Escapada familiar a Fuerteventura viajar con niños\nEstas aquí: Pagina de inicio: // Viatges // Escapada familiar a Fuerteventura\nUna escapada de cap de setmana familiar sempre senta bé. En aquesta ocasió decidim triar Fuerteventura. El seu nom no saben molt bé d’on provenen però diuen que es divideix en dues paraules e ” Forte” i ” Aventura” o ” Vent”. Alguns interpreten que vius una aventura molt forta en visitar l’illa i uns altres diuen que ve del fort vent que bufa constantment. Situada a 97 quilòmetres de la costa nord-oest africana, designada per la UNESCO Reserva de la Biosfera al maig del 2009.\nVam agafar els vols per www.vueling.com el divendres al matí i tornada diumenge a la tarda. El mes de març és un mes complicat per a buscar llocs en els quals puguis tenir bon temps així que ens decantem per les Canàries. Triem allotjar-nos en Atlantis Fuerteventura Resort.\nÉs un allotjament de “Tot Inclòs” amb unes instal·lacions i serveis pensats per a tota la família. Els seus diversos i variats ambients permeten gaudir de moments de relax, d’animació, activitats esportives, així com d’un entorn especial tant per a les parelles com les famílies. La seva ubicació és privilegiada, a 5 min. a peu de la platja i al costat del Parc Natural de les Dunes de Corralejo. L’hotel ofereix servei gratuït d’autobús a les platges, 1.250 hectàrees de finíssima sorra blanca en continu moviment. Ofereix suites familiars. Diverses opcions d’entreteniment com a teatre, mini-club, jocs per a nens i joves; així com activitats esportives.\nDisposen el Atlantini Mini i Kids Club (de 4 a 12 anys): Lanti és la mascota del Mini Club, un simpàtic polp al qual li agraden molt els nens, passar-l’hi bé i divertir-se amb els més petits. El club disposa: zona de jocs, piscina infantil, piscina de xipollejo, manualitats, dies temàtics com: dia de pirates; olímpic; Canàries, cerca del tresor digital.\nAtlantis Teen Lounge (de 12 a 16 anys): ordinadors, cinema, play-Station, videojocs, animador Scout, geocaching, smashing selfies, holiday vídeo maker. L’hotel és correcte, les suites familiars són una meravella, hi ha diferents espais, piscines i restaurants.\nEl tot inclòs fa que el vi sigui una mica lluitador però pots demanar a la carta.\nPots reservar habitació Aqui\nActivitats per a fer en fuerteventura:\nAntic poble de pescadors i primer lloc turístic que es va formar a l’illa. Podràs trobar platges amb aigües critalinas, hi ha dues meravelles indiscutibles:\nParc Natural de les Dunes\n10 km de desert que travessen platges precioses i aigües cristal·lines. Un lloc meravellós que no cal deixar de visitar. És traslladar-te a un altre món.\nUs deixem aquest vídeo de l’hotel:\nIlla de Llops ( El seu nom prové que antigament vivien llops marins )\nSi vas a Corralejo has d’agafar un ferri i anar a visitar L’Illa dels Llops un parc natural espectacular, és molt recomanable realitzar una excursió i pujar a la Muntanya de la Caldera veure les Dunes o gaudir de la platja de la Petxina.\nEl cotillo: poble pesquer protegit situat al nord de l’illa envoltat de platges precioses alguns diuen que són les mes boniques de l’illa. El poble té un encant especial i uns restaurant que valen la pena conèixer. Nosaltres vam estar en la Vaca Blava: té una terrassa amb vista al mar i al vell port, ofereixen peix fresc i mariscos, sopes, amanides, carns, arrossos i postres casolanes. Val la pena gaudir de la seva gastronomia. Veure el mar entrar en el port, observar l’ones trencar en les roques va ser una veritable meravella natural.\nParc temàtic tropical ideal per a visitar-ho en família. 150.000 m2 de zoològic, Centre de Jardineria i Jardí Botànic. Més de 3.000 animals de 250 espècies diferents. Situat en La Lajita en la part sud de Fuerteventura.\n(imatge web )\nLes coves de Ajuy:\nVisita excepcional per la seva riquesa geològica, ho qualifiquen com un monument Natural. És gratuïta i podem trobar formacions rocoses, sediments del fons oceànic, roques i fòssils . Aquestes coves naturals i els seus impressionants penya-segats són una visita obligada.\nFuerteventura és un lloc meravellós, un d’aquests llocs que cal estar una vegada en la vida. Hi ha l’inconvenient del vent que bufa una barbaritat però si t’agrada el surf o windsurf és el teu paraiso.\nPreu: vols aprox. 174€ /persona\nHabitació Familiar a l’Hotel 4 px dos dies: aprox. 600€\nFLan sin Nata la comunitat familiar líder. Som una agència de comunicació especialitzada en families que portem més de 10 any. A través del màrqueting experiencial fem que els nostres clients sigui un referent. Uneix-te.\nPrevious Post: « Viatge familiar: Zahara de los Atunes destinació per a anar amb nens\nNext Post: Viatge familiar amb nens a la Puglia, Itàlia »


Diputació de Castelló | José Martí aposta per prioritzar els programes d'ajudes als municipis per a la seua reactivació econòmica i la captació de fons europeus com a estratègia de 2021\nEl president de la Diputació es reuneix amb els responsables de l'àrea tècnica de la institució provincial, als qui agraeix l'esforç de totes les àrees en el disseny del pressupost Reactivem Castelló\nEl president de la Diputació de Castelló, José Martí, s'ha reunit amb els responsables dels serveis tècnics de la institució provincial per a definir l'estratègia de 2021 i “prioritzar tots aquells programes que han de donar el suport que necessiten els ajuntaments de cara a la reactivació econòmica de la província”.\nEn aquest sentit, cal recordar que el mes de desembre passat la Diputació de Castelló va fer arribar al Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic (Miteco) 17 memòries de projectes d'àmbit provincial relacionats amb les línies de treball de sostenibilitat, digitalització, benestar social i patrimoni com a resposta a la crida de de el ministeri per a la captació de fons europeus de reconstrucció.\nEls 17 projectes seleccionats estan valorats en més de 81 milions d'euros i aborden aspectes bàsics que motiven les línies financeres dels Next Generation i que beneficiarien especialment a municipis de menys de 5.000 habitants de Castelló per a assentar el canvi de paradigma de la nova dècada en les zones més despoblades.\nEl president de la Diputació ha demanat a més als caps de les diferents àrees tècniques de la casa que traslladen a tots els treballadors “el nostre agraïment pel gran esforç realitzat per a poder aprovar uns comptes històrics, de 168,3 milions, que són sens dubte l'eina de treball per a afrontar els reptes de 2021”.


Voordelig acer neg. flamingo aankopen - Tuinadvies\nvoordelig acer neg. flamingo aankopen


La comèdia 'Te quiero, imbécil' i 'Las aventuras del Dr. Dolittle', arriben a la gran pantalla ~ EbreDigital.cat\nACN2020-01-24T20:03:21+01:0024 de gener de 2020|Cultura| Terres de l'Ebre|\nLa comèdia ‘Te quiero, imbécil’ arriba als cinemes amb Quim Gutiérrez i Natalia Tena com a personatges principals. La cinta, dirigida per Laura Mañá, aborda els nous rols masculins. El film compartirà protagonisme amb la nova pel·lícula de Todd Haynes, ‘Aguas oscuras’, inspirada en una història real de corrupció que protagonitzen Mark Ruffalo i Anne Hattaway. Després de l’èxit de ‘Neruda’ i ‘Jackie’, la cartellera porta la nova proposta del director xilè Pablo Larraín, ‘Ema’, i la cinta poètica ‘Sobre lo infinito’, sobre els moments vitals de l’ésser humà, distingida al Festival de Venècia. La proposta d’animació japonesa ‘Los niños del mar’ d’Ayumu Watanabe completa les estrenes de la setmana.\nEl director xilè Pablo Larraín torna a la cartellera cinematogràfica amb ‘Ema’, protagonitzada per una jove ballarina que decideix separar-se de la seva parella, Gastón (Gael García Bernal), després de lliurar el fill que havien adoptat i que no van ser capaços de criar. Desesperada pels carrers del port de Valparaíso, l’Emma (Mariana Di Girolamo) busca consol amb relacions fugaces. Aquest, però, no és el seu veritable objectiu: té un pla secret per recuperar-ho tot. La cinta es va estrenar en el passat festival de Venècia.\nCinta xinesa que va competir a la secció oficial de la passada edició del Festival de Canes, narra la història de Zhou Zenong (Hu Ge), un gàngster que acaba de sortir de la presó i es converteix en un fugitiu després d’una reunió entre bandes que acaben amb la mort d’un policia. Intentant amagar-se, Zhou conix Liu Aiai (Gwei Lun Mei), una prostituta que pot haver estat enviada per ajudar-lo o per entregar-lo al responsable de la policia (Liao Fan) a canvi d’una recompensa. Perseguit per les bandes i per un fort dispositiu policial, Zhou s’enfrontarà als límits d’allò que està disposat a sacrificar per aquesta dona i per la família que ha deixat enrere.\nInspirada en el conte de ‘Les mil i una nits’, la cinta busca ser una juxtaposició de diverses etapes vitals dels éssers humans. Dirigit pel suec Roy Andersson, aquest drama està protagonitzat per Martin Serner, Jessica Louthander i Tatiana Delaunay. Va guanyar el lleó de plata a la millor direcció del Festival de Venècia.


Aquesta activitat s'adreça a persones que vulguin aprendre a cosir a mà des de l'inici, per anar avançant i poder fer petits arranjaments a la roba.\nDilluns, excepte 15 d'abril, 22 d'abril de 17:30h a 19:30h Entrada general de: 59.68 €. Cal inscripció prèvia\nCentre Cívic Sagrada Família. Presencial i on-line a partir de l'11/03 a les 9 h.Presencial: de dl a dv 9-15.30 i 16.30-21h; ds 10-14 h i 16-20h; i dg 10-14h.Números per torn: primer dia inscripcions a partir de les 8.45 i les 16h.


El Call de Girona. Un dels barris jueus millor conservat d'Europa.\nEscales del carrer de Sant Llorenç al Call (Girona) / Jose María Miñarro Vivancos\nCall és el nom que rebien els barris jueus a la Catalunya medieval. El Call de Girona és un dels millors barris jueus conservats d’Europa.\nEls jueus van arribar a Girona a finals del segle IX i es van establir en els voltants de la catedral. L’any 898 hi havia un total de 25 famílies i van arribar a representar prop del 10% de la població total de Girona fins a la seva expulsió de la ciutat al juliol de 1492 per l’execució del decret dels Reis Catòlics.\nDetall d’edificis i de la il·luminació del Call, el barri jueu de Girona / dr_zoidberg\nEl Call ja estava ben definit en la segona meitat del segle XII i va incrementar la seva població amb l’arribada de jueus procedents dels territoris francesos amb les diferents expulsions esdevingudes al segle XIV.\nA l’agost de 1391 es va produir una matança i saqueig del Call de Girona per part de cristians, seguint l’estela iniciada en altres ciutats com Sevilla, Mallorca i Barcelona. El conflicte no es resoldria fins a gairebé un any després amb la intervenció reial.\nLes accions de pressió dels cristians contra la comunitat jueva i els seus interessos es van mantenir al llarg del segle XV. Tot això va derivar en el declivi de la població del Call fins a arribar a 1492, quan la comunitat jueva amb prou feines estava constituïda per uns 400 membres.\nLàpida commemorativa de la sinagoga de Girona, s. XIV, al MAC de Girona / Olybrius\nLa comunitat jueva va jugar un paper clau en el desenvolupament econòmic i comercial de la ciutat al llarg dels pràcticament sis segles de presència continuada. El Call de Girona també va ser un important focus cultural. Va albergar l’escola de càbala més important d’Occident del segle XI al XII. Una de les figures més rellevants del Call de Girona va ser Mosse ben Nahman, conegut com a Bonastruc ça Porta, destacat poeta, filòsof i exegeta. Altres personalitats destacades van ser pensadors com Jacob ben Sehet Gerondi, el poeta Mesuam ben Selomó de Piera o els filòsofs Ezra ben Salomo i Azriel de Giron.\nEl Museu d’Història dels Jueus, al Centre Bonastruc ça Porta (Girona) / Enric\nEn les últimes dècades s’ha impulsat la recuperació de l’herència jueva a Girona amb la constitució del Patronat Call de Girona. Aquest organisme municipal de caràcter autònom està constituït pel mateix Ajuntament de Girona, la Diputació de Girona i la Generalitat de Catalunya.\nLa seu del patronat s’ubica al Centre Bonastruc ça Porta, que també acull el Museu d’Història dels Jueus, l’Institut d’Estudis Nahmànides, així com les dependències administratives de la Xarxa de Jueries d’Espanya..\nFotos sota llcència de Creative Commons tret que s'indiqui el contrari.\nImatge destacada. Olybrius\n5 years ago Girona ciutat, Girona imprescindibleAjuntament de Girona, Azriel de Giron, Bonastruc ça Porta, Diputació de Girona, El Call de Girona, Ezra ben Salomo, Generalitat de Catalunya, Jacob ben Sehet Gerondi, Mesulam ben Selomó de Piera, Mosse ben Nahman, Patronat Call de Girona, Reis Catòlics277\nEl Museu del CinemaBasílica de Sant Feliu\n5 years ago Girona ciudad, Girona imprescindibleAjuntament de Girona, Azriel de Giron, Bonastruc ça Porta, Diputació de Girona, El Call de Girona, Ezra ben Salomo, Generalitat de Catalunya, Jacob ben Sehet Gerondi, Mesulam ben Selomó de Piera, Mosse ben Nahman, Patronat Call de Girona, Reyes Católicos294


El blog d'Albert Baranguer: Consultes del 13D. Compte enrere (2)\nJa queda menys. Demà mateix (12-D) Sant Jaume de Frontanyà, el poble més petit de Catalunya, farà la seva consulta popular sobre la independència.\nA l'endemà, més de 160 municipis d'arreu del Principat seguiran al petit municipi del berguedà.\nLa primera cosa que es pot constatar és el canvi de tàctica de l'estat per a combatre la incidència de les consultes. Aquest cop no s'ha recorregut res als jutjats. Fins i tot sospito que alguna cosa té a veure l'estat amb el fet que ni Falange, ni Ciudadanos, ni el PP convoquin manifestacions, o que hagin desconvocat les que tenien previst fer.\nEm fa l'efecte que els estrategs de l'estat es pensen que l'èxit de la consulta d'Arenys de Munt va ser per l'efecte de reacció popular a la pressió en contra que es va fer des de l'administració. Crec que es creuen que la gent va anar a votar justament perquè els hi ho havien prohibit.\nBé, no dic que més d'un vot independentista a Arenys de Munt estava motivat per aquesta reacció però, en la meva opinió, la consulta d'Arenys, com crec que passarà amb les diferents consultes populars, va tenir èxit per acció, no per reacció. Va tenir èxit perquè molta gent va veure que podia votar lliurement "sí, jo vull la independència de Catalunya".\nL'estat és incapaç d'acceptar això. Com que no ho entenen, o potser sí que ho entenen, però estan atrapats en el seu discurs de que l'independentisme és quelcom de minoritari, actuen en conseqüència: mort el gos, morta la ràbia. És dir, si no es persegueix la celebració de les consultes, aleshores tampoc hi haurà participació.\nL'estratègia de l'estat és no fer cas. Ignorar les consultes. Ara bé,també pot ser que estiguin desbordats: en definitiva, utilitzar forces, policials o militars, per impedir la celebració de les consultes equivaldria, de fet, a un estat d'excepció a mig Catalunya. Allò que no ha passat a Euskadi en anys amb ETA passaria a Catalunya per reprimir una mobilització ciutadana d'una puresa i qualitat democràtica inatacable.\nPer si fos poc, mitjans internacionals es fixaran en el desenvolupament d'aquestes consultes populars. No seria molt bo per a la imatge internacional de l'estat veure vehicles i cossos anti-avalots tancant per la força els locals on es realitzaran aquests consultes pacífiques.\nLa realitat, però, és que les consultes tindran ressò internacional. Més com més alta sigui la participació. L'estat aquest cop no ens fa publicitat gratis, potser perquè han entès que va ser el seu error més gran en la consulta Arenyenca, o potser perquè creuen que si no posen pegues a la realització de les consultes el moviment es desactivarà tot sol. Tanmateix, aquest cop la magnitud de l'event i la seva extensió territorial fa que inevitablement sigui impossible ignorar-lo. La seva magnitud i extensió demostren que no estem parlant d'una reacció, sinó d'una acció positiva. És un moviment d'atac, no de defensa.\nSeguint aquesta tàctica arriba el ZP i diu que "les consultes no van enlloc". L'estat no impedeix les consultes perquè, senzillament, segons ells no serveixen per res donat que no tenen "validesa jurídica".\nCert. Però és que mai han pretès tenir-la. Les consultes, el que tenen, és validesa política. I la validesa política pot fer saltar pels aires qualsevol ordenament jurídic. Justament el contrari del que ha passat amb l'estatutet. La legalitat espanyola -la validesa jurídica espanyola- està a punt de cometre l'aberració democràtica de que un grupet de "jutges" posats a dit pels partits del poder es passin per l'engonal un referèndum, legal, de ratificació d'una llei orgànica amb caràcter constituent, com és l'estatutet d'autonomia de Catalunya. En el "sistema legal" espanyol, en la seva trampa i mentida legal, l'opinió del poble no compta. Per dignitat, tots els pobles d'Espanya haurien de revoltar-se contra una perversió tan gran. Però pel que es veu, això ja els hi està bé.\nAlgú podria pensar que les consultes són una reacció al judici contra Catalunya, que no pas altra cosa són els recursos contra l'estatutet que estan al constitucional, però això tampoc seria correcte. El judici contra Catalunya és la gota que ha fet vessar el vas, cert, però l'esgotament de la via autonòmica s'ha fet palès des de fa temps. Estem més a la vora d'una involució autonòmica que no pas d'un moviment federalitzant de l'estat. De tot plegat avui en som conscients. És un punt crític.\nHem arribat on hem arribat després de molts anys en els que l'independentisme i el sentiment de pertinença a la nació catalana han anat creixent, a la vegada que a l'estat ha anat creixent la desconfiança envers el sistema autonòmic i s'ha fet servir l'anti-catalanisme com argument electoral de gran rendiment. De tot això avui també en som conscients.\nPer tot plegat, ara estem a les portes d'unes consultes que han de marcar un abans i un després. El ZP i Madrid poden dir el que vulguin i apel·lar a les seves legalitats i ordenaments jurídics, però els partits polítics catalans, els nostres, els que suposadament ens representen, farien bé d'estar atents al que passarà diumenge, i també en les consultes de la properes onades del febrer i l'abril.\nEncara no podré votar. Hauré d'esperar-me al 25 d'abril. Però demà a Sant Jaume de Frontanyà, i diumenge en els més de 160 municipis que votaran estaré amb el cor i amb l'esperit amb tots els compatriotes que aniran a votar. Diré amb ells que jo també vull Catalunya Lliure.\nSerem molts i ho aconseguirem.\nPublicat per Albert Baranguer Codina a 19:09


10. La troballa dels bancs de corall negre a Menorca - Recerca en Accio\nRecentment, s’ha sabut que encara hi ha bancs de corall negre en zones no gaire profundes del Mediterrani. L’any passat, investigadors italians varen trobar un bosc molt gran de corall negre (Antipathes subpinnata) a menys de 100 metres de fondària a l’estret de Messina.\nEn aquest estudi es va poder avaluar de manera bastant rigorosa l’extensió i la mida de les poblacions de coralls negres i la fauna acompanyant. Però en els darrers mesos, altres entitats de caràcter no científic han divulgat dades molt poc rigoroses sobre la presència d’algunes colònies de corall negre en aigües espanyoles. I els mitjans de comunicació, com era d’esperar, van amplificar la notícia.\nEns preocupa la manca de rigor d’alguns mitjans de comunicació\nMalgrat la importància de reportar la presència d’algunes espècies emblemàtiques com ara els coralls, el que ens preocupa és el poc rigor i precisió d’aquestes troballes i que malgrat tot donen més un caire superficial als aspectes mediambientals que el resultat d’un estudi seriós.\nAquesta situació preocupa a la comunitat científica catalana i espanyola, ja que els mitjans de comunicació donen un excessiu protagonisme a les notícies d’organitzacions i entitats amb un escàs rigor científic en comptes d’explicar o desenvolupar notícies dels centres de recerca professionals.\nPart de la responsabilitat és nostra, però no tota\nHi ha una part de responsabilitat dels científics per la seva escassa capacitat d’explicar de manera entenedora els seus resultats, però això no té per què ser l’excusa dels mitjans de comunicació. Parlant d’aquesta problemàtica a bord del vaixell oceanogràfic ens arriba la notícia que el submarí ha trobat bancs de corall negre a uns 100 m de fondària a la capçalera del canyó submarí de Son Bou.\nEsperem expectants l’arribada del submarí a bord del vaixell per poder estudiar immediatament les mostres que porta i revisar les imatges.\nEstem exultants en comprovar que són comunitats de corall negre\nAra toca avançar els estudis per poder-ho explicar amb rigor i de manera entenedora. Hem d’estudiar la seva dimensió, característiques i estat de conservació. És la primera vegada que ho podem demostrar rigorosament en aquesta zona del Mediterrani nord-occidental. És una troballa important, ja que molts d’aquests bancs de corall negre s’han extingit degut a l’acció de l’home en les darreres dècades.


Llevadores | Atenció a la salut sexual i reproductiva\nArxiu de la categoria: Llevadores\nVocació i afició d’una llevadora\nPublicat el 7 Mai 2015 per assirbcn\nLa Carme Piorno és llevadora a l’ASSIR del CAP Manso i cantant de gospel al grup amb més tradició a Catalunya, el Cor Carlit. Per la Carme, la seva feina és un acte públic que ofereix suport a la dona … Continua llegint →\nPublicat dins de Llevadores\t| Etiquetat com a ASSIR, dona, llevadora\t| Deixa un comentari\navui 5 de maig – Dia Internacional de la Llevadora\nPublicat el 5 Mai 2015 per assirbcn\n“Llevadores per a un futur millor” / #IDM2015 Amb aquest lema i etiqueta la ICM (Internacional Confederacion of Midwives) impulsa la celebració del Dia Internacional de la Llevadora i, per aquest motiu, ha llançat la campanya “Somnis per al naixement”. Participa … Continua llegint →\nPublicat dins de Llevadores\t| Etiquetat com a celebració, Dia Internacional, futur, IDM2015, llevadora, professió\t| Deixa un comentari


Imprimir Ajuda'ns a millorar Fira de la Ratafia » 11 i 12 de juny de 2022\nInici / Conèixer / Festes i tradicions / Fira de la Ratafia\nRecepta centellenca de ratafia\nAgafem la recepta més antiga de Centelles de L’avi de can Sopes, Ramon Giol i Ayats, aprox. 1881 i afegim les herbes més típiques de La Costa de Centelles.\n« VEURE RECEPTA »\nProgrames de la Fira de la Ratafia\nDarrera actualització: 28 d'abril de 2022\nFira Ratafia 2022\nConcurs de Ratafies\nParticipació a la fira\nTràmitació de sol·licitud de parada\nFira de la tofona


Summerfest Cerdanya | Turisme Catalunya | Esdeveniments\nReunirà als principals artistes nacionals del moment\nClipper’s Live i El Badiu, organitzadors del festival, fa un parell de mesos van anunciar als artistes confirmats del cartell de Summerfest Cerdanya 2022, un festival que vol ser l’esdeveniment d’estiu de referència a la Cerdanya.\nEn un entorn idíl·lic envoltat de natura, el festival Summerfest Cerdanya et permetrà gaudir del 13 al 27 d’agost d’una experiència que va més enllà de la música. Gastronomia, concerts a l’aire lliure, activitats i espectacles per a grans i petits, i una zona de village, entre moltes altres sorpreses.\nEnguany, el festival Summerfest Cerdanya tindrà lloc en el municipi de Puigcerdà, capital comarcal de la Cerdanya. El públic podrà gaudir dels concerts i les activitats a l’aire lliure en un marc incomparable envoltat de naturalesa i d’un paisatge idíl·lic.\nLes entrades, per a tots els concerts, estan disponibles a la pàgina web del festival.\nViu el #SummerfestCerdanya22 amb la millor companyia!\nPer més informació, visita la pàgina del festival www.summerfestcerdanya.com\nGola del Port de Llançà\nNomeés un planeta\n27 d'agost de 2022\nCamí de Sant Marc, 17520, Puigcerdà (Girona)\n932 400 520


La Campanya ITF mostra la seva preocupació per l’actitud del Govern del PP | Intersindical Valenciana\nLa Campanya ITF mostra la seva preocupació per l’actitud del Govern del PP\nEl suport espanyol a un ITF no apareix en el Pressupost de 2013\n17 / 10 / 2012 | Vicent Mauri\nIntersindical Valenciana forma part de la campanya ITFja\nLa Campanya ITFja observa amb preocupació que no hi ha reflex en els PGE 2013 del acord d’aplicació l’Impost de Transaccions Financeres (ITF), atès que no s’ha presentat cap projecte de llei que regule el mateix. D’altra banda, ja hi ha declaracions ministerials que diuen que no hi haurà modificacions impositives a curt termini. Això suposa, des del punt de vista de la Campanya ITFja, que també treballa contra el frau fiscal i els paradisos fiscals, un desistiment de responsabilitats del Govern espanyol i que la seva posició a favor de l’ITF sembla ser només estètica, sense voluntat política i pressupostària d’exercir la seva potestat legislativa.\nLa Campanya a favor de l’Impost de Transaccions Financeres considera satisfactori l’acord assolit per 11 estats de la UE per aplicar l’Impost de Transaccions Financeres (ITF) pel procediment de Cooperació Reforçada al qual s’ha unit el Govern espanyol.\nFins ara, les peticions perquè a l’estat espanyol s’implantés aquest impost per tal de reduir l’especulació financera i ajudés el sector financer a la millora dels ingressos públics, havien estat rebutjades pel Govern, fins i tot immediatament abans de la presentació dels pressupostos generals de l’Estat de 2013.\nFrança, per contra, ja ho té implantat i els seus ingressos serveixen per socórrer les finances públiques, i la seva norma i estableix la seva provisionalitat fins a la implantació del qual concertadament es redactés per part dels països interessats.\nEn un altre comunicat la Campanya ITFja saludava positivament el dictamen Podimata, del Parlament Europeu que corregia l’Informe de la Comissió Europea, ampliant el tipus de transaccions subjectes, no totes les que incideixen en l’especulació com vol la Campanya, i explicitant que la recaptació es fes a partir del país de residència de qui fa les transferències i no en els mercats on es produeixen.\nLa Campanya ITFja considera que el destí de la recaptació d’aquest IVA de les finances ha de ser decidit en un ample debat ciutadà i no cap a la banca en fallida.


Tots els grans amants imaginats per Shakespeare es troben al Teatre Poliorama | Barcelona Cultura\nTots els grans amants imaginats per Shakespeare es troben al Teatre Poliorama\n"Amor & Shakespeare" reuneix personatges de diverses obres del dramaturg anglès, del 26 de setembre l'1 de novembre\nNingú millor que William Shakespeare per portar-nos a un viatge al voltant de les diverses formes de viure la passió amorosa.\nA Amor & Shakespeare, una coproducció de Grec 2015 Festival de Barcelona i Anexa, veurem desfilar sobre l'escenari del Teatre Poliorama infinitat de personatges enamorats, sorgits de les principals obres del millor dramaturg de tots els temps: Proteu i Júlia, Valentí i Sílvia d’Els dos cavallers de Verona; Benedicte i Beatriu, Claudi i Hero de Molt soroll per no res, i el quartet de cavallers i el quartet de dames de Treballs d’amor perduts, ...\nTotes aquestes parelles representen algunes de les moltes maneres en què es manifesta l'amor, des dels idil·lis encantadors fins als amors superficials, de les astúcies poc netes a les hostilitats aparents que amaguen debilitats.\nAmb interpretacions d'actors i actrius tan sensacionals com Ariadna Gil, Joel Joan, Mercè Pons o Jordi Boixaderas, totes aquesta històries escrites fa quatre-cents anys tornen a cobrar vida i veu sobre l'escenari, amanides amb la música i un personatge observador i burleta.\nDies: 26 de setembre l'1 de novembre


Sant Mateu representa els dies 6 i 7 de desembre l’obra sobre el final del Cisma d’Occident | DiaDia\nHome Turisme, cultura i festes Coses que fer Sant Mateu representa els dies 6 i 7 de desembre l’obra sobre...\nSant Mateu representa els dies 6 i 7 de desembre l’obra sobre el final del Cisma d’Occident\n-Nota de la Tourist Info de Sant Mateu-\nL’Associació Cultural “Antigues Ordres Militars del Maestrat”, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Sant Mateu i de la Diputació Provincial de Castelló, portarà a terme una representació teatral del Final del Cisma d’Occident a l’Església Arxiprestal de Sant Mateu els dies 6 i 7 de desembre. L’hora d’inici de la representació és a les 18 hi el preu de les entrades és de 5 euros.\nAmb la participació de més de 100 veïns de la població entre figurants i actors, aquesta obra pretén recuperar la memòria sobre el fet històric més important que ha tingut lloc a la població de Sant Mateu i, sens dubte, un dels més transcendentals que ha tingut lloc en terres castellonenques: la renúncia del Papa Climent VIII als seus drets sobre la Seu Apostòlica, el 15 d’agost de 1429, que va posar fi a la divisió més llarga en la història de l’Església Catòlica Romana. L’obra suposa un repàs als capítols més destacats del Cisma d’Occident des de la fugida d’Avinyó de Benet XIII -el papa Lluna- i la seva arribada a terres del Maestrat fins a la data esmentada, en què Climent VIII renunciava oficialment a l’Arxiprestal de Sant Mateu davant el llegat de Roma.\nL’obra es compon de vuit capítols:\n1. Arribada del Papa Luna a Sant Mateu després de fugir d’Avinyó.\n2. Les converses de Morella entre el Papa i el rei D.Fernando.\n3. Les converses amb el rei Segismundo en Perpiñà.\n4. Aïllament del Papa Luna a Peníscola i mort\n5. Conclave amb el nomenament de Gil Sanchez – Papa Clement VIII\n6. Cort de Barcelona i acord entre el rei Alfons i el llegat de Roma\n7. Renúncia del papa Climent VIII davant el poble de Peníscola\n8. Renúncia oficial a l’Arxiprestal de Sant Mateu davant el llegat de Roma\nL’obra de teatre està carregat de boatos, esceneficaciones musicals que aporten una millor visió d’aquests fets ocorreguts a principis del segle XV.


Nom: CAN FARRÉS\nAdreça: c/ d'Amunt, 2\nEdifici de grans dimensions de tres plantes cobert amb una terrassa i un teulat que actualment ocupa el número 2 del carrer d’Amunt i els números 5 i 7 del carrer d’Amer.\nLa façana del carrer d’Amunt està formada per dos crugies.\nA la planta baixa hi ha un sòcol arrebossat i pintat de verd-beix, una porta rectangular d’accés als pisos superiors i un aparador de la botiga d’electrodomèstics que té l’entrada pel carrer d’Amer.\nEl primer pis consta de dues grans finestres, d’uns tres metres de llargada, amb balcó corregut. La base del balcó són dues grans peces de pedra de Girona amb recolzament i decoració de permòdols amb motius vegetals. La barana és de ferro colat.\nEl segon pis té dues finestres, un xic més reduïdes, amb balcó corregut de similar factura i menors dimensions que el del primer pis. Conté els mateixos permòdols.\nEl ràfec és de doble motllura emergent acabada amb rajola. A sobre hi ha una balustrada en dos sectors separats i decorada amb ondulacions. Al costat del carrer d’Amer, la cornisa és de rajoles amb una filera de teula i la coberta de dues aigües a laterals, ja que la terrassa només ocupa una part de l’edifici. Edifici de grans dimensions de tres plantes cobert amb una terrassa i un teulat que actualment ocupa el número 2 del carrer d’Amunt i els números 5 i 7 del carrer d’Amer.\nEl primer pis consta de dues grans finestres, d’uns tres metres de llargada, amb balcó corregut. La base del balcó són dues grans peces de pedra de Girona amb r...\nSegons informació de l’historiador i erudit Lluís Llagostera, des del balcó de Can Farrés, quan la casa era seu social d’una de les associacions del poble, el republicà Lerroux va efectuar un dels seus discursos polítics. Antigament el carrer d’Amunt només tenia cases al costat nord, ja que al sud tancava l’horta de Can Dalmau (Veure la fitxa referent a Can Dalmau de La Cellera de Ter, Selva), la casa senyorial més imponent, encara avui, de la Plaça de la Vila. Aquest carrer era el camí de pas cap al Plantadís. Fins el segle XIX fou el sector més viu del poble, ja que era on hi havia la fonda, l’hostal, l’escola i l’Ajuntament (abans no es traslladés a la Plaça el 1914 i a l’Avinguda de Montserrat el 1990).\nSegons informació de l’historiador i erudit Lluís Llagostera, des del balcó de Can Farrés, quan la cas...


Reflexions | Bloc de Joan Brunet i Mauri\nPosted by Joan Brunet i Mauri | jul. 23, 1998 | Llibres, Pensament | 0 |\nTemps d’il·lusió, de bons propòsits i de millors intencions. Això és, al cap i a la fi, el que són i el que signifiquen per als que tenen la sort de gaudir-ne, els dies de vacances. Uns dies en els quals hom intenta fer una pausa en l’embogit girar i girar sens fi de cada dia. Hi ha qui aprofita l’avinentesa per a badar. Són els menys. D’altres diuen que carreguen piles i es dediquen a cultivar el dolce far niente. Són uns quants. Encara uns altres, més transcendents, dedicaran les vacances a fer un repàs a les seves vides. Especialment al període que ha anat des de l’estiu de l’any passat fins l’actual. I en fer-ho, renovaran sens dubte, els mateixos bons propòsits formulats en anys anteriors coincidint amb les vacances. Però es juren que aquesta vegada serà diferent i anirà de debò. I quan arribi el dia de tornar de vacances, juntament amb les maletes i amb els records dels dies viscuts, portaran al sarró la decisió ferma de posar-se a estudiar anglès d’una vegada; de no ajornar més la visita al dentista; de llegir un llibre a la setmana com a mínim; de ser més amables, tant a casa com en el treball; de posar-se a fer esport, deixar de fumar i començar aquell règim tantes vegades anunciat i tantes vegades ajornat.\nPerò passades només unes hores després de tornar a casa, ja no ens recordaran ni dels bons propòsits ni de les millors intencions. Això no obstant no caldrà que es preocupin d’allò més. Perquè vindrà un altre estiu i unes noves vacances. I, per tant, una altre ocasió per a reflexionar i per a pensar en allò que farem quan siguem més grans…\nPublicat a El 9 Nou, el 23 de juliol de 1998\nPreviousDel llegir i de l’escriure


IX Congrés Internacional de Docència Universitària i Innovació (CIDUI).\nSe presenta una estrategia para la adquisición y evaluación del aprendizaje autónomo en Expresió Gràfica a l’Enginyeria (EG), asignatura de primer curso de Ingeniería de la Escola Universitaria d’Enginyeria Técnica Industrial de Barcelona (EUETIB) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Se utiliza la técnica del puzzle y cuestionarios de opción múltiple. Los resultados muestran que la estrategia permite la adquisición de los objetivos de aprendizaje de la asignatura de ...\nSe presenta una estrategia para la adquisición y evaluación del aprendizaje autónomo en Expresió Gràfica a l’Enginyeria (EG), asignatura de primer curso de Ingeniería de la Escola Universitaria d’Enginyeria Técnica Industrial de Barcelona (EUETIB) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Se utiliza la técnica del puzzle y cuestionarios de opción múltiple. Los resultados muestran que la estrategia permite la adquisición de los objetivos de aprendizaje de la asignatura de forma continua\nOlmedo, N., Martinez, M., Farrerons Vidal, Oscar. Evaluación de la competencia de aprendizaje autónomo en grados de ingeniería de la Universitat Politècnica de Catalunya. A: Congrés Internacional de Docència Universitària i Innovació. "IX Congrés Internacional de Docència Universitària i Innovació (CIDUI).". Universitat Autònoma de Barcelona (Bellaterra): 2016.\nAprendizaje autónomo, cuestionarios, grados de ingeniería, puzzle\n199_Olmedo_Martinez_Farrerons.pdf (2466946 bytes)


Els gremis a la Barcelona medieval – Ciències Socials en Xarxa\nPrevLa societat catalana en els segles XIII i XIV\nAdam Smith i la divisió del treballNext\nBarcelona, la vella colònia Julia Augusta Favencia Paterna Bàrcino de l’època romana, havia mantingut durant segles una mateixa configuració inclosa dintre de les muralles del segle IV. Però arribats al segle XIII, la vella Bàrcino va entrar ja de ple en una transformació que, iniciada temps abans, va ser provocada per la necessitat.\nLa ciutat creixia, les muralles s’havien fet petites i van construir-se de noves. Van sorgir, en conseqüència, nous barris: el de la Ribera i el del Raval van prendre vida. És clar que, en dir nous barris, volem dir gent que hi viu, veïns que s’hi estableixen i que, naturalment, han de comptar amb mitjans de vida.\nEntre aquells ciutadans medievals una de les fonts de vida seria, sens dubte, el treball artesà. Treball que permetia instal·lar els obradors o tallers en petits espais, a l’entrada de la casa i, de vegades, fins i tot al carrer.\nEls qui treballaven un mateix ofici van anar instal·lant-se tots en un mateix indret, i van donar-li tal caràcter que l’ofici que hi realitzaven va passar fins i tot a denominar el carrer, i amb tal força que molts encara el conserven en l’actualitat. Per exemple, per citar-ne alguns dels molts que hi ha en el barri de la Ribera, podem citar: Argenters, Mirallers, Carders, Corders, Sombrerers o Abaixadors, entre d’altres. Però també en trobem al voltant de la catedral, és a dir, al centre de la ciutat de l’edat mitjana, com són: Dagueria, Llibreteria o Ollers.\nHi havia, però, excepcions. Aquells oficis que causaven molèsties als veïns van ser apartats del centre urbà amb el pas del temps. Així, trobem el cas dels tintorers de cotó, als quals un decret del batlle de l’any 1225 va assenyalar-los un lloc adequat per a instal·lar les seves indústries fora de la ciutat.\nA l’edat mitjana els artesans eren anomenats ministeralis, d’on ve la paraula catalana menestral. Els artesans s’agrupaven en corporacions d’oficis, que en el segle XIV es van transformar en gremis. Eren organitzacions que tenien cura de la formació dels artesans i defensaven els seus interessos econòmics i professionals. També controlaven l’excés de producció i marcaven els preus.\nGarbelladors Es dedicaven a garbellar cereals per compte d’altre.\nPedrenyalers Fabricants d’una mena d’escopeta curta que es disparava amb pedrenyal (pedra foguera).\nXocolaters Feien i venien xocolata.\nCada corporació tenia la seva confraria, agrupació de caràcter religiós amb funcions socials i benèfiques amb un sant patró que la representava. Ajudaven els que ho necessitaven i les vídues i els orfes.\nEl mestre artesà treballava a casa amb la col·laboració de la seva dona, els seus fills i filles i, si el negoci anava bé, tenia algun treballador, assalariat o esclau, i algun aprenent.\nEls gremis eren una associació de treball i com a tal, com explica Pere Molas, eren persones jurídiques amb dret a propietat i, també, amb deutes. A més, cada gremi era diferent d’altres per la seva naturalesa, la seva estructura, el seu funcionament i la seva finalitat.\nQuan un grup de persones que es dedicaven a un mateix treball decidien unir-se i formar una corporació gremial, aleshores es redactaven unes Ordenances (avui ho anomenaríem estatuts) que fixaven la norma del funcionament, i que indicaven els deures i els drets que es contreien per ser confrare. Les Ordenances es presentaven al monarca a fi que les aprovés. La seva redacció, dins les variants pròpies de cada ofici, tenien unes constants.\nEls primers capítols eren purament de caràcter benèfico-religiós: compromís a l’assistència a la festa patronal i a deixar de treballar aquell dia. Aquest punt el trobem sempre molt remarcat i els historiadors coincideixen a l’hora d’afirmar que això indicaria que els diumenges i els dies festius també es treballaria. Era obligat, tot i això, d’anar als enterraments dels agremiats i, en alguns casos que estaven especificats, es pagava una determinada quantitat per a quedar exempts d’aquestes obligacions. La quantitat ingressada es repartia entre els més pobres.\nEls Capítols determinaven també les quantitats que cadascun havia de pagar en fer l’ingrés en la confraria, després d’una quota que recollien els llevadors. A les confraries hi entraven també les dones i els menors d’edat.\nA partir del segle XV, quan les confraries passen a ser més aviat unes organitzacions de treball, en els Capítols s’hi inclouen ordenances referents a la qualitat dels productes, i els qui vetllaven per un control de qualitat eren els “veedors” o inspectors, mestres en la tècnica de l’ofici.\nUn Capítol estava dedicat a especificar l’examen o passantia que calia passar als aprenents per a obtenir l’oficialia, sense el qual no es podia obrir un obrador o taller. I no es podia tenir la categoria de mestre si no es tenia un obrador i el senyal o la marca de la fàbrica, que es transmetia per herència.\nSempre hi havia un compromís entre el mestre i l’aprenent amb intervenció del pare o tutor d’aquest. Els gremis regulaven la possibilitat d’accés al mestratge per mitjà d’un examen i d’una matrícula, que pressuposava una capacitat econòmica i una destresa per a accedir-hi.\nPer poder presentar-se a l’examen s’havia de ser aprenent durant tres o quatre anys, segons el gremi, que es podien fer a la mateixa ciutat o a fora, però certificant sempre que s’havia acomplert el temps obligat a la casa d’un altres mestre. La condició d’aprenent estava molt subjectada al mestre en tot: l’ofici, el servei que havia de fer a la casa, i el permís per a sortir-ne.\nBarcelona, Barchinona, Catalunya medieval, Ciutats medievals, Desenvolupament agrari i aparició de les ciutats medievals, Història de Catalunya, Història Medieval\n11 d'abril de 2011 a les 16:55\nPodria fer una traducció d’aquest post a l’anglès pel meu blog? Estem mirant d’imitar els gremis en la seva tasca social cristiana i voldria fer referencia completa al teu escrit….\n11 d'abril de 2011 a les 17:38\nRaquel, cap problema. Quan ho tinguis publicat, deixa’ns l’enllaç per si a algú vol donar-li un cop d’ull.\n11 d'abril de 2011 a les 20:04\nGràcies doncs, aqui esta l’adreça per si algu ho vol veure, la traduccio té molts errors, així que perdoneu la imperfeccio en la tasca! http://marianhomestead.blogspot.com/2011/04/guilds.html\n20 de març de 2012 a les 19:54\nAquesta pàgina esta molt bé, però hi podries posar els patrons de cada ofici. Millora aquesta pàgina i estic segur que els meus companys li faran un cop d’ull per saber algunes coses sobre aquest tema, que l’estem estudiant. Gràcies per escoltar-me i espero que ho facis aviat que aquest tema està a punt d’acabar. Gràcies.\n20 de març de 2012 a les 20:22\nIvan, en aquest enllaç tens un llistat dels gremis de la Barcelona medieval i moderna amb els patrons corresponents:\nNicolau Martin ha dit:\n9 de maig de 2012 a les 13:50\nFora possible tenir la imatge dels escuts gremials, o saber on podria trobar-los?\n9 de maig de 2012 a les 14:49\nAl claustre de la catedral de Barcelona pots trobar representats els escuts dels principals gremis de la ciutat en els segles XIV i XV al costat de les seves capelles corresponents. Desconec si aquestes imatges estan disponibles a la xarxa, però tenint en compte el llastimós web de la catedral (http://www.catedralbcn.org/) molt em temo que no. Imagino que ha d’existir algun llibre que reculli aquestes imatges dels escuts gremials, però no et puc donar cap referència.\n25 d'abril de 2013 a les 21:03\nHola! He vist aquest apartat i m’agradat molt, però tenia una pregunta, saps quin és el gremi de la primera imatge?\n27 d'abril de 2013 a les 10:36\nÉs una imatge medieval referida als oficis de manufactures tèxtils. Possiblement s’hauria d’associar a un gremi de telers.\n16 de juny de 2013 a les 17:28\nSiusplau, algú em pot dir què són els mirallers?\n18 de juny de 2013 a les 11:26\nCarla, com el mateix nom ens indica, els mirallers eren aquells menestrals que fabricaven i venien miralls. En el cas de la Barcelona medieval, els mirallers no van organitzar-se mai com a gremi, sinó que van agrupar-se com a confraria.\nOriol Janer ha dit:\n5 de setembre de 2013 a les 21:53\nEstic interessat en el gremi de sastres a la ciutat de Barcelona i em costa moltíssim trobar referències o fonts on consultar. A l’Arxiu d’Història de la Ciutat hi ha un fons de gremis però dels sastres pràcticament no hi ha res. Em podries donar –si les tens– algunes referències bibliogràfiques o fons documentals? Moltes gràcies i felicitats per l’article.\nJosep Antoni Cerdà ha dit:\n18 de gener de 2014 a les 18:38\nOriol Janer: Si et passes per l’Arxiu Històric i de Protocols de Barcelona (arxiu notarial) trobaràs milions de documents de sastres i del seu gremi. No te’ls acabaràs mai!\n23 de juliol de 2014 a les 23:01\nI què se’n sap del gremi dels cecs oracioners?\n17 de setembre de 2014 a les 18:37\nTenia entès que la xocolata va arribar a Europa des d’Amèrica a partir dels viatges de Cristòfor Colom. Hi ha referències de l’existència del gremi de xocolaters a la Barcelona medieval? Moltes gràcies.\nRetroping: Tots els camins duen a… Barcino | slowingcatalunya\nRetroping: Tots els camins duen a…Barcino | Festadirecte.cat


Una conversa amb Montserrat Abelló - Oi?\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Carnet, Veus | s'ha etiquetat en Bernat Puigtobella, Clara Bofill, Mercè Rodoreda, Montserrat Abelló, Núvol per oi | Deixa un comentari. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent


La història de MIRAMAR és la història de Julia Cisneros, filla d’Albacete, i Alfons Serra, un transportista que feia la ruta Barcelona-Portbou. L’any 1939 van decidir instal·lar-se a Llançà i construir-hi un humil xiringuito de platja. En plena postguerra, un viatger els va preguntar si llogaven habitacions i ella, sense dubtar, va respondre que sí. Aquella nit, la Julia va dormir a la platja i va néixer la Fonda MIRAMAR.\nLa fonda va anar creixent. Va començar a servir menjars i va arribar a tenir 45 habitacions. Però als 90, un jove Paco Pérez canviaria la seva història. Un matí d’estiu es va enamorar d’una noia en pijama en la porta de Miramar, Montse Serra, néta dels fundadors, i el seu futur va quedar unit per sempre. Junts convertirien el restaurant en un 2 estrelles Michelin i junts han convertit aquella fonda en 5 habitacions exclusives on “cuidar” els hostes com si fossin convidats.\n“Expressar l’emoció de les aromes marines d’una matinada; desvetllar la màgia d’una tempesta enfuriada; extreure l’ànima de la terra, del mar; descobrir l’essència dels sabors i les textures… Cuinar amb ànima i projectar els somnis a noves avantguardes”.\nAixí explica Paco Pérez la seva cuina. Perquè ni ell ni Miramar es poden entendre sense el paisatge que els envolta: Llançà, el Cap de Creus, el Mediterrani, la tramuntana, la tradició marinera, l’horitzó infinit… Els paisatges de Miramar, que el xef transforma en aromes, sabors i textures de pura avantguarda.\nUna cuina que parteix de la tradició i del respecte pel producte més proper i sublim, portant-lo fins a l’avantguarda més innovadora. I amb dues propostes: un menú atrevit, transgressor, d’alt voltatge creatiu… però respectant sempre les essències del producte; i una carta que ofereix plats amb tradició amb petits “grans” detalls tècnics, recreant la cuina de l’entorn amb mirada del segle XXI.


Vicent Marí reclama al Consell más transporte público en Puig d’en Valls y Jesús ante las obras de la carretera | Noudiari.es\nVicent Marí reclama al Consell más transporte público en Puig d’en Valls y Jesús ante las obras de la carretera\n@Vicent Torres / El alcalde de Santa Eulària, Vicent Marí, ha pedido al Consell más transporte público para los vecinos de Puig d’en Valls y Jesús ante las molestias que pueda causar las obras en la nueva carretera de Ca na Negreta y la variante de Jesús.\n“Estamos contentos porque es una infraestructura que nos hacía mucha falta. Seguro que traerá molestias, retrasos y una mayor densidad del tráfico, pero pedimos comprensión porque es algo que pasa en todas las obras. Lo que sí que me gustaría reclamar un refuerzo del transporte público en Puig d’en Valls y Jesús. Sería una manera de aliviar un posible colapso”, ha pedido el primer edil de Santa Eulària durante la presentación del proyecto, que ha tenido lugar esta mañana en el camí des Pedrisset de Ca na Negreta.\nAsimismo, Marí ha aprovechado para exigir a la constructora que se “agilice al máximo” el proyecto y ha ofrecido la colaboración de Santa Eulària “para que sea una realidad en el plazo más breve posible”.


MONGETES VERDES: COCA DE RECAPTE\nolives d'Aragon negres\nlloms de sardines netes i amanides prèviament\nTirar l'aigua, oli i sal al robot thermomix posar 1min, 37 º, vel. 4, transcorregut el temps afegir el llevat esmicolat i posar uns segons vel. 4, tirem la farina posem uns segons a vel. 4 perquè es barregi i després 1min espiga, passar a un bol i deixar que pugi, uns 30 minuts, passat el temps ho amassem una mica i fem tres boles, s'estén una bola i se li dóna forma ovalada\n(també pot fer-ho manual)\npassem al farciment\ncol · locar oli en una paella i salteu 2 minuts la ceba tendra trossejada.\ni estendre-la sobre la massa de la coca.\nafegir els tomàquets a rodanxes, els pebrots verds, els pebrots vermells i el carbassó, tot això ho haurem trossejat a dauets.\nempolvorar pebre, sal i orenga sobre les verduretes.\nafegir els lloms de sardina i les olives negres i ruixar amb una mica d'oli d'oliva.\ncol · locar al forn posició amunt i avall i programar 30 minuts + - segons forn, controlar la cocció.\nquan acabi la cocció, la traieu i deixar reposar a la graella del forn perquè la base superior s'assequi i no quedi mullada del vapor per sota.\nTOT JUST SURT DEL FORN\nEls mateixos ingredients però amb cansalada en lloc de sardines\nPublicat per María Fer Co a 6:05


FILS I ROBES: Possar cremalleras..tot un repte!!\nPossar cremalleras..tot un repte!!\nAqui teniu un necesser que he fet amb retallets d'altres coses que he fet.Ja veieu que no es pot tirar res de res....tot pot servir...\nHe possat una cremallera ....tot un repte per mi!!! M'ajudat la meva amiga Lurdes que ja hi té la mà trencada en possar cremalleres.\nAquest necesser l'he regalat a la nòvia del meu fill i l'hi ha agradat molt.Jo l'he fet amb tot el carinyo del món.\nUltimament ja veieu que estic aprofitant qualsevol retallet per fer cosetes !!! M'encanta ...m'ho passo molt bé...anar veient com va quedant ..mentre vaig afegint robetes.\nL'he acolxat a màquina ...i cada vegada que ho faig ...es com si començes de nou...realment es necessita molta practica amb " acolchado libre" la màquina corre ...més que no pas jo.\nDe totes maneres ...estic força contenta amb el resultat final. Què os sembla ?\nDe totes maneres estic contenta amb el resultat final. Què os sembla?\nPublicat per Fils i robes a diumenge, de gener 11, 2009\nJúlia 11 de gener de 2009 a les 23:34\nM'agrada molt!!! Quina sort que té la nòvia del teu fill...\nMaite 12 de gener de 2009 a les 10:45\nÉs molt xulo aquest neceser..... Són robes que m'agraden molt i ben segur que en tinc de retallets! Jo també tinc pendent d'aprendre a posar cremalleres. Potser serà el meu proper repte!\nFil de vint 12 de gener de 2009 a les 15:03\nT'ha queda't molt maco, i les robes molt encertades.\nAna 12 de gener de 2009 a les 18:23\nHola guapa! Perdona, et vaig oblidar completament, i si ara em pregunten, no hagués sabut qui em va demanar instruccions per fer mitjons! De totes maneres, veig que t'en has sortit molt bé! Ara ja has passat el pitjor, el taló es el més dificil, la punta no costa gens. I sapigues que els meus estan en el mateix punt que els vas veure tú, perque vaig probar un patró nou sense veure que eren llargs i amb agulles del 2 es interminable... :)\nangie 13 de gener de 2009 a les 20:38\nEl trobo molt bonic!!Les cremalleres són un dels meus reptes pendents!! Petons\nMar 13 de gener de 2009 a les 21:32\nHolis! Pues creo que te ha quedado muy chulo. Yo aún no me he lanzado a hacer acolchado libre, solo he acolchado a mano y con la máquina en línea. Eso sí, he hecho montones de ensayos en retales de sandwiches. Creo que tenemos los mismos gustos en cuanto a telas, ... porque todo lo que veo que has hecho es con telas superbonitas. Me encantaron los cojines de log cabins, ... Un beso y gracias por tu comentario!\nMaria 14 de gener de 2009 a les 10:13\nMe gusta mucho el neceser, ya veo que teneis nieve y heladas todas las que quereis. yo el catarro se me ha curado pero toco madera.\nBruna 15 de gener de 2009 a les 22:28\nT'ha quedat preciós!!!.\nAmapola 16 de gener de 2009 a les 19:00\nNoelia 17 de gener de 2009 a les 16:34\nte ha quedado muy bonito y además aprovechas restos de telitas, asi que mucho mejor.\nLas sisters están bordados con punto atrás, el más facilito. Y el quilt, si te fijas, son sólo log-cabins.\nAnna S. 21 de gener de 2009 a les 18:12\nzire 26 de gener de 2009 a les 13:00\nQué bonito te ha quedado!!,haces cosas muy bonitas\nCountry Soft 1 de febrer de 2009 a les 21:36\nMe encanta ! te ha quedado una chulada !\nNuria 9 de febrer de 2009 a les 22:36\nJo sóc l'afortunada del neceser!! jeje\nM'agrada molt!! I és molt útil!! Moltes gràcies!!\nAmb en Lluís em estat mirant el blog!! la veritat és que fas coses que són una xulada!! m'encanta el agafador de cuina de taronjes!! i ens hem quedat bocabadats amb el retrat!! si és que sou unes artistes!!\nun petonàs depart del teu fill i meu.\nLLuís i Núria\np.d.: per cert jo també tinc un blog..que fa anys el vam fer amb una amiga...hi ha escrits nostres o de llibres..i coses vàries...\nNeu i patch\nAvui desde la finestra de la cuina de casa!!\nEls meus primers mitjons!!


Proyectos de pasado / Ana Blandiana – Els llibres del Senyor Dolent\nLlegeixo un article, parlen d’un llibre i el deixen bé i normalment miro al catàleg de biblioteques si hi és (normalment sí) i me’l demano, i vaig renovant el préstec fins que trobo el moment de posar-m’hi, de vegades trigo massa i tot, en fi. Sota el pseudònim d’Ana Blandiana s’hi amaga Otilia Valeria Coman, una escriptora romanesa de la que ni he sentit a parlar ni he llegit mai res. Una constant, i això em passa per llegir articles de gent que parla de llibres i per anar cada dia a una biblioteca, que vulguis que no també ajuda força.\nTenim contes, i més aviat llargs, narrats amb un estil interessant i que en alguns punts em recorda a Dovlàtov per tot allò d’absurd que pot tenir el règim comunista on vivia.\nAquest fragment de l’inici de Reportaje potser serveix per fer-se una idea del que dic, el que seria una mena de sorpresa amb naturalitat.\nMe encontraba en una gran ciudad, tal vez en el mismo París, y estaba mirando por la ventana. No sé por qué he dicho “tal vez en el mismo París”, ya que no recuerdo los detalles que me hicieron suponer que se trataba de París y no de otra metrópoli. De todas formas, era una ciudad muy grande, porque desde donde yo estaba, mirando en derredor hasta muy lejos, hasta donde la tierra se difumina, se vuelve gris y casi imperceptiblemente da paso al cielo, no se veían más que tejados. Tejados y chimeneas. Debía de hallarme en algún lugar elevado, en un piso muy alto, puesto que la ciudad mostraba a mis pies una superficie extensa de tejados y chimeneas. Estaba mirando casualmente por la ventana, fascinada por aquel Tibet inmenso de tejados con aleros, hojalata, chimeneas, veletas y tejas que se desplegaban bajo mi mirada, cuando repentinamente me di cuenta de que por una chimenea salía lenta, pero continuamente, agua.\nToîts de Paris © Sunny Ripert, Creative Commons.\nO el conte Proyectos de pasado sobre la deportació al mig del no-res, una cosa molt de règims comunistes, comença amb una boda i llegim això:\nLa historia comenzó con una boda. Más exactamente, con el viaje de varios invitados —uno de los primeros domingos de octubre de 195…— a la fiesta que se celebraba en el pueblo de la novia, a unas decenas de kilómetros de nuestra ciudad. Lo que es acabar, acabó once años más tarde, con el regreso a casa de los invitados o, mejor dicho, de aquellos invitados que sobrevivieron, y el tiempo inscrito en este absurdo paréntesis representa no solamente la duración del acontecimiento, sino también su propio significado.\nA mi se m’ha glaçat alguna cosa en llegir això.\nEl llibre en general no m’ha semblat a l’alçada de les expectatives, però no em refio gaire perquè la situació de confinament actual tampoc és la millor. He agafat el llibre una mica a contrapeu i això és únicament responsabilitat meva. Això sí trobo molt, però molt, destacables el conte que dóna títol al recull, també el darrer La iglesia fantasma i el de La gimnasia nocturna. Una narradora interessant, això sí, i sorprenent també, però no m’ha acabat de fer el pes, què hi farem!


By Dolça Catalunya on viernes, 17 de septiembre de 2021 • ( 26 )\nEl «ultra» Hussain vende su bici\nCatalunya s´en riu de la Genestapo. La consiguió anoche en Decathlon de calle Canuda. Sus muchos amigos, gent «d´extrema dreta» segons els mossos, también adquirieron velocípedos. No se aprecia en el video, pero seguro que gritaban heilhitlers y coses feixistes… Leer más ›


La Fiscalia demana 16 anys de presó per al fundador del Perú Lliure per corrupció\nPublicat 04/09/2021 17:52CET\nEL COMERCIO / ZUMA PRESS / CONTACTOPHOTO\nMADRID, 4 set. (EUROPA PRESS) -\nLa Fiscalia Anticorrupció del departament peruà de Junín ha demanat 16 anys de presó per al fundador del governant del Perú Lliure i ex-governador regional, Vladímir Cerrón, per un delicte de col·lusió agreujada.\nLa fiscal Mary Huamán va presentar fa uns dies la sol·licitud al Cinquè Jutjat de Huancayo, la capital de la regió, segons ha informat aquest divendres el diari peruà 'El Comercio'.\nEn el document acusa Cerrón d'haver pactat amb representants del consorci El Carmen II durant la seva etapa com a governador de Junín, entre el 2011 i el 2014, per beneficiar-se de les construccions i millores que s'havien de dur a terme a l'Hospital El Carmen, en el marc d'un projecte de 150 milions de sols (uns 30,8 milions d'euros).\nLa Fiscalia ha acusat pel mateix delicte diversos ex-alts càrrecs de l'antic Govern de Junín, així com a representants del consorci.\nD'altra banda, la mateixa fiscal va sol·licitar anteriorment dos anys i onze mesos de presó per a Cerrón per malversació de fons per la presumpta gestió irregular del pressupost per a una obra de reforestació a la Vall del Mantaro, situada al sud de Junín, i va demanar que se l'inhabilités per exercir càrrecs públics durant el mateix període de temps.


Càritas Mallorca aconsella: “Per Nadal, consum responsable” — Mallorcactual.com\nCàritas Mallorca aconsella: “Per Nadal, consum responsable”\nCàritas Mallorca posa en marxa a les xarxes socials una campanya de Nadal per promocionar els productes dels tallers sociolaborals de l’entitat.\nPromoure el Comerç Solidari a través de les xarxes socials és l’objectiu de la campanya de Nadal que posa en marxa Càritas Mallorca. “Per Nadal, Consum Responsable” vol fomentar un consum ètic a l’hora de programar les compres per les festes i a la vegada vol donar a conèixer els productes que surten dels espais de formació i integració que té en marxa l’entitat per a la millora de les persones més vulnerables.\nEl producte Koluté, de vestits i complements amb teles wax procedents del Senegal, es també una altra proposta d’economia solidaria per aquestes festes. Es tracta d’un projecte de formació i inserció laboral en l‘àmbit de la confecció industrial amb persones immigrants principalment d’origen africà.\nUna altra opció d’economia solidària que promou Càritas Mallorca és l’empresa Eines per Inserció, un projecte de recollida, manipulació i venda de roba de segona mà i que té per finalitat la creació de llocs d’inserció sociolaboral.\nTambé a la xarxa de botigues solidàries de Càritas tenen cabuda els productes de Comerç Just en defensa d’un model de producció on se preserven els drets i la dignitat dels petits productors en origen, i una millora de les seves condicions de vida així com una producció respectuosa amb el medi ambient.\nTots aquests productes que s’ofereixen a les botigues solidàries de Càritas Mallorca poden ser un regal per aquestes festes de Nadal, alhora que són una oportunitat d’inserció i formació per a les persones que participen als tallers sociolaborals de l’entitat.\nLa campanya s’inicia al mes de desembre a les xarxes socials de Càritas Mallorca:


Holiday Home Maya Krnica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday Home MayaCokuni 10, Krnica, Krnica, Croàcia, 52208 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en8comentarisHoliday Home MayaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosMolt bona ubicació 8,6Veure al mapa8,6UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatbalcó/terrassajardí\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday Home Maya està situat idealment a Krnica; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Holiday Home Maya, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, s'admeten animals de companyia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Holiday Home Maya és una elecció inteligents per a viatgers a Krnica, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sejardí Àpats, begudes i refrigericuina compartidainstal.lacions de barbacoa Serveis i comoditatscaixa fortazona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatdespertadorplat de dutxaaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiarentadoraarticles de tocadorestris de cuinareproductor de DVD/CDassecador de cabellforn microonessala d'estarbalcó/terrassamosquiterservei de planxaCaixa forta a l'habitacióneveraTV satèl•lit/cableMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Holiday Home Maya de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


L’assemblea de AVA-ASAJA reelegeix a Cristóbal Aguado president amb un terç de la junta renovada – tucomarca.com\nHomeSeccióLa ComarcaAgriculturaL’assemblea de AVA-ASAJA reelegeix a Cristóbal Aguado president amb un terç de la junta renovada\n30 juny, 2021 Redacción Agricultura, Finestra, La Comarca, La Comunitat, Requena-Utiel, Secció 0\nL’assemblea general extraordinària de l’Associació Valenciana d’Agricultors (AVA-ASAJA) va reelegir aquesta vesprada a Cristóbal Aguado Laza com a president de l’entitat per als pròxims quatre anys al capdavant d’una junta directiva que inclou huit noves incorporacions, la qual cosa suposa la renovació d’una tercera part del citat òrgan de govern.\nAguado comença hui el seu seté mandat consecutiu en AVA-ASAJA després de completar-se un procés electoral que s’ha prolongat durant els últims mesos, amb les màximes mesures de prevenció pel Covid-19, a través de la celebració de reunions de les 241 delegacions locals que té l’associació, les quals van servir per a designar als més de dos-cents compromissaris que han omplit la nau principal de la Finca Sinyent durant la referida assemblea.\nEn resposta a la necessitat de fer front a l’envelliment de la població agrària i d’apostar per la igualtat i les noves generacions en la composició de les màximes instàncies decisòries de l’entitat, la nova junta directiva introdueix dones i joves agricultors de la Comunitat Valenciana.\nEls huit nous membres són Francisco Requena Clavijo (Camporrobles), com a responsable de cunicultura, avicultura i helicicultura; José Luis Sanz Juanes (Alfarp), que exercirà com a responsable de la sectorial de fruita dolça i raïm de taula; María Elvira Chorques Pareja (Enguera), al capdavant de bestiar oví-caprí; José Antonio Alfonso Olmos (Catarroja), que es farà càrrec de bestiar porcí; Ramón Morla Ebri (Bétera), que s’ocuparà de la sectorial de bestiar boví; Vicente José Sebastià Cuñat (Poble Nou), com a responsable d’hortalisses; Rosalía Uria Álvarez (Titaguas), que passa a encarregar-se del col·lectiu de joves agricultors; i Elisa Catalunya Lacreu (València), amb competències en matèria de medi ambient i desenvolupament rural.\nEl president electe va analitzar l’actualitat agropecuària i va remarcar algunes de les prioritats que marcaran l’agenda de l’organització en el futur. Respecte al problema més apressant que té plantejat el sector, la crisi de rendibilitat dels productors, Aguado reclama “a totes les administracions, sense excepció ni excuses, vertaderes mesures de suport que permeten garantir preus justos i una sostenibilitat econòmica, social i ambiental de les explotacions agràries, perquè aqueixa és l’única manera de parar la taca marró dels camps sense cultivar”.\nLes principals reivindicacions en aquest sentit són, en paraules d’Aguado, “la necessitat inajornable de modernitzar l’agricultura valenciana, que s’està quedant arrere en comparació amb altres regions espanyoles que sí han advocat per augmentar les seues estructures; vertebrar el camp a través d’organitzacions professionals agràries més potents i representatives; reformar la llei nacional de la cadena alimentària i ampliar el seu àmbit d’actuació a la Unió Europea per a frenar els abusos comercials; investigar i posar a la disposició del sector suficients eines de control que siguen capaços de combatre les plagues i malalties; o revisar les polítiques agràries europees de tal manera que exigisquen reciprocitat als països tercers, ja que Brussel·les està trencant el seu esperit de defensa de la Unió Europea en benefici d’un grapat d’empreses”.\nL’assemblea és partidària de participar en les eleccions en el camp que té previst la conselleria d’Agricultura. Ara bé, la condició sine qua non és que el cens siga realment representatiu del que és la producció agrària valenciana. Segons Aguado, “ha de tindre dret a vot tota persona que declare ingressos agraris en l’IRPF o que, com a mínim, estiga inscrit en el registre REGEPA. No acceptarem qualsevol altre biaix que impedisca votar a la majoria dels titulars de les explotacions agrícoles o ramaderes de la Comunitat Valenciana”. Informa, Luis Ibáñez.\nPost també disponible en: CastellanoL’actual campanya de cebes i creïlles ha tornat a posar al descobert els greus desequilibris que imperen en la cadena agroalimentària. L’Associació Valenciana d’Agricultors (AVA-ASAJA) alerta que els preus que els […]


L’Esbart Sant Romà d’Encamp, a Lleida — Comú d'Encamp | Principat d'Andorra Comuencamp\nEsteu aquí: Inici / Notícies / L’Esbart Sant Romà d’Encamp, a Lleida\nL’Esbart Sant Romà d’Encamp, a Lleida\nUn total de 25 ballarins, acompanyats pel cos tècnic, han participat aquest cap de setmana al I Festival Internacional Ciutat de Lleida.\nFOTO: Esbart Sant Romà d'Encamp\nL’Esbart Sant Romà d’Encamp ha participat aquest dissabte al XXVI Festival de dansa tradicional dels Països Catalans, que enguany encetava el I Festival Internacional Ciutat de Lleida amb la participació del Ballet Joventut de Perpinyà, l’Esbart Lleidatà de Dansaires del Centre Cultural de Dansaires de Lleida i l’Esbart Sant Romà d’Encamp.\nEl Centre Cultural Lleidatà de Dansaires, organitzador de l’esdeveniment, ha decidit obrir el festival de dansa al món, i per això ha organitzat el primer festival internacional. Per a aquesta ocasió, l’Esbart Sant Romà ha presentat, davant de les més de 2.000 persones que s’han aplegat a la plaça Sant Joan, cinc coreografies de Maribela Moreno amb diferents autors musicals, apostant per ‘DSentir’, ‘Encís’, ‘Des de Mallorca a l’Alguer’, ‘Fandango’ i ‘Ball a sa plaça’, una barreja de danses tradicionals i contemporànies, que marquen el tret distintiu de l’esbart encampadà.\nMaribela Moreno, directora de l’Esbart Sant Romà, ha aprofitat per fer una valoració molt positiva de l’experiència viscuda i del tracte rebut per part de l’organització, que Moreno ha qualificat “d’exquisit”.\nD’altra banda, membres de l’organització han felicitat l’esbart per la seva actuació de dissabte i per la feina tan ben feta que hi ha darrere de les actuacions, i han remarcat que el públic lleidatà va quedar encantat amb l’Esbart Sant Romà per la seva originalitat i autenticitat.\narxivat sota: Esbart Sant Romà, Teatre i dansa


Mals usos - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ngravàmens que sotmetien la pagesia a la Corona d'Aragó i altres llocs\nEls mals usos són un conjunt de determinats costums feudals, generalment gravàmens i maltractaments, a què estaven sotmesos els pagesos per part del seu senyor a l'edat mitjana a la corona d'Aragó i també en altres països feudals europeus. Aquestes obligacions es poden relacionar amb el Ius Maletractandi, un dret aprovat per les Corts de Cervera del 1202 que facultava els senyors per maltractar, empresonar i desposseir els pagesos dels seus béns.\nUn camperol en una Bíblia del segle XIII\nA mesura que avançava la baixa edat mitjana, amb la gradual recuperació d'usos propis del dret romà, els mals usos es comencen a veure com a abusius. No obstant això, a causa de la crisi de l'edat mitjana, molts nobles veuen reduir les seves rendes i el seu nivell de vida. La «reacció senyorial» fa reviure els mals usos per tal d'augmentar la seva recaptació, cosa que provoca revoltes importants.\n2 Corona de Castella\nAl Principat de Catalunya, la població va estar molt controlada per la noblesa feudal i, generalment, s'establia un nombre concret de prestacions que, més tard, serien considerades mals usos. Trobem, sobretot, aquests mals usos amb relació amb les terres de l'anomenada Catalunya Vella. La submissió del pagès a la terra que treballava feia que hagués de pagar una redempció o remença en cas de voler abandonar-la. Els pagesos afectats per aquesta servitud es coneixen com a remences.\nAls Usatges de Barcelona només s'hi recullen tres d'aquestes obligacions (intestia, cugucia i eixorquia), però en la pràctica varen existir-ne més, tot i que els més freqüents, i amb la possibilitat de ser redimits pagant un tribut al senyor en la sentència de Guadalupe de 1486, són:\nIntestia: és un dret senyorial que penalitzava els pagesos que morien sense fer testament. La penalització consistia en la confiscació d'una part dels seus béns, en la majoria dels casos, en una tercera part. Pella i Forgas esmenta com a costum del mal ús d'intestia “gairebé general” la diòcesi de Girona, en què l'“home jove” (el pagès que no tenia mas) que moria intestat i sense fills, els seus béns es repartien en tres parts: una d'aquestes era per al senyor, l'altra per als familiars i la darrera se subdividia altre cop en tres parts: l'una per a la família, l'altra per als clergues, perquè resessin per l'ànima del finat i la darrera per a repartir entre els pobres.\nEixorquia: penalització per mort d'un pagès de remença sense descendència. El senyor rep una tercera part de l'herència del pagès.\nCugucia: penalització per la infidelitat matrimonial de la muller d'un pagès de remença. Si la muller del pagès era trobada culpable d'adulteri que no havia estat consentit pel marit, aquest i el senyor es partien en igual proporció els béns de l'adúltera; si hi havia hagut consentiment del marit en l'adulteri, el senyor es quedava amb la totalitat dels béns. Per contra, les dones que haguessin comès adulteri per temor o manament del marit no perdien els béns i, si elles volien, eren separades del marit i recuperaven el dot i l'escreix.\nÀrsia: penalització al pagès que se li ha cremat el mas o la collita, en concepte de negligència i destrucció dels bens del senyor. El pagès ha de pagar una indemnització al senyor d'una tercera part dels béns mobles que li quedessin.\nFerma d'espoli forçada: era l'exacció d'una part dels béns dels pagesos quan garantien el dot de la muller amb el mas del seu senyor, arran del matrimoni dels seus vassalls. Hem de recordar que l'emfiteuta tenia el domini útil del mas i el senyor en tenia el domini directe.\nRemença personal: els pagesos sotmesos a la servitud de la gleva no podien abandonar el mas que treballaven sense haver-se redimit per part del seu senyor feudal. La redempció afectava no solament el pagès, sinó també la muller i, sobretot, els fills i filles. Els preus de redempció varien molt en el transcurs del temps i estan en consonància amb l'avaluació que es fa del mas. Les donzelles incorruptes es redimien pagant al seu senyor una quantitat fixa. En la diòcesi de Girona, eren dos sous i vuit diners.\nA aquests sis mals usos principals, encara es poden afegir altres costums senyorials, com:\nFarga de destret: el pagès té l'obligació de comprar i de reparar les eines de treball a la farga del senyor. Era el monopoli o destret senyorial de la ferreria o lloçol.\nMolí: obligació o destret de moldre el blat al molí senyorial.\nForn: obligació o destret de coure el pa al forn del senyor. Sobretot a les terres amb un poblament concentrat.\nJova: és l'obligació del pagès de treballar amb un jou d'animals les terres del senyor durant uns dies determinats a l'any.\nTragí: obligació de traginar el blat o qualsevol altre producte del senyor.\nEls mals usos varen ser una de les causes, si bé no l'única, de la Guerra dels remences, entre 1460 i 1486, any en què foren abolits per Ferran II d'Aragó per la sentència arbitral de Guadalupe de 1486, que redimia els mals usos amb un pagament previ de 60 sous per mas, i abolia el dret a maltractar i molts altres abusos senyorials menors. Els pagesos van conservar el domini útil del mas, però havien de fer homenatge al senyor i pagar drets emfitèutics i feudals.\nEn la corona de Castella, és difícil determinar en què consistien els mals usos per estar subjectes més a la tradició oral; però, en general, fan referència als coneguts malos fueros, és a dir, règims feudals més durs en prestacions. Com que, a Castella, la repoblació intentava atreure gent d'altres zones o països, rarament els furs o les lleis eren dures; per això, els mals usos són esporàdics o simplement són pagaments monetaris. És difícil fixar-ne una llista, però alguns exemples serien:\nAdscripción del pagès a la terra, impedint que pugui abandonar-la. Equivalent a la remença.\nBanalidades com l'obligació de fer servir el molí o el forn del senyor, amb el pagament previ d'una taxa.\nLa mañería o maniñádego: permetia al senyor apropiar-se de part dels béns d'un serf que hagués mort sense descendència.\nSaca de pan: A França, per exemple, estava prohibit treure gra del senyoriu feudal, en part per a evitar l'escassetat i en part per a evitar l'especulació; però, a Castella, es podia fer amb el pagament previ d'una taxa.\nLa tercería era l'obligació que el pagès es fes càrrec d'administrar béns senyorials. Aquesta càrrega significava dures responsabilitats, entre d'altres, la de reposar qualsevol pèrdua amb el patrimoni personal del pagès. La tercería va ser prohibida en les leyes capitulares de 1440, promulgades per Enric IV de Castella.\nEl privilegio de corral: que permetia al senyor emportar-se aviram, vedells i tota mena de bestiar. Les lleis capitulars (en castellà, leyes capitulares) de 1440 obligaven el senyor a compensar en metàl·lic tot allò que s'emportés.\nSense llet: si la dona del noble tenia un fill i no podia donar-li llet per problemes de pit, els nobles miraven les dones que haguessin tingut un fill de feia poc i els hi manaven que anessin al castell i fessin de mare a l'hora de donar llet.\n↑ «mal ús». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Fontana i Lázaro, Josep. La formació d'una identitat. Una història de Catalunya (paper). 4a ed.. Vic: Eumo (Universitat de Vic), 2014, p. 18. ISBN 978-84-9766-526-1 [Consulta: 3 gener 2015].\n↑ Pella y Forgas, José. «cap. XXXI parte. II». A: Luis Tasso y Serra (impresor). Historia del Ampurdan (en castellà). Luis Tasso y Serra (impresor), 1883, p. 654.\n↑ «Intestia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Eixorquia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Cugucia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Arsia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Farga de destret». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Jova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Giralt i Raventós, Emili; Salrach i Marés, Josep M. Història agrària dels Països Catalans. Volum 2. Univ. Autònoma de Barcelona, 2004, p. 167. ISBN 8447527867.\n↑ Rotger, Agnès «Pagesos contra nobles». Sàpiens [Barcelona], núm. 103, maig 2011, p. 26-33. ISSN: 1695-2014.\n↑ de Hinojosa, Eduardo. El régimen señorial y la cuestión agraria en Cataluña. V. Suárez, 1905, pp.366–367 [Consulta: 16 abril 2012].\nEls remences, la primera revolta organitzada que triomfa a Europa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mals_usos&oldid=29111270»\nDarrera modificació: 4 gen 2022 a les 11:16\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 gen 2022 a les 11:16.


Ràdio Balaguer - El Club Esportiu Natació Balaguer participarà a Reus al Campionat de Catalunya\nEl Club Esportiu Natació Balaguer participarà a Reus al Campionat de Catalunya\n13 nedadors alevins del CEN Balaguer classificats per participar al Campionat de Catalunya que es durà a terme a partir d'aquest dissabte fins dilluns a les instal·lacions del CN Reus Ploms.\nL'equip Aleví estarà format per en Joel Farré, Arnau Montpeat, Huc Ramonet, Martí Nosas, Pau Roca, Genís Trepat, Clàudia Bravo, Aina Guiu, Berta Sanmartín, Berta Pijuan, Maya Ilaria, Ares Martínez i Arnau Rojo.\nEntre tots nedaràn 27 proves individuals i 6 relleus.


Barcelona1. Eduard Voltas, editor\nAra q veig de debò que a Biden ja no se li escapa la victòria, sento un alleujament brutal. Moltes de les coses horribles que estan passant al món tenien en Trump un accelerador. Que ell sortís de la Casa Blanca era condició necessària (no suficient) per albirar un futur millor.\n— Eduard Voltas (@eduardvoltas) 6 de noviembre de 2020\nTrump lanzando graves acusaciones desde la mismísima Casablanca\n— Sergio Maydeu-Olivares (@maydeuO) 5 de noviembre de 2020\nEl duelo entre Trump y Biden pasa a ser ahora entre Trump y Twitter. Y si se confirma su derrota y su intención de acudir a la Justicia denunciando fraude, quizá también entre Trump y sectores importantes del partido republicano.#Elecciones2020 #Election2020\n— Sal Emergui (@salemergui) 6 de noviembre de 2020\n— Laia Marqués (@laiamarques) 6 de noviembre de 2020\nEl Nadal serà complicat i faríem bé de conscienciar-nos. Mentres els US es preparen pel Thanksgiving, que és el seu equivalent, ja veiem les conseqüències de l'homòleg canadenc, celebrat fa tres setmanes: pujades rècords de casos. Haurem d'anar amb comptehttps://t.co/K7sQ1jW2ew\n— Salvador Macip (@macips01) 6 de noviembre de 2020\n— SOLER (@nomagradares) 6 de noviembre de 2020\n‘L’amor en temps de pandèmia’, capítol 1: «M’encantava el seu gel hidroalcohòlic...»\n— marta (@replicanta_) 6 de noviembre de 2020


Sant Antoni del Porquet 2015 - Comunitat Valenciana\nSant Antoni del Porquet 2015\nEl día 17 de enero no te pierdas las actividades y espectáculos programados para celebrar la festividad de San Antonio en el Grao del Castellón. Un programa muy completo desde las 17 a las 22 horas, donde también podrás llevar a tu mascota para que sea bendecida. Description:\nCity: Castellón de la Plana Web: Castellón Turismo PROGRAMA DE ACTOS 17 ENERO\nTeléfono de contacto de Botafocs: 619 610 630


Dia internacional de les Dones i les Nenes en la Ciència #11f2020 — Ajuntament de Vilafant\n12:06 de 04 de desembre de 2020\nDia internacional de les Dones i les Nenes en la Ciència #11f2020\nDia internacional de les Dones i les Nenes en la Ciència #11f2020 http://www.vilafant.cat/lajuntament/noticies/dia-internacional-de-les-dones-i-les-nenes-en-la-ciencia-11f2020 http://www.vilafant.cat/lajuntament/noticies/dia-internacional-de-les-dones-i-les-nenes-en-la-ciencia-11f2020/@@download/image/dones ciència.jpg\nL'11 de febrer es commemora el Dia de la Dona i la Nena en la Ciència i creiem que és una bona oportunitat per reivindicar el paper de les dones i les nenes a la ciència i la tecnologia per engrescar-les en les disciplines STEAM.\nPer aquest motiu, l'11 de febrer (a partir de les 11 h) a CAtalunya realitzarem una campanya de sensibilització a través del HT #DonesTIC i #NoiesTIC amb l'objectiu de donar a conèixer la contribució que han realitzat les dones a la ciència per trencar amb els imaginaris androcèntrics i els estereotips sexistes.\nA nivell estatal existeix la iniciativa 11 de febrero, i a nivell català l'11 de febrer dia internacional que anima a centres educatius, llibreries, centres culturals, etc. a realitzar activitats per commemorar aquesta diada. A Catalunya estan programades diferents accions i activitats. Hem recopil·lat moltes que podeu trobar aquí.\nEls materials i recursos que trobareu al Repositori de Dones i TIC us poden servir d'inspiració per pensar activitats als vostres punts. Si us sumeu a aquesta diada, ens podeu etiquetar per les xarxes socials amb el hashtag #DonesTIC o #NoiesTIC i us donarem un cop de mà amb la difusió.\nAcció de sensibilització a xarxes socials l'11 de febrer\nFarem difusió a través dels nostres canals socials de Twitter i Instagram i us engresquem a fer-ho!\n594 missatges encoratjadors per a dones i nenes a la ciència i la tecnologia\nMireu els misssatges del 2020: http://punttic.gencat.cat/article/594-missatges-celebrar-el-dia-de-la-dones-i-les


18 min. 03/10/2020 22:37\n987x555 Els autoretrats desdoblats evoquen el caràcter polièdric de la seva obra, com si portés un artista a dins per a cada llenguatge\nEls autoretrats desdoblats evoquen el caràcter polièdric de la seva obra, com si portés un artista a dins per a cada llenguatge\n651x366 Els tapissos com 'Planta de la ciutat de Nàpols' mostren el vessant més col·laboratiu de l’obra de Kentridge Els tapissos com 'Planta de la ciutat de Nàpols' mostren el vessant més col·laboratiu de l’obra de Kentridge\n651x366 'Other faces' 'Other faces'\n651x366 El fris immersiu 'More sweetly play the dance' evoca el teatre d’ombres. No és l’única vegada que Kentridge s’ha endinsat en els fonaments del cinema, ja que el Guggenheim de Bilbao té en cartell una exposició dels seus films sobre Méliès El fris immersiu 'More sweetly play the dance' evoca el teatre d’ombres. No és l’única vegada que Kentridge s’ha endinsat en els fonaments del cinema, ja que el Guggenheim de Bilbao té en cartell una exposició dels seus films sobre Méliès\n651x366 El tapís 'South polar regions' El tapís 'South polar regions'\n651x366 El dibuix 'Sobriety, obesity & growing old' El dibuix 'Sobriety, obesity & growing old'


Ja es poden fer les inscripcions al Campus de Setmana Santa del CEM El Turó | La Llagosta informa\nEl Complex Esportiu Municipal El Turó ha obert la inscripció per al Campus Esportiu de Setmana Santa que organitzarà del 15 al 18 d’abril. Les activitats estan obertes a infants de P3 a 2n d’ESO. Les persones interessades poden passar pel CEM El Turó fins al 13 d’abril.\nAl Campus Esportiu es faran jocs populars, circuits de psicomotricitat, jocs aquàtics, gimcanes, sortides i altres activitats. El principal objectiu de la programació és que els nens i nenes que hi participin puguin aprendre valors i actituds com la solidaritat, el respecte o la convivència a través de les eines que ofereix l’esport.\nL’horari del Campus serà de 9 a 13 h i hi haurà servei d’acollida matinal, de 8 a 9 h, i de tarda, de 13 a 14 h. Els organitzadors també ofereixen descomptes a partir del segon germà. L’horari d’inscripció és de dilluns a divendres, de 9 a 21 h, i dissabtes de 9 a 20 h.\nObertes les inscripcions de la nova lliga de futbol 7 del Camp Municipal Joan Gelabert\nEl CEM El Turó va tancar el 2020 amb un dèficit de 313.000 euros per la pandèmia\nReoberts els espais interiors del CEM El Turó


Més de 1.100 dependents esperen plaça a la residència a TGNA\nImatge d'arxiu de la diputada vallenca del PSC, Rosa Maria Ibarra, durant un míting dels socialistes. | J.V.\nDenuncien que més de 1.100 tarragonins dependents esperen plaça per a una residència pública\nLa diputada socialista vallenca, Rosa Maria Ibarra, adverteix que «ens trobem amb moltes famílies que veuen com els seus familiars moren metre esperen una plaça»\nRedacció dilluns, 2 de desembre 2019 - 11:55h\nEl PSC denuncia que més de 1.100 tarragonins dependents estan en llista d'espera per accedir a una plaça de residència pública. Es tracta de places a grans dependents en residències públiques. En el conjunt de Catalunya, aquesta xifra s'acosta, segons dades dels socialistes, a 20.000 persones.\nSegons la diputada socialista per Tarragona, la vallenca Rosa Maria Ibarra, «ens trobem amb la denúncia de moltes famílies que veuen com els seus familiars moren mentre esperen accedir realment a una plaça pública tenint ja tant la valoració de la dependència com el pla personalitzat elaborat».\nPer la diputada vallenca, «Catalunya no es mereix un govern, de Junts per Catalunya i ERC, que es dedica a la gesticulació patriòtica constant i a alimentar la confrontació mentre al mateix temps els efectes de la seva incompetència cauen sobre els sectors més dèbils de la nostra societat com és el cas de les persones grans en situació de dependència».\nRosa Maria Ibarra ha instat al govern independentista «quina solució ofereix a les famílies d’aquests catalans i catalanes que no poden esperar sine die? Optar a una plaça privada, amb uns preus que en molts casos estan al voltant dels 2.000 euros mensuals? Saben els diputats d’ERC, Junts per Catalunya i la CUP quina és la realitat dels ingressos econòmics mensuals d’una família en aquest país?»\n«Menystenen la dignitat dels catalans i catalanes amb necessitats reals i urgents a peu de carrer»\nFinalment, Núria Segú ha reafirmat el compromís del PSC de treballar sense descans «per exigir al Govern de la Generalitat que garanteixi un model d’atenció a les persones amb dependència que atorgui la seguretat en l’exercici dels drets que tenen garantits per llei. Ni més, ni menys. No farem ni un pas enrere en aquesta exigència d’uns serveis eficients per a la gent gran d’aquest país. No té sentit parlar cada dia de la dignitat de Catalunya i, al mateix temps, menystenir la dignitat dels catalans i catalanes amb necessitats reals i urgents a peu de carrer», ha conclòs.\n🔴 Els 2 tarragonins que formaran part de la direcció de la CUP\n🍊 Els canvis que es preparen dins de Ciutadans a Tarragona\nRosa Maria Ibarra Parlament de Catalunya benestar social PSC


Cap de setmana de cel variable amb més inestabilitat entre dimarts i dimecres • Ràdio Capital de l'Empordà\nMatí de dissabte amb cel serè, temperatures baixes i algunes gelades en punts de l’interior del Baix Empordà amb un migdia més suau quan la màxima assolirà els 16ºC.\nA partir de la tarda la nuvolositat airà en augment. La matinada de dissabte a diumenge el temps serà més insegur i són probables alguns ruixats, localment poden anar acompanyats d’alguna tronada.\nDiumenge un dia amb cel mig ennuvolat intercalant clarianes amb moments de cel més tapat, fins i tot amb algun plugim. L’ambient serà més fred i el termòmetre es mourà entre els 3ºC de mínima i els 12ºC de màxima, amb entrada de Tramuntana de cara a dilluns.\nEl termòmetre farà una mica de muntanya russa perquè de cara a dimarts pujarà fins als 16ºC. Dimarts i dimecres estat del cel serà variable amb intervals de núvols i més inestabilitat durant la jornada de dimecres, quan localment es poden produir ruixats acompanyats de tempesta.\nArticle anteriorNo paris de ballar – 3 de desembre\nArticle següentDetinguts a Torroella dos homes per robar la cartilla bancària i quedar-se els diners de la pensió d’un sensesostre


S’aprova per unanimitat la proposta de Compromís de declarar "l’Emergència Climàtica a Paiporta"\nEl Plenari municipal de Paiporta ha aprovat amb el suport de tots els grups la proposta de Compromís per declarar una situació d'emergència climàtica a la localitat i establir compromisos per a la reducció de gasos d’efecte hivernacle, apostar per energies renovables, el consum responsable i de proximitat i la mobilitat sostenible.\nSegons recull la moció, el canvi climàtic és una evidència científica i ens trobem davant d'una situació d'emergència climàtica que només la posen en qüestió els representants de les entitats responsables d'aquest problema. El planeta, els éssers vius i els ecosistemes estan en perill com ho confirmen els recents informes de la IPBES (Plataforma Intergovernamental Científic-Normativa sobre Diversitat Biològica i Serveis dels Ecosistemes) i de l'IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change), que alerten d'una situació que porta a l'extinció d'una gran part dels ecosistemes terrestres i marins. No respondre a aquesta greu crisi ecològica suposaria la mort de milions de persones, a més de l'extinció d'espècies imprescindibles per a la vida a la Terra, donades les complexes interrelacions ecosistèmiques.\nTot i que durant la passada legislatura, el Govern de Compromís a Paiporta va invertir més de 800.000 euros en mesures contra el canvi climàtic, “la declaració d’emergència climàtica suposa assumir el compliment de compromisos polítics reals i vinculants, molt més ambiciosos que els actuals, amb la consegüent assignació de recursos per fer front a aquesta crisi”, assenyala Pep Val, regidor d’Urbanisme i Medi Ambient. Un full de ruta vinculant “capaç de garantir les reduccions de gasos d'efecte hivernacle anuals, abandonar progressivament els combustibles fòssils, apostar per una energia 100% renovable i reduir de manera progressiva fins a zero les emissions de carboni, en la línia de les indicacions de l'informe de l'IPCC per limitar l'augment de les temperatures a 1,5 ° C”, segons explica Val.\nSegons Isabel Martín, alcaldessa de Paiporta, “la declaració d'emergència climàtica implica continuar amb més força encara un procés d'educació, formació i conscienciació de tota la població sobre la veritat de la crisi ecològica i el canvi necessari per a frenar la situació actual. És per això pel que davant aquesta situació i per iniciar el procés de transformació social i assegurar la plena consecució dels objectius, Compromís va proposar una sèrie de mesures”.\nI, finalment, es protegiran els entorns naturals, com la zona forestal del barranc de Xiva, del qual ja s’ha presentat el nou pla d’incendis forestals, ja que els arbres i la vegetació en general minimitzen l'impacte de la crisi climàtica.


Booking.com: Hotels a Buenos Aires. Reserva ara el teu hotel!\nBuenos Aires: hem trobat 2.413 allotjaments\nRicana Ba Center S'obrirà una altra finestra\nMicrocentro, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 850 m del centre) – A prop del metro\nApartament Madero Manso S'obrirà una altra finestra\nPuerto Madero, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 1,9 km del centre)\nApartament Privilege Studio in Terrazas Polo S'obrirà una altra finestra\nPalermo, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 5 km del centre)\nSATO HOSTEL S'obrirà una altra finestra\nSelina Palermo S'obrirà una altra finestra\nPalermo, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 4,3 km del centre)\nApartament Cozy Palermo S'obrirà una altra finestra\nPalermo, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 4 km del centre) – A prop del metro\nApartament 3 ambientes en Retiro / Recoleta (Centro) S'obrirà una altra finestra\nMicrocentro, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 800 m del centre) – A prop del metro\nSarum Hotel Design S'obrirà una altra finestra\nNúñez, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 9 km del centre) – A prop del metro\nArt Factory On Tap S'obrirà una altra finestra\nMicrocentro, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 400 m del centre) – A prop del metro\nApartaments A 1 cuadra de Shopping Alto Palermo S'obrirà una altra finestra\nPalermo, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 3,4 km del centre) – A prop del metro\nMilhouse Hostel Avenue S'obrirà una altra finestra\nMontserrat, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 700 m del centre) – A prop del metro\nUp Recoleta Hotel S'obrirà una altra finestra\nApartaments Palermo Apartments S'obrirà una altra finestra\nPalermo, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 4,5 km del centre) – A prop del metro\nApartament Departamento Obelisco S'obrirà una altra finestra\nCentre de Buenos Aires, Buenos Aires – Mostra'l al mapa (a 200 m del centre) – A prop del metro\nApartament Thames Outlets S'obrirà una altra finestra\nHem trobat 2.413 establiments a Buenos Aires.\n3 estrelles 107\n4 estrelles 155\nNo classificat 2044\nLloguer de bicicletes (càrrec addicional) 284\nRecepció oberta les 24 hores 819\nHotels bàsics 2\nTeatre Colón 457\nFantàstic: 9 o més 493\nMolt bé: 8 o més 948\nBé: 7 o més 1215\nAgradable: 6 o més 1262\nSense puntuació 504\nAnimals admesos 307\nServei d'habitacions 287\nHabitacions per a no fumadors 1496\nTrasllat a l'aeroport 725\nAdaptat per a persones de mobilitat reduïda 448\nHabitacions familiars 913\nSpa / centre de benestar 87\nWiFi gratuïta inclosa 2166\nCuina/zona per cuinar 1789\nBany privat 2021\nAire condicionat 2082\nBanyera d'hidromassatge 113\nPiscina privada 128\nTV de pantalla plana 1845\nVistes al mar 1\nBullidor elèctric 1153\nCentre de Buenos Aires 568\nZona preferida dels clients 1679\nMillors zones fora del centre 1102\nAccessible amb cadira de rodes 228\nLavabo elevat 47\nPica del bany més baixa 39\nTot l'allotjament està situat a la planta baixa 191\nPlantes superiors accessibles amb ascensor 1353\nTot l'allotjament és accessible amb cadira de rodes 676\nBany adaptat 109\nDutxa accessible amb cadira de rodes 67\nDutxa arran de terra 206\nLavabo elevat 184\nPica més baixa 124\nCorda d'emergència al bany 18\nCadira de dutxa 40


Showing 9 out of a total of 9 results for community: Universitat Autònoma de Barcelona. (1.641 seconds)\nIndicadors psicofisiològics i conductuals de la condició física saludable i de l'adaptació a la competició esportiva \nDins de l'àmbit d'estudi de la psicologia de l'esport i de l'activitat física s'ha constatat la necessitat de l'establiment d'indicadors, instruments i metodologies d'avaluació vàlids i fiables per a determinar i monitoritzar ...\nEffects of aromatherapy on negative emotions and work and study performance: heart rate variability analysis to assess the balance of the autonomic nervous system \nHuang, Lin (Date of defense: 24-02-2017)\nEl objetivo general de esta tesis es analizar la eficacia de la aromaterapia (AR) para reducir las emociones negativas e incrementar el nivel de atención y rendimiento en el situaciones labo ...\nExercici físic i dieta en models animals: efectes emocionals, fisiològics i cognitius \nFerrer Lalanza, Jaume (Date of defense: 19-06-2014)\nAvui en dia l’obesitat, les malalties cardiovasculars, la demència i la depressió, entre d’altres, són algunes de les patologies més freqüents arreu del món. Està àmpliament demostrat que el sedentarisme i les dietes altes ...\nEsport, salut i HRV: monitorització psicofisiològica de l’estrès i la recuperació amb dispositius mòbils. \nMoreno Sánchez, Jordi (Date of defense: 02-06-2015)\nEl risc de desenvolupar una Síndrome de Sobreentrenament és un dels factors a tenir més en compte en la preparació esportiva. En aquest sentit, una correcta recuperació és determinant per a garantir una adaptació funcional ...\nPérez Arrabal, Vanesa (Date of defense: 25-05-2018)\nEvaluación ecológica momentánea (EMA) en el estudio de la conducta de actividad física saludable \nZapata Lamana, Rafael (Date of defense: 16-07-2019)\nprincipalmente a través de métodos e instrumentos retrospectivos cuya principal limitación es que pueden incrementar el sesgo de respuesta y memoria de los participantes. La evaluación ecológica momentánea (EMA), es una ...\nEscorihuela, Rosa Maria (1)\nFernández Castro, Jordi (1)\nParrado Romero, Eva (1)\nParrado, Eva (1)