran formatSubvencions per al desenvolupament d'activitats en mat�ria de promoci� sindicalSubvencions per al desenvolupament d'actuacions contra el canvi clim�ticSubvencions per al desenvolupament d'iniciatives que contribueixin al foment del periodisme i a l'enfortiment de l'espai catal� de comunicaci�Subvencions per al finan�ament a entitats privades sense afany de lucre que realitzin actuacions en l'�mbit de la salut per a la prevenci� de la infecci� per VIH/sidaSubvencions per al finan�ament a entitats privades sense afany de lucre que realitzin actuacions en l'�mbit de la salut per al foment de la salut i el suport als pacients i a les fam�liesSubvencions per al finan�ament d'inversions a la zona d'influ�ncia socioecon�mica del parc nacional d'Aig�estortes i Estany de Sant MauriciSubvencions per al finan�ament dels interessos de pr�stecs per a la capitalitzaci� de cooperatives i de societats laboralsSubvencions per al foment d'activitats de formaci� en el sector del transport i de la log�sticaSubvencions per al foment d'activitats de formaci� i promoci� del patrimoni cultural i el desenvolupament local a l'Alt Pirineu i AranSubvencions per al foment de la formaci� en la gesti� del patrimoni literari de l'Alt Pirineu i Aran: rutes, exposicions i activitats de difusi� (2009)Subvencions per al foment de les actuacions de les agrupacions de defensa forestal (ADF)Subvencions per al foment i la promoci� de les cooperativesSubvencions per al programa Consolida't, de suport a la consolidaci�, enfortiment i reinvenci� del treball aut�nom a CatalunyaSubvencions per al suport a l'acci� de les federacions esportives catalanes i les unions esportives de clubs i associacionsSubvencions per al suport a la consolidaci� del treball aut�nom a CatalunyaSubvencions per al tractament de la vegetaci� en les urbanitzacions amb risc d'incendisSubvencions per als projectes de col�laboraci� en les campanyes agr�ries de temporadaSubvencions per compensar les despeses derivades de les accions de tutoria i avaluaci� dels joves que han realitzat pr�ctiques no laborals amb comprom�s de contractaci�Subvencions per desenvolupar el Programa d'adequaci� de les urbanitzacions amb d�ficits urban�sticsSubvencions per dinamitzar i refor�ar la competitivitat dels cl�sters catalansSubvencions per dur a terme accions relatives a les unitats de suport a l'activitat professional en centres especials de treball (USAP)Subvencions per dur a terme actuacions i publicacions destinades a fomentar la cultura religiosa en la societat catalanaSubvencions per facilitar la captaci� de la TDT per sat�l�lit a les llars catalanes sense cobertura per via terrestreSubvencions per realitzar projectes d'educaci� i sensibilitzaci� ambientalSubvencions, en r�gim de concurr�ncia competitiva, per a empreses editorials de literatura infantil i juvenil


Rugby Club Els Senglars: Trobada d'Escoletes de Rugbi\nTrobada d'Escoletes de Rugbi\nEl club organitza una trobada d'equips infantils per fomentar els partits entre els més petits. Aquesta trobada serà el dia 8 de Febrer 2014 i es comptarà amb l'assistència del Tordera Rugby Club i SEL Vilanova i la Gertú.\nEsperem que veniu tots a animar els petits perquè segueixen aquest esport durant molts anys.


Repartir les culpes | les4fonts\nThis entry was posted on 25 Juliol 2012 by les4fonts, in La 5a Font and tagged ajuntament, independencia, Junts per Vendrell, política. Bookmark the permalink.\t9 comentaris\nFaig aquest escrit, no pas per defensar a ningú ja que tothom i tots els partits són criticables, sinó per fer una petita apreciació, per mi important. Darrerament s’ha criticat el paper que juga Junts pel Vendrell al nostre ajuntament, com dic tot és criticable i per tant millorable, faltaria més. El que trobo a faltar és que no hi hagi cap article on es critiqui el paper que juga el PSC (pràcticament una espècie en extinció que s’ha cruspit el PSOE). i sobretot que es faci cap esment a CiU. Evidentment, com he dit abans tot és criticable, però també tot ha de tenir la seva proporció i els partits grans són els que són, almenys de moment.\nEn un article s’esmentava com pot ser que JpV segui al costat del PP, en canvi ningú s’estranya com pot ser que CiU també hi segui, potser perquè ja és una cosa assumida per tothom que els convergents sempre van cap on bufa el vent, que un dia són els més independentistes del món, i a l’endemà pacten lleis amb el PP que clarament malmeten el nostre país. Com pot ser que CiU encara no sàpiga que vol ser quan sigui gran ? quan ens diran clarament si aposten per la independència, o pel contrari per ells ja estem bé com estem ? Com pot ser que un dia facin bandera del pacte fiscal i a l’endemà demanin el rescat a Espanya ?\nTot això són coses que no entenc, que voldria que algú em contestés sense floritures, que vol CiU pel nostre país i de retruc pel nostre poble?\nDel PSC no en parlo ja que, com he dit abans, pràcticament no existeix, s’ha deixat engolir pel PSOE, i els seus arguments són els que els dicten des de 600 quilòmetres de casa nostra, que hi farem, una llàstima perquè seria important pel nostre país que realment el partit socialista fos de Catalunya, i no una sucursal espanyolista.\nBé, res més, segur que Junts pel Vendrell ha fet coses que es poden millorar, segur que si. Hi ha qui diu que si estiguessin a l’oposició guanyarien vots per la següent legislatura, segurament també tenen raó, però em faig la pregunta: si a l’ajuntament, o a qualsevol institució, si va a treballar pel poble, a intentar millorar el nivell de vida de la gent, a fer el que creus que s’ha de fer, o pel contrari el que s’ha de fer és pensar que és el que convé per millorar els resultats electorals. No ho sé, jo crec que per molt que un es pugui equivocar, el que ha d’intentar és millorar la vida dels seus convilatans, encara que això et pugi costar no tenir tants vots al cap de quatre anys.\n9 thoughts on “Repartir les culpes”\n25 Juliol 2012 a les 13:30\nAiii Joan, pensa malament i encertaràs. El que priva és pensar en les pròximes eleccions\nJa falta poc per canviar d’alcalde (…) Creieu què és viable? dons jo penso que NO. Si ja no saben fer projectes a 4 anys vista, que estan fen en aquesta legislatura, dons “cagarela”. Estem condemnats al desgovern.\nTanmateix espero que les prediccions de que l’única oposició té tots els números per triomfar, espero que d’aquí a allà siguem capaços de donar-li el tom.\nQuina llàstima de poble !!!!\n25 Juliol 2012 a les 13:59\nM’afageixo a l’ultima frase de ha escrit l’Anna…Quina llàstima de Poble !!! i de gent que només es pica el pit !!!!\n29 Juliol 2012 a les 20:28\nNo oblidem que tots, directe o indirectament, en tenim la culpa, de tal com estan les coses en aquest “poble”…\nEl que jo veig es que JxV tampoc està treballant per al poble, sinó que més aviat s’ha apuntat al carro del “manar per manar durant els proper quatre anys” sense un ideari ni polític, ni ideològic ni tant sols amb una certa dignitat envers el que diu que ha intentat “millorar el nivell de vida de la gent?”\nPer mi, esterilitzar gats, caçar ocells a la Rambla, adoptar gossos, regalar bosses de plàstic, tot i que siguin reutilitzades, continuen siguen de plàstic, i endreçar el Fondo del Mata i el Tomoví perquè “la ciutadania es pugui anar a esbargir en moments de crisi” em sembla més una pantalla de fum i un apagar foc de no sabem que, ni com hem de justificar els sous, ni els càrrecs ni el representant d’aquesta regidoria que no pas un treballar per al poble i un defensar a nivell polític els interessos de qui els va votar.\n“Si endrecem el Fondo del Mata i el Tomovi perquè “el poble es pugui anar a esbargir gratuitament”, mentrestant podrem anar distraient el personal i podrem continuar fent els dinars de feina de tots els regidors que paguem tots plegats en restaurants més o menys de luxe i el disbarat i el forat econòmic que hem fet aquest darrer any i que curiosament ara sembla que ja no existeixi.\nLa ciutadania que s’esbargeixi gratuitament a les afores del municipi, en una zona que pot arribar als 35 graus a l’estiu mentre els regidors van atipant-se de valent, pagant tots, en restaurants amb aire condicionat. Quina paradoxa, oi?.\nPersonalment penso que, JxV en un any no ha sabut dignificar el seu representant ni la seva representació política, ni ha sabut transmetre un missatge polític coherent i amb una certà consistència, i es veu clarament que la coalició de moment, no s’aguanta per enlloc.\nSembla que, al costat dels dos regidors del PP, esdevingui més un complements estèril i força inutil, com de pantomima, fent pinya amb els dos partits grossos que no pas un representant que realment hagi fet sentir la seva veu ni que sigui en minoria i que representi els interessos dels qui els van votar amb una ideologia pròpia i fent sentir la seva veu. Sembla més que tots, inclós JxV ja estiguin molt comòdes en la posició del quadripartit anant-se donant copets a l’esquena tots plegats, fent encaixades de mans tot i que les postures puguin ser del tot contradictòries i mira, qui dies passa, anys empeny. I mentrestant, anem de mal en pitjor i ho paguem tots plegats, i els més febles, els primers en rebre la patacada.\nPel que fa als dos partits grossos al Vendrell (CIU I PSC-PSOE), tots ja sabem del peu que calcen, ara manen uns, ara manen els altres i això ho decideix la ciutadania del Vendrell, ens agradi més o menys. Els resultats són els que són i tots sabem que el que predomina són les ansies de poder i els egos personals, que conjuntament amb el vot important d’una certa part de la població del Vendrell van alimentant els polítics caducs i una manera de fer que es van encarcarant molt poc a poc, lentament però inexorablement ens porta cap al desgavell més absolut.\nPerò semblava que JxV insuflaria una mica d’aire fresc, un canvi, una nova manera de fer, però ja es veu que tot continua igual i que d’aquí tres anys, serà igual guanyi qui guanyi perquè malauradament tot continuarà igual i que un cop al poder, preval més la seguretat econòmica i el càrrec que la pròpia responsabilitat política.\nCom diu la dita popular, l’home és l’unic animal que ensopega dues i “moltes més vegades” amb la mateixa pedra.\nPotser ara amb la retallada del Sr. Rajoy pel que fa al número de polítics (ja era hora!) que sobren al nostre país, es podrà començar realment a fer una tasca on prevalgui l’eficàcia davant de la inoperància al nostre municipi. Potser la clau serà passar de 21 a 15, ja que com a mínim no haurem de mantenir tant de personal.\n29 Juliol 2012 a les 20:50\nNomés un petit incís, el senyor Jaume Piñol és regidor de medi ambient, de moment, de res més, per tant les seves competències són les que són. I si, entre les coses que ha de fer són les que vostè comenta, esterilitzar gats, adopció de gossos, regalar bosses (per incentivar el reciclatge)… a més de combatre el mosquit tigre (cosa que crec, com habitant del Puig, està fent amb bona nota). No li pot pas demanar que entri a fer temes d’urbanismes,d’hisenda, o qualsevol altra area que no sigui la seva. Res més, moltes gràcies pels seus comentaris, sempre instructius.\n30 Juliol 2012 a les 8:30\nPer mi ser regidor d’una regidoria no és només fer això que vosté diu, sinó que ser regidor vol dir fer política, i fer política per al poble i si no vaig errada, el Sr. Jaume Piñol és independent però per ERC. Vostè ha vist en un any que el Sr. Jaume Piñol hagi fet política o hagi donat a coneixer els seus votants el programa que va presentar o que hagi fet propostes innovadores tot i no ser de la seva regidoria personal?, tot i ser “només regidor de medi ambient”?. Què vol dir?. Que com només és regidor de medi ambient no pot fer propostes vàlides als seus companys de govern?. No ho entenc, de debò que no ho entenc.\nJo de moment no ho he vist ni d’ell ni de cap altre partit polític. Per tant, vosté corrobora la tesi que el quadripartit no serveix absolutament de res, i que tant parlar de treball en xarxa, treballar en equip i no sé quantes fal.làcies més, aquí al final el que compta és el que fa cadascú de manera individual, egocentrista i personalista sense tenir en compte els companys de viatge que en teoria i segons les falses notícies que van apareixent tenen un consens total entre tot el consistori. Senyor Jaume Huguet, no s’enganyi ni es faci il.lusions, el Sr. Jaume Piñol,a l’igual que la resta dels 20 regidors, fa com s’ha fet sempre al Vendrell, que cadascú mira per ell i com ja s’ha vingut dient al llarg dels diferents comentaris al blog.\nPer això el problema que se’ns presenta a més del 45% de la població del Vendrell cada quatre anys, es o bé votar a corruptes, a interessos i egos personals, a persones amb ansies de poder, a personatges que ben poc els interessa el benestar del poble i només miren el seu benefici personal i econòmic o bé abstenir-nos com a forma de protesta. Com podem votar amb aquest panorama polític que tenim a casa nostra?. I ja no ho dic només pel regidor al que vosté fa referència sinó per a tota la classe política corrupte del nostre municipi. Per la meva edat, li puc dir senyor Joan Huguet, que la política és corrupció, poder, amiguismes, enxufismes, diners, suborns, comissions, favors a canvi de i un grapat de bestiesses que fan que el nostre país i el nostre municipi vagin caient en el pou més profund de la misèria econòmica i social. No sé quina edat té vostè, però potser amb el temps ho entendrà.\n26 Juliol 2012 a les 9:24\nI tot i saber que potser no entra directament dins l’article d’opinió del Sr. Joan Huguet, si que penso que pot ser interessant aquest enllaç per veure que a l’estat espanyol (inclós ara per ara casa nostra ens agradi o no ens agradi) SOBREN POLÍTICS PER TOT ARREU començant per casa nostra, ja que en el seu article també fa menció als altres partits polítics i com podrà veure, la corrupció està instal.lada en tots, tots els partits polítics, siguin del color que siguin i de la ideologia que diguin professar.\nUs deixo aquest enllaç per si pot ser del vostre interes.\n26 Juliol 2012 a les 9:46\n…del comentari del PSC que no sap a on va i de qui els mana, en pas tens tota la raó, ahir i va ver un cas molt clar alhora de les votacions al pacte fiscal i de la agència tributària pròpia a Catalunya, el parlamentari Ernest Maragall en va votar tot favor de les propostes del govern. Ara el Pere Navarro, trucarà al Ernest a l’ordre, el PSC, tens la raó de dir que està desorientat i mig trencat jo espero que arribi aquest dia. Que el PSC, sigui el PSC de Catalunya.\n27 Juliol 2012 a les 11:26\nDesprés de l’escena d’ahir amb l’encesa del campanar, no cal fer grans plans que després a última hora els hi donarem 180 graus i aquí no passa res.. Es viu al dia i al moment i sense rascar gaire que no surtin ampolles..\n« Oriol Junqueras i la incoherència al Vendrell\nLes aigües baixen mogudes en el bloc “Les4fonts” »


El temps a Palamós: Diumenge 2 d'agost: finalitza la primera onada de calor de l'estiu\nDiumenge 2 d'agost: finalitza la primera onada de calor de l'estiu\nCel ennuvolat sobre un camp de gira-sols de Corçà, el passat diumenge a la tarda.\nDesprés de tres jornades consecutives amb una temperatura màxima disparada cap a l'interior de la comarca baix-empordanesa, la calor va començar a afluixar durant el passat diumenge 2 d'agost.\nTot i que la temperatura es va mantenir per la banda del termòmetre, l'onada de calor es va donar per finalitzada. En aquest sentit, en el mapa de temperatura a 1.500 metres d'alçada s'observa que va entrar una massa d'aire menys càlid que el detectat el dia anterior (dissabte iso de 24-25 ºC i diumenge iso de 18-20 ºC)., a més a més, el mapa d'anomalia de temperatura a 1.500 metres també ens indica que aquesta es va normalitzar.\nAquest fet, unit a la manca de garbí i a l'aparició de vent de component est, va desencadenar un descens del mercuri força evident, respecte el dia anterior, sobretot cap a l'interior de la comarca, més que no pas a la costa. Per exemple, s'observa que a Monells van tenir una màxima 4,8 ºC més baixa (dissabte 37,6 ºC i diumenge 32,8 ºC).\nA Palamós, la baixada de temperatura va brillar per la seva absència. De fet, trobem que la temperatura màxima encara pujà 0,1 ºC més (dissabte 29,5 ºC i diumenge 29,6 ºC) i, a més a més, gairebé enregistrem una nit tòrrida, amb una mínima de 24,9 ºC. Hem de tenir en compte que una nit tòrrida té lloc quan la mínima no baixa dels 25 ºC.\nEl responsable que gairebé tinguéssim una nit tòrrida, va ser la presència de vent reescalfat de component nord, nord-nord-oest i nord-oest al llarg de la matinada, a uns 10-15 km/h de mitjana.\nD'altra banda, encara que no hi havien gaires símptomes que així ho indiquessin, el cel asserenat del matí es va estroncar al llarg de la tarda degut a l'arribada d'un canvi de temps.\nL'aproximació d'un sistema frontal fred, va provocar la crescuda de cúmuls força amenaçadors modelats pel vent, a part de mitja tarda, però no aportaren precipitacions.\nCaldria esperar fins a la matinada del dilluns per veure caure alguna tímida precipitació, però amb un espectacle de llamps i trons al damunt del mar.\nCel ennuvolat sobre el Pont Vell de La Bisbal d'Empordà (segle XVII), el passat diumenge a la tarda.\nMés dades meteorològiques del passat diumenge 2 d'agost del 2020 a Palamós., temperatura màxima 29,6 ºC (28,9 ºC a La Fosca i 30,6 ºC al Passeig del Mar), mínima 24,9 ºC (24,3 ºC a La Fosca i 24,1 ºC al Passeig del Mar).\nEstat del cel: al matí van veure's de 0/8 a 2/8 Cu i Sc., a la tarda s'observaren de 2/8 a 8/8 Cu i Sc.\nVent: fins a les 11:00h s'aprecià vent del N, NNO i NO, a 10-15 km/h de mitjana., a partir de llavors hi va haver vent de direcció E i ESE, a 10-15 km/h de mitjana., a partir de les 16:30h hi va haver vent del E i ESE, a 2-5 km/h de mitjana., a partir de les 19:30h s'aprecià vent del NNO, N i NO, a 5-10 km/h de mitjana.\nRatxa màxima de vent 29 km/h NNO a La Fosca.\nEstat de la mar amb marejol., mar endins hi havia forta maror (onatge sig. de 2,11 metres a les 08:00h davant del cap de Begur, de 1,64 metres a les 12:00h, de 1,52 metres a les 18:00h i de 2,23 metres a les 23:00h )., alçada màxima de l'onatge 3,67 metres a les 23:00h.\nPressió atmosfèrica màxima 1013 hPa, mínima 1011 hPa. Humitat relativa màxima 72 %, mínima 51 %. (Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado)\nMapa de temperatura a 850 hPa del passat diumenge 2 d'agost a les 14:00h. Veiem la isoterma de 18 a 20 ºC, un valor més normal.\nMapa d'anomalia de temperatura a 850 hPa del passat diumenge 2 d'agost a les 14:00h. Veiem que la temperatura era molt més normal que dies enrera.\nEn un altre ordre de coses, si mirem detalladament la temperatura màxima assolida el passat diumenge 2 d'agost al Baix Empordà, es veu que va baixar de forma clara respecte el dia anterior (sobretot a l'interior).\nPer exemple, a Monells van tenir una màxima 4,8 ºC més baixa, a La Bisbal d'Empordà baixà 4,3 ºC i a La Tallada d'Empordà descendí 3,0 ºC.\nA Palamós hi va haver una excepció, amb una màxima 0,1 ºC superior.\nEls 33,6 ºC de Sobrestany van ser la màxima més alta del dia, en canvi, els 28,9 ºC de Palamós-La Fosca foren la màxima més discreta.\nPer acabar el resum meteorològic, veiem que la temperatura mínima va pujar un xic a tots els indrets que normalment analitzem, respecte el dia abans.\nPer exemple, a La Tallada d'Empordà la mínima ascendí 2,2 ºC, a Castell d'Aro va ascendir 0,8 ºC i a La Bisbal d'Empordà pujà 0,5 ºC.\nEls 18,7 ºC enregistrats a Monells foren la mínima més baixa de la jornada, per contra, els 24,9 ºC de Palamós es quedaren com a mínima més elevada. Dades de Meteoclimatic i Meteocat\nMàximes registrades el passat diumenge 2 d'agost al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nLa Tallada d'Empordà 33,5 ºC (21,1 ºC)., La Bisbal d'Empordà 33,2 ºC (19,5 ºC)., Monells 32,8 ºC (18,7 ºC)., Castell d'Aro 32,2 ºC (20,5 ºC)., Torroella de Montgrí 32,1 ºC (20,2 ºC).\nMés fotos del passat diumenge 2 d'agost


L'ANNA I ELS TIGRES. GÒRRIZ, JOSEP. 9788469623053 Llibreria Al·lots


El temps a Palamós: Dimecres 3 d'octubre: un altre dia radiant, amb tramuntana a la baixa i ascens del mercuri\nDimecres 3 d'octubre: un altre dia radiant, amb tramuntana a la baixa i ascens del mercuri\nTemps assolellat, algunes esteles d'avions i el creuer Zenith amarrat al moll Fèlix Ribera, el passat dimecres 3 d'octubre. Vegeu notícia de Ràdio Palamós.\nEl passat dimecres 3 d'octubre, la tramuntana va ser molt menys intensa que l'observada en els dos dies anteriors i tan sols assolí una ratxa màxima de 47 km/h en el nucli antic de Palamós. No obstant això, l'atmosfera es va mantenir ben nítida i la visibilitat fou excel·lent, la qual cosa ens deixà un dia radiant, amb unes condicions ideals per anar a la platja, tot i que l'aigua del mar s'ha anat refredant per culpa del descens del mercuri, l'efecte del vent i l'onatge.\nEn aquest sentit, actualment la temperatura superficial de l'aigua del mar a la badia palamosina marca uns 20 ºC.\nAquests celatges nets de nuvolositat i els dies radiants sembla que tenen les hores comptades. Ja avui dissabte observarem un clar augment de la nuvolositat a la nostra vila, tot això com a preludi d'un canvi de temps més destacat de cares a demà diumenge.\nLa jornada dominical estarà marcada per una acusada inestabilitat atmosfèrica, degut a l'arribada d'un important embossament d'aire fred en altura, amb isotermes de -20 a -22 ºC a 500 hPa. Aquesta situació podria fer crèixer grans nuvolades, amb possibilitats de tempestes que descarreguessin algun ruixat intens en qualsevol moment del dia, amb acumulacions de 10 a 20 mm en poca estona.\nAquesta situació també ens portarà una nova baixada de temperatures i l'entrada de vent del nord, el qual pot bufar de forma moderada durant la tarda-vespre del dilluns.\nCom que l'embossament d'aire fred podria quedar estancat a sobre nostre, no es descarta que a partir del dimarts puguin caure nous ruixats.\nTemps assolellat, alguns banyistes gaudint del sol i gavians a la platja Gran de Palamós, el passat dimecres 3 d'octubre al migdia.\nD'altre banda, gràcies al temps assolellat del passat dimecres i a un vent menys fred que dies enrera, la temperatura màxima va pujar entre 2 i 3 ºC a tot el Baix Empordà, respecte el dimarts.\nCal destacar que a uns 1500 metres, hi havien isotermes de 12,3 ºC a les 13:00h (dada del radiosondatge de Barcelona de les 13:00h) i al sud de França, a Nimes, hi havien isos de 12,9 ºC a les 13:00h, la qual cosa feia que la tramuntana fos lleugerament reescalfada.\nL'efecte d'aquest vent menys fred va provocar que a Palamós hi hagués l'única nit tropical de la comarca, amb 20,2 ºC de temperatura mínima.\nGent a la platja Gran de Palamós gaudint del dia radiant que vàrem tenir el passat dimecres 3 d'octubre.\nMés dades meteorològiques del passat dimecres 3 d'octubre del 2018 a Palamós., temperatura màxima 25,9 ºC, mínima 20,2 ºC (19,9 ºC a La Fosca).\nEstat del cel dominat pel sol i amb una excel·lent visibilitat., al llarg del matí s'observaren de 0/8 a 2/8 Ci i Ac., al migdia-primeres hores de la tarda van veure's de 0/8 a 2/8 Ci i esteles d'avions., a la tarda cel ras o 1/8 Ci i esteles d'avions.\nVent: fins les 06:00h hi va haver vent del N i NNO, a 10-15 km/h de mitjana., a partir de llavors vent de direcció N i NNO, a 20-25 km/h de mitjana., a partir de les 08:30h bufà vent del N, NNO i NNE, a 15-20 km/h de mitjana., a partir de les 10:00h vent de direcció N i NNE, a 15-20 km/h de mitjana., a partir de les 13:30h va aparèixer vent del N, NNE i NE, a 20-25 km/h de mitjana., a partir de les 15:30h vent del N i NNE, a 15-20 km/h de mitjana., a partir de les 18:00h bufà vent del S i SSO, a 5-10 km/h de mitjana., a partir de les 21:00h s'aprecià vent del N, NNO i NO, a 10-15 km/h de mitjana.\nRatxa màxima de vent 47 km/h N (48 km/h a La Fosca).\nEstat de la mar amb marejol., mar endins hi havia de maregassa a forta maror (onatge sig. de 3,05 metres a les 07:00h davant del cap de Begur, de 2,34 metres a les 12:00h i de 1,52 metres a les 18:00h)., alçada màxima de l'onatge 5,63 metres a les 05:00h davant del cap de Begur.\nPressió atmosfèrica màxima 1021hPa, mínima 1018hPa. Humitat relativa màxima 75%, mínima 36%. (Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado)\nTemps assolellat a la platja Gran de Palamós i el creuer Zenith al fons de la imatge, el passat dimecres 3 d'octubre al migdia.\nTemps assolellat al passeig del Mar de Palamós i el creuer Zenith al fons de la imatge, el passat dimecres 3 d'octubre al migdia.\nEn relació a les temperatures màximes que van tenir lloc el passat dimecres 3 d'octubre al Baix Empordà, es veu com els registres van pujar a tot arreu amb més o menys força, respecte el dia abans.\nPer exemple, a Torroella de Montgrí la màxima va ascendir 3,0 ºC respecte el dia anterior, a La Tallada d'Empordà va pujar 2,4 ºC i a Castell d'Aro pujà 2,1 ºC.\nEn aquest sentit, els 28,6 ºC de Castell d'Aro van ser la màxima més alta del dia, per contra, els 25,2 ºC de Palafrugell foren la màxima més baixa.\nEn relació a la temperatura mínima, veiem com va ascendir amb més o menys empenta en quasi totes les estacions meteorològiques consultades.\nAixí doncs, a Castell d'Aro la mínima va pujar 5,3 ºC respecte el dimarts, a La Tallada d'Empordà ascendí 2,6 ºC i a La Bisbal d'Empordà pujà 1,1 ºC. A Monells hi va haver una excepció, ja que la mínima baixà 1,5 ºC.\nA Palamós va pujar 4,8 ºC.\nEls 12,0 ºC que hi van haver a Monells van ser la mínima més baixa de la jornada, en canvi, els 20,2 ºC de Palamós es quedaren com a mínima més alta. Dades de Meteoclimatic i Meteocat\nMàximes registrades el passat dimecres 3 d'octubre al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nCastell d'Aro 28,6 ºC (13,7 ºC)., La Bisbal d'Empordà 27,8 ºC (14,9 ºC)., Torroella de Montgrí 27,5 ºC (15,5 ºC)., Monells 27,3 ºC (12,0 ºC)., La Tallada d'Empordà 27,2 ºC (17,5 ºC).\nMés fotos del passat dimecres 3 d'octubre


Adrián Casabó, candidato a liderar el Partido Popular de Vila-real, ha hecho entrega de un total de 213 avales a la presidenta del Comité Organizador del Congreso que el PP local celebrará el próximo 10 de julio, lo que supone el respaldo de un 92,63% del actual censo de la formación.\n"Muchísimas gracias a todos los afiliados que han depositado su confianza en este proyecto que tengo el honor de encabezar. Los más de 200 avales que hemos recibido nos dan una inyección de fuerza y energía para afrontar todavía con más ganas la nueva etapa que se abre en nuestro partido", ha explicado Casabó.\nEl concejal popular ha querido agradecer también "las numerosas muestras de cariño y los mensajes de apoyo de muchos vecinos de Vila-real" que ha recibido desde que hace una semana anunciara su candidatura para presidir el Partido Popular de Vila-real. "Es el momento de Vila-real y vamos a trabajar con fuerza para que este sea el proyecto que pronto represente a una amplia mayoría de vila-realenses", ha concluido Casabó.


L’ICF participa als actes de la Global Money Week - ICF.cat\nL’ICF participa als actes de la ...\nL’ICF participa als actes de la Global Money Week\nUn voluntari de l'entitat financera pública catalana ha impartit un taller del Programa d'Educació Financera a les Escoles de Catalunya (EFEC) a una vuitantena d'alumnes de 4t d'ESO que han visitat la Borsa de Barcelona.\nAquesta setmana s'està celebrant la Global Money Week, una iniciativa de Child and Youth Finances International, en col·laboració amb la OCDE, que té per objectiu promoure l'educació financera arreu del món.\nEl Programa d'Educació Financera a les Escoles de Catalunya (EFEC), del que l'ICF n'és entitat col·laboradora, hi ha participat activament organitzant una visita i un taller sobre "Inversió Intel·ligent" a la Borsa de Barcelona.\nUna vuitantena d'alumnes de l'institut Maristes Sants Les Corts han visitat el parquet electrònic de la Borsa on han pogut conversar amb el seu director, José M. Antúnez.\nPosteriorment, un dels voluntaris de l'ICF que participa al Programa d'Educació Financera a les Escoles (EFEC) ha impartit un taller teòric i pràctic sobre criteris per realitzar una inversió intel·ligent.\nEl Programa EFEC és un programa d'educació financera per a joves i adults impulsat per l'Institut d'Estudis Financers (IEF), els departaments d'Ensenyament i de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda de la Generalitat de Catalunya i les principals entitats financeres i associacions professionals del país.\nEnguany, el programa celebra la 5a edició. A hores d'ara ja hi ha inscrits 320 centres escolars d'arreu del territori. Durant les quatre edicions anteriors, s'han impartit 10.300 tallers per a 55.000 alumnes.


Torra retira la demanda del Govern contra Mas pel 9N ordenada pel 155\nA l'abril Montoro va obligar a demandar Mas, Ortega, Rigau i Homs davant el Tribunal de Comptes\nElsa Artadi i Teresa Jordà, en la roda de premsa d'aquest migdia\nQuico Sallés 03/07/2018 1:16 pm\nEl Govern de Quim Torra ha acordat en ala reunió d’aquest matí que la Generalitat es retiri de la demanda al contra Artur Mas, l’exvicepresidenta Joana Ortega, les exconselleres Irene Rigau i Francesc Homs així com altres ex-alt càrrecs de l’executiu pel procés participatiu 9N. La demanda va ser ordenada a l’abril per l’aleshores ministre d’Hisenda espanyol a instàncies de l’aplicació del 155.\nTècnicament, el Govern desisteix de la demanda un cop recuperat el poder de decisió autonòmic. De fet, des del primer moment els serveis jurídics de la Generalitat van considerar que no es donaven els requisits per “exigir la responsabilitat comptable” tal i com la jurisprudència interpreta. Els lletrats de la Generalitat consideraven que la sentència del 9N que va excloure la malversació de la mateixa manera que no concorren els requisits de dol o negligència greu per exigir responsabilitat comptable.\nTot i l’opinió jurídica de la Generalitat, Montoro va aprofitar el 155 perquè formulés la demanda en base la liquidació provisional del 25 de setembre de 2017 que va determinar que a més de Mas, Ortega, Rigau i Homs s’havia de demandar Lluís Bertran, Josefina Valls, Jaume Domingo, Ignasi Genovès, Jordi Vilajoana i Teresa Prohías.\nLa Generalitat considera que l’import econòmic reclamat és “notòriament improcedent”, ja que es demana, com a partida més rellevant, la compra de 7.000 ordinadors, per prop de 3 milions d’euros, utilitzats durant la votació, però que a l’endemà van ser traslladats a les escoles que fa 4 anys que els utilitzen.\nA més, els serveis jurídics recorden que la despesa va ser anterior al 4 de novembre, moment en què el Tribunal Constitucional va admetre el recurs del govern de l’Estat contra el procés participatiu, un argument que impediria exigir responsabilitat comptable. En conclusió, el Gabinet Jurídic considera que no és procedent continuar un procediment processal que no s’ajusta a la interpretació de la jurisprudència en matèria de responsabilitat comptable.


La Fira d’Economia Solidària de Catalunya tanca amb 14.000 visitants - XES\n28 d'octubre de 2019 /en Fira Economia Solidària, General\nProp de 14.000 persones han visitat entre divendres i diumenge la VIII Fira d’Economia Solidària de Catalunya (FESC) que s’ha fet al Recinte Fabra i Coats del barri de Sant Andreu de Barcelona. La xifra dona mostra de la consolidació de la fira organitzada per la Xarxa d’Economia Solidària (XES) de Catalunya i de l’interès creixent de la ciutadania per aquelles alternatives que ja s’estan oferint en la majoria de sectors des de l’economia social i solidària. La xifra, per sobre de les 11.000 persones que van visitar la FESC l’any 2018, és especialment significativa si es té en compte que dissabte, el dia central de la fira, s’ha tancat l’àrea d’expositores i les activitats a primera hora de la tarda per facilitar l’assistència a la manifestació per la sentència de l’1 d’octubre.\nEl lema d’aquesta edició ha estat L’economia ha canviat. I tu, a què aspires?, i s’ha posat el focus en l’economia solidària com a espai de creació i resistència a les amenaces del model capitalista, en un context d’auge dels moviments feminista i d’emergència climàtica, però també de l’extrema dreta tant a nivell estatal com mundial, així com de retallada de drets i llibertats. En aquest sentit, Andalusia, on s’ha viscut la pujada de l’extrema dreta al poder i on en canvi hi ha un fort teixit d’economia solidària, ha estat la nació convidada d’aquesta edició.\nPrecisament en el context de retallada de llibertats, després de l’aturada del dissabte a la tarda com a invitació a assistir a la manifestació convocada a Barcelona, la jornada ha tingut com a colofó un dels moments més emotius de la FESC d’aquest any. S’ha habilitat un espai de trobada i reflexió sobre el paper de l’economia solidària en el context actual de repressió. Unes 200 persones han assitit a la sessió, dinamitzada per David Fernàndez, periodista i cooperativista, i Neus Andreu, de la cooperativa Fil a l’Agulla. En el transcurs de l’acte també s’ha donat a conèixer la carta que ha enviat des de la presó Jordi Cuixart adreçada a l’economia social i solidària.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2019/10/fesc_flora.jpg 852 1280 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2019-10-28 08:08:062019-11-04 12:14:59La Fira d’Economia Solidària de Catalunya tanca amb 14.000 visitants\nJa tenim una nova edició de l’informe del Mercat Social Català! Les finances ètiques es consoliden: el Baròmetre de les Finances Ètiques...


Els pantans de Girona estan persota dels nivells de fa un any - Diari de Girona\nEls pantans de Girona estan persota dels nivells de fa un any\nNomés Sau està lleugerament per sobre\nrespecte a les dades del febrer de 2009\nddg | girona 23.02.2010 | 11:06\nL´Agència Catalana de l´Agua ha actuat en les lleres a Campdevànol. diari de girona\nEls embassaments de les comarques de Girona disposen de menys reserves d'aigua que fa un any tot i les últimes pluges que han caigut en tot el territori. Només el pantà de Sau té uns 3 hm3 d'aigua més que fa un any. Això es deu principalment a l'hivern generós en pluges que es va produir l'any passat.\nLes dades actualitzades de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) indiquen que -a dia d'ahir- el pantà de Boadella tenia una reserva d'aigua de 20,18 hm3 (33,03%) dels 61,1 disponibles. Sau disposava de 128,24 hm3 (77,6%) dels 165,26 que té de capacitat màxima. El pantà de Susqueda -el més gran de tots tres- té emmagatzemats 138,79 hm3 (59,57%) dels 233 que hi caben. Fa un any l'embassament de Boadella tenia una reserva d'aigua de 38,59 hm3 i estava, per tant, al 63,16% de la seva capacitat. Actualment els percentatges es redueixen a garibé la meitat, ja que només hi ha 20 hm3 d'aigua. La mitjana dels útlims cinc i deu anys també indiquen que aquest embassament està enguany per sota de les dades registrades.\nEl pantà de Sau, que alimenta Susqueda, es troba a dia d'ahir amb 128,24 hm3 i lleugerament millor que fa un any. I, de la mateixa manera, diposa de més reserves d'aigua en aquest mes de febrer que respecte a les mitjanes registrades fa cinc anys, quan va registar 95,67 hm3, o la de fa deu anys (93,53 hm3). En canvi, Susqueda fa un any estava al 96,79% de la seva capacitat amb 225,53 hm3 i, ahir, estava amb 138,79 hm3. Les dades de les mitjanes anotades per l'ACA de l'última dècada indiquen que hi havia més reserves que actualment.


Aprox. 4,255,078 USD\nE&V ID W-02CK5J\nAny de construcció 1910\nJust al mig de la zona més exclusiva de Barcelona, amb increïbles vistes frontals a La Pedrera, trobem aquest meravellós pis de més de 220 metres quadrats, a la setena planta real d’una imponent finca règia rehabilitada íntegrament.\nAl entrar-hi, un ample distribuidor dóna pas cap a la dreta a la zona plenament de dia, amb un gran menjador - sala d’estar, una llarga balconada i impresionants vistes al Passeig de Gràcia i La Pedrera, la cuina -elegantment equipada- i una habitació de servei amb bany complet en suite, a més a més d’un lavabo de cortesía al passadís, ample i lluminós, que ens porta cap a l’altre part del pis, amb tres habitacions dobles i dos banys en suite (un compartit entre dos habitacions).\nEs tracta en suma d’un apartament d’una elegància un tant minimalista, sobri i sense estridències, de gran amplitut i el toc d’estil clàssic que caracteritza als inmobles a Passeig de Gràcia, al temps que molt marcat per la singularitat d’unes vistes úniques a l’emblemàtica obra de Gaudí.\nFinca règia a la millor a zona de Passeig de Gràcia, ideal per a gaudir tant de la seva arquitectura com de la seva oferta exclusiva de botigues i restaurants de luxe, però al mateix temps propera a tots els serveis i transports.


Les cadenes turístiques mallorquines tanquen els seus hotels a Cancun\nEls turistes inicien la tornada des dels aeroports d'aquesta zona mexicana\nR.C. | 26 octubre 2005\nLes cadenes hoteleres mallorquines han optat per tancar els establiments més afectats a la zona de Cancun, Cozumel, Playa del Carmen i Puerto Morelos (Riviera Maia) per les destrosses que ha provocat el pas de l'huracà Wilma, sense que de moment hagin fixat un calendari per a la seva reobertura.\nL'enclavament més afectat és Cancun, on les infraestructures turístiques i urbanes estan molt danyades. Sol Meliá va decidir ahir tancar els seus cinc hotels, tres a Cancun i dos a Cozumel. Barceló ha fet el mateix amb el Barceló Club Las Perlas i Oasi i Hotetur estan intentat posar en actiu els seus establiments, encara que els danys estructurals són elevats. La cadena Riu confia a tenir operatius els seus hotels ubicats a Cancun en el termini de tres setmanes, una vegada que siguin reparats els desperfectes provocats per l'huracà.\nLa situació que estan vivint tots els turistes afectats a Cancun i Riviera Maia és més que preocupant, principalment perquè s'ha produït un col·lapse de tots els serveis. L'aeroport de Cancun és operatiu de manera parcial (de nou del matí a les cinc de l'horabaixa) i els primers vols que han partit ho han fet des de l'aeroport de Mèrida, a uns quatre-cents quilòmetres de Cancun.\nEl Govern mexicà, per la seva part, va descartar ahir decretar l'estat de setge a Cancun. La situació a Cancun és difícil «però està sota control de les forces policíaques federals, l'Exèrcit i la Marina, per la qual cosa no està previst decretar l'estat de setge», va dir a la premsa el portaveu del president Vicente Fox, Rubén Aguilar.\nVa afegir que Fox, que el passat cap de setmana va visitar la regió, admet que les forces policíaques de Cancun i Quintana Roo «van ser depassats» pels saquejadors i bergants armats que es llançaren sobre cases, botigues, supermercats i altres locals comercials. «No ignoram ni amagam els actes de furts que hi va haver, però la situació ja està sota control», va ressaltar Aguilar.\nMentrestant, el sud de Florida, paralitzat des del passat dimarts després del colp de l'huracà Wilma, que matà almanco quatre persones en aquest estat, provocà una destrucció mai vista des del pas de l'huracà Andrew el 1992 i deixà més de sis milions de persones a les fosques.\n«Els danys són extensos a la costa sud-est», digué en una conferència de premsa el governador de l'estat, Jeb Bush, després de visitar el comtat de Broward (al nord de Miami) i mentre es dirigia a Cayo Hueso (Key West), en una zona on es registraren importants danys.


Recull de rodes de premsa vaga 28/10 – CATAC-CTS/IAC\nAquí trobareu un recull d’imatges de les diferents rodes de premsa en relació amb la vaga del 28 octubre de 21, y 10 raons de pes per a fer la vaga\nLes 10 raons per a fer la vaga d’interines del dia 28 d’octubre!\nTens dubtes sobre fer la vaga el dia 28? 🤔 aquí et deixem 10 raons per fer-la :\n1⃣ Pel munt d’anys que portes fent feina “temporal”, en alguna plaça estructural; ja sigui com a interina, interí o amb contractes de programa.\n2⃣ Pels drets que has perdut i no vols seguir perdent per aquesta precarietat:\n⛔ Ni dret a excedències per estudis,\n⛔ ni situacions especials per a exercir drets fonamentals.\n3⃣ Perquè només pel fet de ser interí/na o d’anar concatenant contractes de programa, no tens dret a carrera professional.\n4⃣ Perquè la teva plaça es troba afectada en alguna de les convocatòries que s’estan celebrant o que es preveuen per finals de 2021.\n5⃣ Perquè encara que hagis presentat una demanda judicial per reclamar l’estabilitat i la fixesa en el teu lloc de treball, si no ens mobilitzem juntes👭👬 (en tots els llocs de treball, en tots els serveis públics on hi treballem) no veuran la força que tenim com a col·lectiu.\n6⃣ Perquè no tens dret a indemnització quan t’acomiaden 💸, sigui perquè t’agafen la plaça que ocupes o perquè vulguin prescindir de tu.\n‼Sí, ho has llegit bé: poden acomiadar-te sense cap indemnització‼\n7⃣ Perquè la solució que el Govern de l’Estat ha posat sobre la taula amb el Decret Iceta, no soluciona el frau de temporalitat que han comès amb tu:\n-perquè desconeixes les places que has ocupat ❓,\n-o perquè sense moure’t del lloc de treball t’han assignat places diferents en funció del que els convenia 🔃,\n-o perquè, com que la plaça mai s’ha hagut de convocar ara es troba afectada per la convocatòria que està en marxa ❌.\n8⃣ Perquè el Govern de la Generalitat de Catalunya no ha suspès els processos selectius convocats i no executats, malgrat conèixer que s’està tramitant el Decret Iceta al Congrés dels Diputats. Sí, sabent-ho, no ha suspès els que afecten a la teva plaça, o a la plaça de la teva companya, o a la plaça de la treballadora del teu servei.\n9⃣Perquè poden prescindir de tu, d’avui per demà sense preavís🔚 .\n🔟 Perquè les interines mai hem aconseguit cap dret des de la passivitat, ni des de la precaució legítima per no perdre el lloc de treball. Els drets sempre s’han aconseguit lluitant als tribunals i, sobretot, al carrer! 💪\n✊ Suma’t a la vaga ✊\n📣per l’estabilitat laboral de totes les treballadores precàries!\n📣perquè defensar els nostres drets és defensar uns serveis públics de qualitat, equitatius!\nAvui, dins de les protestes prèvies a la vaga del 28 d'octubre del sector públic, la Taula Sindical ens hem concentrat davant la seu del PSC per mostrar el nostre rebuig al #Icetazo. pic.twitter.com/esRKEyJD7o\n— IAC (@la_IAC) October 26, 2021\n#estemfartes#FixesaJa#icetazoBorsa de TreballComunicatConcentracióConcentracionsInformacióInterinsMobilitzacionsOposicionsReivindicacionsVaga


L’escriptor Gabi Martínez participa en el cicle ‘Presents densos’ a l’IVAM | Notícies Dígitals\nL’escriptor Gabi Martínez participa en el cicle ‘Presents densos’ a l’IVAM\n19/02/2021 ivam, presents densos\nL’escriptor i periodista Gabi Martínez (Barcelona, 1971) impartirà una conferència el dissabte 20 de febrer al voltant de la situació d’emergència climàtica del Parc Natural de l’Albufera de València. La conferència s’inclou dins de les activitats del cicle ‘Presents densos’ que organitza l’IVAM, i l’objectiu de la qual és construir un marc de pensament sobre la situació de conflicte i amenaça que viu el parc natural valencià. La xarrada es retransmetrà en directe a les 10.00 hores pel canal de Youtube de l’IVAM.\nLa passió de l’escriptor Gabi Martínez pels viatges, la naturalesa i els animals està referendada per una extensa bibliografia -‘Sudd’, ‘Los mares de Wang’, ‘En la barrera’, ‘Animales invisibles’, entre altres títols- que l’han convertit en un dels escriptors espanyols més destacats del ‘nature writing’ o literatura de naturalesa, un gènere que gaudeix d’un renovat interés entre els lectors.\nEn la seua intervenció, Gabi Martínez abordarà el perquè de la seua necessitat de narrar la naturalesa i com, a partir de la seua experiència escrivint llibres de viatges, va observar la importància de provocar emocions vinculades als espais i als éssers que els habiten. D’on ix l’emoció? Es pot buscar? Com afecta l’invisible? Què ens explica sobre l’entorn i sobre nosaltres?\nA través de la vida i les llegendes sobre animals mítics, extingits o vius, però molt difícils de trobar, l’escriptor desgranarà com va afrontar creativament la realitat de territoris com la zona desmilitaritzada coreana, la jungla veneçolana de Yaracuy o el Hindu Kush pakistanés, incidint en el paper transformador que els relats generen entre les persones i els animals que comparteixen un hàbitat propi.\n‘Animales invisibles’, que és un projecte impulsat junt amb l’arqueòleg Jordi Serrallonga, és conseqüència de 16 anys de viatges i escriptura. Per a explicar com el va idear, l’autor recorrerà un itinerari simbòlic que anirà des de l’experiència amb la literatura d’avantguarda inspirada per la Gran Barrera d’Esculls australiana, fins als mesos que va passar treballant com a ajudant de pastor a la Sibèria extremenya. Una sèrie de vivències extraordinàries que es mesclen amb lectures i desitjos.\nL’escriptor i naturalista Gabi Martínez s’uneix així a la llista de participants en les conferències i tallers organitzats amb motiu del cicle ‘Presents densos’, comissariat per Miguel Ángel Martínez, que ha comptat amb la participació de l’activista mediambiental de l’Albufera Víctor Navarro, l’antropòloga Mafe Moscoso, la ‘performer’ María Jerez, la sociòloga Helen Torres o la Comunitat de Pescadors del Palmar.\n← TRAM d’Alacant va recollir 1.297 objectes perduts el 2020\nLa Fundació Universitat Jaume I-Empresa llança la seua nova web →


ECONOMÍA SOCIAL Y SOLIDARIA EN BARCELONA | Traficantes de Sueños\nDimensiones: 250 cm × 190 cm × 0 cm\nEn Barcelona, más de 4.700 iniciativas socioeconómicas se inspiran en los valores de la cooperación, la igualdad y la autogestión. Conforman un ámbito propio, diferente del privado capitalista y del público estatal: son expresión cooperativa, asociativa, mutualista y comunitaria que ya integra una economía urbana plural.\nLa economía social y solidaria barcelonesa es, al mismo tiempo, práctica económica y movimiento social. Propone y ejerce la economía al servicio de las personas, organizada democráticamente, con responsabilidad social y arraigo territorial. Se despliega en todos los ciclos de la actividad económica ?producción, comercialización, consumo, crédito, gestión de recursos y distribución de excedentes. Uno de sus horizontes más transformadores es la intercooperación y la consolidación de mercado social, una red de producción, distribución y consumo de bienes y servicios, con criterios democráticos, ecológicos, feministas y solidarios, constituida por empresas de la economía social y solidaria y por consumidores y ahorradores individuales y colectivos.\nEn barrios barceloneses como Sants, Poble-sec, Poblenou, Porta o la Barceloneta, el impulso de la economía social y solidaria se articula de forma comunitaria iniciando la vertebración de los barrios como ecosistemas cooperativos. Desde su diversidad e inmersa en procesos de cambio, la economía social y solidaria barcelonesa es un actor emergente en la ciudad. Por sus fragilidades, requiere fomentar la consolidación y la extensión. Por sus potencias, puede contribuir a una nueva política socioeconómica urbana que haga de las ciudades un espacio de redistribución, equidad y democracia económica.\nNascut a Barcelona el 1975, és sociòleg i cooperativista a La Ciutat Invisible. En la dècada dels 90 participà de les lluites autònomes que encengueren la Barcelona anestesiada i postolímpica. A la uab, impulsà la Coordinadora d’Assemblees de Facultat (caf) i l’Alternativa Estel. A Sants, s’incorporà al moviment de les okupacions, participant en la creació de l’Assemblea de Barri de Sants i del col.lectiu de contrainformació La Burxa. Des d’aleshores, ha conjugat la implicació en experiències autogestionàries d’àmbit local, amb la participació en mobilitzacions anticapitalistes d’abast metropolità. La seva passió per la història obrera i social dels barris de Barcelona l’ha portat a divulgar arreu el bagatge cooperativista català, així com a investigar i proposar altres formes de pensar i viure la ciutat. Ha escrit, amb altres autors, Treball, valors i canvi. Les ruptures de la precarietat (2001), Barcelona marca registrada. Un model a desarmar (2004), De la protesta al contrapoder (2007), Construint municipi des dels moviments socials (2010), Les cooperatives obreres de Sants (2010), Les veus de les places (2011), Fer el salt. Cooperativisme i economia solidària (2012), Joan Rovira i Marqués. El cooperativisme obrer i col.lectivista (2014). Premi de Sociologia de la Joventut de la Generalitat de Catalunya, és docent d’Història del Cooperativisme i d’Economia Social i Solidària, col.labora amb La Directa i forma part de la Xarxa d’Economia Solidària.


Brussel·les publica una guia amb els requisits bàsics que han de complir aquestes eines digitals\nUn operari prenent la temperatura a una dona mentre el seu company recull informació del mòbil de la senyora, en una imatge d’ahir en una oficina bancària de Wuhan. ROMAN PILIPEY / EFE\nBarcelonaGoverns d'arreu del món estan posant en marxa aplicacions digitals per fer seguiment de l'expansió del coronavirus i controlar el progressiu desconfinament de les seves poblacions. La Comissió Europea ha recordat aquest dijous que, si bé són eines útils, cal que compleixin mesures de protecció de la privacitat dels usuaris. Per aquest motiu, la Comissió ha publicat una guia que estableix els requisits bàsics que haurien de complir aquestes aplicacions.\nEntre les directrius establertes, la Comissió remarca que les aplicacions haurien d'oferir dades sense revelar la identitat dels usuaris o possibles afectats pel coronavirus. És a dir, les aplicacions han d'alertar els usuaris sobre si han estat a prop d'una persona infectada de coronavirus perquè es puguin fer un test o autoconfinar-se, però en cap cas haurien de fer públic el nom d'aquestes persones. En aquest sentit, qualsevol d'aquestes aplicacions ha de complir el reglament europeu de protecció de dades i privacitat. A més, recomanen que aquestes aplicacions funcionin utilitzant la tecnologia Bluetooth i no sistemes de geolocalització.\nPer a la Comissió Europea és indispensable que aquestes aplicacions –que han de ser desenvolupades en col·laboració amb les autoritats sanitàries– no siguin d'ús obligatori, s'instal·lin de manera voluntària i deixin d'estar en funcionament tan bon punt s'acabi la crisi sanitària. A més, indiquen que les aplicacions dels diferents països s'han de poder utilitzar arreu d'Europa perquè els ciutadans tinguin accés a la informació encara que viatgin fora de les seves fronteres.\nLa Comissió espera que els estats membres comencin a desenvolupar aquestes aplicacions durant les properes setmanes, sobretot tenint en compte que el seu paper "serà clau" durant el període de relaxació de les normes de confinament.\nLes exigències europees en matèria de privacitat han incrementat la pressió sobre Google, que ha unit forces amb Apple per desenvolupar una apli per fer seguiment del coronavirus. Les dues tecnològiques estan treballant en un sistema que servirà per rastrejar i alertar sobre possibles exposicions al coronavirus i ajudar a accelerar el desconfinament. Per assegurar-se que les dues companyies seguiran els criteris establerts per la guia europea, aquest dimecres el comissari de Mercat Interior, Thierry Breton, va mantenir una videoconferència amb el conseller delegat de Google, Sundar Pichai, durant la qual el va advertir que la Comissió Europea seguirà de prop el desenvolupament del projecte i el seu impacte en els drets individuals dels ciutadans europeus.\nDurant la presentació de la guia europea, Thierry Breton ha assegurat que la protecció de la privacitat és "un requisit per posar en marxa aquestes aplicacions i, per tant, per a la seva utilitat". "Hem de ser innovadors i utilitzar la tecnologia de la millor manera possible per lluitar contra la pandèmia sense comprometre els nostres valors i requisits de privacitat", ha explicat.\nLa comissió ha indicat que el 30 d'abril es farà una primera avaluació de l'impacte de les aplicacions i el 31 de maig s'elaborarà un informe conjunt en què els països posaran en comú les seves experiències i proposaran possibles mesures de millora de les aplicacions.\naplicacions Aplicacions mòbils privacitat Covid-19