Cambrils – Creu Roja Cambrils\nCom parlar sobre terrorisme amb nens\nTot allò que estigui relacionat amb un atac terrorista és sempre esgarrifós, però per a les famílies amb nens que puguin estar afectats pels esdeveniments traumàtics o trasbalsats per les notícies que arriben constantment a través dels mitjans, tot resulta encara una mica més complicat. Us heu preguntat mai, per exemple, com s’hauria de parlar amb els nens sobre els atacs terroristes que hi ha hagut a Cambrils o Barcelona? Aquí teniu alguns consells.\nFem-ho sempre simple, fàcil i planer. No cal recrear-se en detalls escabrosos o desagradables. Si bé mai se’ls ha de mentir, les explicacions haurien de ser prou senzilles, directes i, sobretot, adequades a l’edat dels infants. No hi ha cap problema si s’ha de reconèixer, per exemple, que hi ha hagut una explosió a la ciutat o un atropellament. No obstant això, caldria evitar els detalls gràfics innecessaris, o l’ús d’eufemismes que podrien confondre’ls i angoixar-los encara més. No compliquem, doncs, les nostres explicacions, ni tinguem una por excessiva de torbar-los. Igual que els adults, els nens, en essència, són resilients, és a dir, tenen la capacitat de recuperar-se, adaptar-se i desenvolupar-se positivament davant circumstàncies adverses.\nPer altra banda, és molt important mantenir les rutines diàries, els hàbits quotidians i els horaris als quals estan acostumats els més petits. Diguem i assegurem-los que estem segurs. Oferim-los la tranquil·litat de saber que els atacs terroristes són quelcom molt inusual, que hi ha molta gent vetllant per la nostra seguretat, protegint-nos. Deixem de banda amb els més petits les qüestions polítiques. Tampoc cal parlar de gent dolenta, sinó de mals comportaments.\nDe fet, el millor que podem fer pels infants en aquests moments és relaxar-los el màxim possible; protegir-los d’aquells comentaris que puguin estar carregats de ràbia, intransigència i odi; encoratjar-los perquè expressin els seus sentiments; i sobretot aprofitar el moment per promoure valors com la pau, l’esperança i la solidaritat. Afortunadament, exemples de bondat també en tenim, gràcies als voluntaris, als infermers, als metges, a les forces de seguretat i a la ciutadania en general: persones (molt sovint anònimes) que, desinteressadament, ajuden i protegeixen moltes altres persones, perquè, com tu, creuen i s’estimen la Humanitat.\nlligue 20 Agost 2017\nEtiquetes Atac terrorista, Barcelona, Cambrils, Consells, Famílies, Infància, Intervenció Psicosocial, Nens, Resiliència, salut, Terrorisme\nMés a prop de les persones\nAvui ha estat un dia alegre i festiu per a tots els que hem participat de la 9a Mostra d’entitats de Cambrils, la referència de l’associacionisme cambrilenc. Més de 50 associacions hem volgut explicar el que som i el que fem, els nostres projectes, il·lusions i, sobretot, el conjunt de propostes que volem compartir amb tu.\nEns han visitat persones de totes les edats, dels més petits als més grans; i quina ha estat la sorpresa que s’han emportat quan han descobert la gran diversitat d’accions que duem a terme des de Creu Roja Cambrils: intervenció social amb persones en situació d’extrema vulnerabilitat, serveis preventius terrestres, operacions de socors i emergències, atenció a la infància més necessitada, formació en primers auxilis, teleassistència, supermercat solidari, atenció integral a les persones (informació, orientació, assessorament, acompanyament i suport social, sanitari i educatiu), etc.\nMalauradament, encara hi ha moltes persones que necessiten ser ateses i és molta la feina que queda per fer. Per això t’animem a participar dels nostres projectes i et convidem a conèixer-nos; perquè sabem que únicament l’acció solidària i desinteressada de nous voluntaris ens pot ajudar a oferir més i millors respostes davant les necessitats i els problemes de les persones. El teu compromís responsable i la teva generositat poden ser molt útils i, alhora, et poden fer créixer. No ho dubtis, somriu a la vida, fes-te’n voluntari i situat cada cop més a prop de les persones. A Cambrils, també t’esperem!\nlligue 17 Setembre 2016\nEtiquetes Associacionisme, Cambrils, Creu Roja Cambrils, Mostra d'entitats, Projectes, Voluntariat\nAmb motiu de la Festa Major de la Mare de Déu del Camí, fa dies que els carrers de Cambrils s’omplen de llum i de color, de foc i de música, de gegants i de nans, de danses, bastons, gralles, coets i timbals; perquè són dies de festa i tradicions. I per aquest motiu, novament, la Creu Roja Cambrils ha tingut l’oportunitat de participar de la Diada Castellera que, aquesta mateixa tarda, s’ha celebrat a la plaça de la Vila.\nSens dubte, els Xiquets de Cambrils, els Xiquets de Reus i els Xiquets del Serrallo han estat els protagonistes; i ho han estat, com bé podeu imaginar, per la seva força, equilibri, valor i seny. Per altra banda, com sempre, nosaltres hem procurat fer el millor possible la nostra feina: “fer pinya” i vetllar per la seguretat de tots els assistents i participants.\nEl desplegament d’un dispositiu conformat per un Punt Mèdic Avançat, una ambulància de Suport Vital Bàsic, una altra de Suport Vital Avançat i un vehicle de transport logístic, han facilitat molt les feines de prevenció i d’intervenció. Per a nosaltres, però, molt més importants que els recursos materials són els nostres equips humans. Gràcies de tot cor, per tant, avui també, al magnífic equip de professionals i de voluntaris que han intervingut en aquest servei preventiu: als dos grups d’intervenció ràpida, al personal tècnic i a l’equip mèdic. Amb vosaltres, gaudir de la festa és més fàcil, perquè la vostra presència fa que la festa sigui molt més segura.\nlligue 4 Setembre 2016\nEtiquetes Cambrils, Castells, Diada castellera, Equilibri, Festa Major, Força, Seguretat, Seny, Servei preventiu, Valor\nUn bumerang de vida i tornada\nPotser tu encara no ho saps, però cada matí hi ha persones que, quan es desperten, necessiten sentir-se acompanyades per algú altre, per tal d’evitar sentir-se sols. Són infants, joves, gent gran, immigrants, persones sense llar, etc.; i amb el teu esforç podries contribuir perquè recuperessin el seu somriure.\nA Cambrils, per exemple, l’Ares, el Josep Maria, el Raül, l’Alejandra, la Fina, el Jaume, la Desi, el Francisco, el David, l’Anna, l’Aaron, el Diego, el Miguel, el Xesco, la Matilde, la Fina, la Sara, el Víctor… i moltíssims més ja ho han descobert: el voluntariat és un bumerang de vida i tornada. No ho dubtis! Uneix-te a la Creu Roja!\nlligue 20 febrer 2016\nEtiquetes Acompanyament, Bumerang, Cambrils, Campanya, Esforç, Servei, Valors, Voluntariat, Voluntaris\nMoltes gràcies Cambrils!\nlligue 30 Abril 2015\nEtiquetes #CambrilsJoDono, Banc de Sang i Teixits, Cambrils, Marató de donació de sang, salut, Solidaritat\nHo portes a la sang!\nEsteu preparats per a la propera Marató de Donació de Sang a Cambrils? Segur que sí! Oi…? La Marató se celebrarà aquest mateix dimecres, 29 d’abril, al Pavelló Municipal d’Esports de Cambrils, de les 09:00 del matí a les 09:00 del vespre, de forma ininterrompuda. Un ample dispositiu logístic, tècnic i humà us estarà esperant perquè pugueu compartir la vostra sang.\nPER QUÈ CAL QUE JO DONI SANG?\nPerquè la donació de sang és un acte solidari i de participació ciutadana que beneficia el conjunt de la societat; perquè per a tu tan sols és un moment, però per a molts malalts pot suposar la vida; perquè les donacions altruistes són l’única font d’obtenció; perquè cada donació pot ajudar fins a tres malalts diferents; perquè la sang i els seus components tenen una vida limitada; perquè l’ús que s’en fa és diari i cada dia es necessiten 1.000 donacions a Catalunya; i en definitiva, perquè la donació hauria de ser un acte quotidià, és a dir, no hauria d’estar lligada a situacions de tragèdia o d’emergència, sinó que hauria de ser un acte habitual a les nostres vides.\nJO PUC DONAR SANG?\nPot donar sang qualsevol persona sana entre 18 i 65 anys que pesi més de 50 quilos. Es recomana que les dones donin sang un màxim de tres vegades l’any i els homes un màxim de quatre, sempre respectant que, entre donació i donació, ha de passar un mínim de dos mesos. A diferència del que passa quan un es fa una anàlisi de sang, quan fem una donació, no cal estar en dejú. Fins i tot és recomanable haver fet un àpat normal.\nI si encara tens dubtes, et recomanem que posis rostre a l’acte anònim de donar i de rebre tot mirant aquest documental minimalista, conceptual i despullat de tot artifici, que cedeix el protagonisme a aquells que donen i reben vida mitjançant la sang. Esperem que us agradi, que us faci reflexionar i, sobretot, esperem trobar-vos el dimecres, 29 d’abril, al Pavelló Municipal d’Esports de Cambrils. Sigues solidari! Ho portes a la sang!\nMés informació: Banc de Sang i Teixits\nlligue 26 Abril 2015\nVI Mitja Marató de Cambrils\nDiumenge va ser un gran dia per a Cambrils, perquè uns 2000 atletes van participar a la Mitja Marató de Cambrils (possiblement la mitja més plana); i novament, per sisè any, els assistents vàrem tenir l’oportunitat de gaudir de la festa tot recordant l’estreta relació que hi ha entre la pràctica de l’esport i valors tan importants com la constància, el sacrifici, la fortalesa física i la moral, l’amistat, o la capacitat de superació de les persones.\nL’enhorabona, per tant, a tots els participants, als guanyadors d’aquesta edició (el Jaume Leiva i la Pilar Rus com a campions dels 10 quilòmetres, i el Camilo Santiago i la Mireia Sosa com a vencedors de la Mitja Marató); i el nostre agraïment més sincer a tots els professionals i voluntaris de la Creu Roja Cambrils que, una vegada més, van fer possible el desplegament del Punt Mèdic Avançat, l’operativitat de dues ambulàncies i, sobretot, la cobertura sanitària efectiva d’una de les curses més populars que es fan al territori. Ens veiem a la propera! Salut i quilòmetres!\nEtiquetes Cambrils, Esport, Mitja Marató, Preventius, Punt Mèdic Avançat, salut\nJornades castelleres a Cambrils\nDurant dos diumenges consecutius, la Creu Roja ha tingut la gran sort de participar en sengles jornades castelleres a la vila de Cambrils; i estem molt alegres d’haver-hi format part, perquè els castells són molt més que un esport, són cultura, tradició i valors.\nDiumenge passat es va celebrar la Primera Trobada Castellera de les Colles del Sud, amb 7 colles i 700 castellers. El dispositiu per a l’ocasió va estar format per dues ambulàncies, un hospital de campanya i un metge, a més dels nostres professionals i voluntaris. Una setmana després, els Xiquets de Cambrils han volgut organitzar, a la plaça de la Vila, una segona jornada castellera que ha permès d’aconseguir un nou rècord de poms de dalt en una mateixa plaça. En total, gràcies a la col·laboració de diverses colles castelleres, se n’han fet una setantena de poms simultanis!\nPer tot plegat, ara toca mostrar el nostre agraïment i afecte a tots els assistents, als participants i, evidentment, a tots aquells que han estat vetllant i tenint cura per fer de les dues diades, una gran festa plena d’alegria, de moments inoblidables i de molts valors, com ara el de la convivència o el de la seguretat. Gràcies per fer pinya!\nlligue 23 Novembre 2014\nEtiquetes Cambrils, Castells, Cultura, Festa, Prevenció, Seguretat, Xiquets de Cambrils\nContra el risc d’exclusió social a Cambrils\nlligue 7 Juny 2014\nEtiquetes 1a Gala Benèfica, Cambrils, Exclusió social


MÚSICA I INSPIRACIÓ. CONVERSES AMB BRAHMS, STRAUSS, PUCCINI, HUMPERDINCK, BRUCH I GRIEG. ABELL, ARTHUR M.. 9788417796402 Librería online San Pablo\nEl procés creatiu és una barreja de tècnica, enteniment, força de voluntat, do de la imaginació, fantasia, determinació, desig ardent. I per molt bona que sigui lexecució, no hi haurà cap composició que perduri si no té inspiració. Arthur M. Abell recull el testimoni de sis importants figures de la música occidental en relació amb les seves experiències espirituals, psíquiques i mentals en el moment de limpuls creador.


Església de Sant Pere de Vilademàger | Mapes de Patrimoni Cultural\nEsglésia de Sant Pere de Vilademàger La Llacuna\nSerralada de la Llacuna (Dins del recinte del castell de Vilademàger)\nRestaurada a finals dels seixanta.\nBCIN. Decret de 22 d'abril de 1949. Inclusió en Inv Generalitat\nEsglésia de planta de creu llatina, una nau i absis poligonal, espadanya i sostre a doble vessant amb cobertura de teules corbes. Té elements de diverses èpoques: façana de finals del romànic, part de la nau amb arcs de nervadures pertanyents al gòtic de segles XIII-XIV, i reformes estructurals del segle XVII. Presenta claus de nervadures amb l'anyell de Deu. Els paraments són de carreus de pedra tallada i lligada amb morter. Presenta una capella lateral dedicada a l'advocació del Sant Crist. L'interior de l'església presenta una nau amb arcades apuntades i volta de canó. Els arrencaments de les arcades presenten petits capitells. A la part enfront l'entrada es conserven restes de pintura de tonalitat vermella mentre que la volta es actualment de color blau. El paviment és de rajoles i l'altar d'una sola peça monolítica. La pila baptismal, romànica, de gran format i amb restes de pigmentació vermella a la base.\nVa ser restaurada per tècnics del Servei del Patrimoni Arquitectònic de la Diputació de Barcelona, concretament per Eduard Calafell i Joan Pascual.\nSegons document de 1059 del Monestir de Sant Llorenç de Munt en el que es mencionen les despeses necessàries per reconstruir l'església de Magre, punt que testimonia l'existència anterior de l'enclau religiós. A partir del segle XIV forma part del poble de la Llacuna. Es documenten diverses visites pastorals des de 1396 fins 1682. Durant la Guerra Civil l'església es crema i es perd el crist i el retaule existent.\nValls i Prat, Marcel·lí. 1984. Cronologia històrica de la Llacuna; Llenas i Costa, Ramon. 1980. Apunts històrics de La Llacuna. Vilanova i la Geltrú; Diputació de Barcelona Inventari de Patrimoni Arquitectònic de Catalunya: l'Anoia. Generalitat de Catalunya. Servei .del Patrimoni. Dalmau, Ed. Els Castells Catalans, vol V: pàg. 249-258.Buron, Vicenç 1977. Esglésies romàniques catalanes. Barcelona, Artesstudi edicions. Iglesias, Josep i Sanahuja, Joaquim 1934. "Les valls de Gaià, del Foix i de Miralles". Reus. Mas, Josep, 1914. "Notes històriques del bisbat de Barcelona". IX (Barcelona). Pladevall, Antoni. 1973. treball inèdit "La Llacuna". Arquitectònic de la Generalitat de Catalunya. 1985/ revisat al 199. Es disposa de fotografies antigues a l'Arxiu Fotogràfic Municipal d'Igualada (fitxa 1206), a l'Arxiu Gavin.


Serveis de neteja especials per Carnaval\nEl vespre de diumenge els treballs es concentraven a la plaça de la Vila\nLa regidoria de Serveis Viaris centra els esforços en les accions especials de neteja durant els dies de Carnaval. Els caramels de les Comparses són els que més problemes generen aquesta setmana\nCada any per aquestes dates, la celebració de les Comparses suposa un sobreesforç pels treballadors de la neteja viària a Vilanova i la Geltrú. A banda de la neteja del clavegueram que es fa els dies posteriors en diversos punts de la ciutat, en ple Carnaval ja es desplega un important dispositiu per mantenir els carrers de la ciutat nets.\nUn any més, s'ha posat a disposició de la neteja viària de la ciutat tots els efectius disponibles de la concessionària, en especial per la neteja posterior de les Comparses. Així, des de la tarda del mateix diumenge estan treballant 4 escombradores mecàniques, 2 vehicles cuba de neteja amb aigua, 5 vehicles hidronetejadors d'aigua a pressió, 1 baldejadora d'aigua a pressió, 6 vehicles auxiliars amb caixa, 1 vehicle recol·lector, i 40 peons de neteja manual (12 d'aquests són els que fan la neteja de la plaça de la Vila durant les guerres de caramels).\nAquest dispositiu es posa en marxa a partir del diumenge a la tarda, i contempla els torns de matí, tarda i nit, fins que es tornen a assolir els índexs de neteja ordinaris a la ciutat.\nTambé es van posar serveis de neteja manual en punts estratègics de la ciutat, com el barri de la Geltrú, el pas sota la via de la rambla de la Pau, o la plaça de les Neus. Aquestes actuacions, que es van fer durant el matí del mateix diumenge, no destorbaven la celebració de les Comparses i van passar desapercebudes, fet que va contribuir a disminuir l'acumulació de caramels a la via pública, facilitant les tasques de neteja posteriors. D'aquesta manera, per exemple, el pas sota de la via de la rambla de la Pau dilluns al matí ja estava net.\nTambé s'ha optimitzat la maquinària de l'empresa concessionària, i per segon any consecutiu s'ha disposat de dues màquines de gran capacitat de neteja portades expressament per la neteja de les Comparses.\nA banda de la neteja en superfície, aquesta mateixa setmana s'ha començat a netejar les clavegueres, per evitar l'acumulació de caramels que cada any provoca males olors.\nTot plegat ha fet que, fins al moment, la neteja s'estigui realitzant segons la planificació proposada, tot i que sempre sorgeixen inconvenients que interfereixen en les tasques de neteja, com el vent que ha bufat les darreres hores, juntament amb la humitat de la nit, que contribueix a que la pols de la composició del caramel provoqui l'habitual pel•lícula enganxifosa. A banda, el fort vent també ha provocat que molta brutícia s'escampés a les zones netes, obligant a haver de repassar alguns carrers.\nEl servei de neteja també destaca la incapacitat d'arribar a tot arreu de la manera menys molesta per als veïns, i segueix rebent les trucades de cada any demanant que algun carrer concret estigui net el mateix dia de les Comparses, que no es netegi amb aigua el seu carrer, o que no es treballi de nit perquè les màquines fan soroll.


RISOTTO NERO AI FRUTTI DI MARE--black risotto of seafood\n-250 g de sipia fresca\n-100 g de gambes\n-8 g de tinta de calamar\n-250 g of fresh cuttlefish\n-100 g of prawns\n-8 g of cuttlefish ink\nPelar les gambes i reservar els caps i les closques. ----------------------------- Peel the shrimps and save the heads and shells.\nSeparar la melsa de la sípia, fent-li un tall. ----------------------------- Separate the cuttlefish spleen, making him a cut.\nPosar a bullir les closques de les gambes i la melsa de la sípia en 1 litre d'aigua. ----------------------------- Boil the shrimp's shells and the cuttlefish's spleen in 1 liter of water.\nBullir-ho durant uns 15 minuts. ----------------------------- Boil everything for about 15 minutes.\nFiltrar el brou. ----------------------------- Filter the broth.\nDeixar el brou bullint a foc suau. ----------------------------- Let the broth boil over low heat.\nEn l'olla on es cuinarà el risotto, desfer la mantega i dorar-hi l'escalonya picada. ----------------------------- In the pan wherethe risotto will be cooked, melt the butter and golden there the chopped shallot.\nAfegir a l'olla les gambes pelades i la sípia tallada a trossos i saltejar-ho tot. ----------------------------- Add to the pot the peeled shrimps and the chopped cuttlefish and fry everything.\nDeixar que l'aigua que deixa el marisc s'evapori. ----------------------------- Evaporate the water generated by the seafood.\nAfegir l'arròs i rossejar-lo a foc alt durant un parell de minuts. ----------------------------- Add the rice and brown it over high heat for a few minutes.\nAfegir un parell de cullerots de brou i anar-lo evaporant. Afegir més brou segons el vagi absorbint l'arròs. ----------------------------- Add a couple of ladles of broth and evaporate it. Add more broth as the rice absorbs it.\nDissoldre la tinta de calamar en brou calent. ----------------------------- Melt de cuttlefish ink in hot broth\nAfegir la tinta de calamar a l'olla i barrejar mentre es continua afegint brou. ----------------------------- Add the cuttlefish ink in the pan and mix while continuing adding broth.\nEl brou es continua afegint durant uns quinze minuts, comprovant la cocció de l'arròs. ----------------------------- Continue adding broth for about fifteen minutes, checking rice's degree of cooking.\nCap al final de la cocció afegir uns 50 g de mantega i barrejar bé. ----------------------------- Towards the end of cooking add 50 g of butter and mix well.\nAfegir les fulles de julivert picades, apagar el foc i deixar reposar tapat durant uns 5 minuts. ----------------------------- Add the chopped parsley leaves, turn off the heat and let stand covered for 5 minutes.


Una agència de viatges no ofereix la informació adequada a un dels seus clients | Revista | EROSKI CONSUMER\nUn pare va adquirir per a ell i el seu fill dos bitllets d'avió d'anada i tornada a Kíev (Ucrània) en una agència de viatges, que no els va avisar de la necessitat de visat, la qual cosa va fer que no poguessen entrar al país i haguessen de tornar l'endemà de la seua partida. Van demandar l'agència, que va rebutjar la seua responsabilitat al·legant que es tractava d'un "viatge solt" en el qual no hi ha obligació legal de donar als usuaris la informació precisa sobre la documentació administrativa d'entrada i sortida als països de destí. No obstant això, l'Audiència Provincial de Barcelona, en sentència dictada al novembre de 2004, va donar la raó al demandant i va afirmar que l'agència té l'obligació, independentment del tipus de viatge contractat, de facilitar tota la informació veraç, exacta i completa que es deriva de l'adquisició del bitllet per a garantir l'arribada en les millors condicions al destí triat.


Amor virtual (III) – marionamar\nTot i no estar d’humor, la Carol li va escriure un missatge concís en què deia que trobava la seva descripció interessant i modesta i que si tenia ganes de conèixer gent per xerrar una estona, ella tindria un forat a l’agenda. Va anar a dormir d’hora pensant que el dia següent seria una repetició innecessària del que estava acabant. Que necessitava un canvi de rutina, una petita revolució que afegís un xic de salsa a la seva vida, un problema que l’arranqués de l’estat d’endormiscament en què havia caigut feia temps. Va llegir una estona per fer fugir els mals pensaments i quedà adormida profundament poc després d’apagar el llum.\nAl matí següent el Joan es llevà amb una pressió immensa a la bufeta. Havia d’anar a tota velocitat al bany però la rapidesa quedava totalment descartada. Lentament aconseguí posar els peus al terra i, desplaçant-se com un autòmat amb passes molt curtes per no tibar massa l’esquena, va anar fins al lavabo on pogué descarregar el líquid . A jutjar per la llum que entrava per la finestra encara no devien ser ni les sis. Posà un missatge a la seva ex «Bon dia Raquel. Em trobo millor i aconseguiré anar al metge sol. Moltíssimes gràcies per venir ahir i que tinguis una bona jornada laboral». Com que sabia que aniria a pas de tortuga, decidí dutxar-se ja i esmorzar quelcom per enllestir la feina. Ho féu pensant-ho tot molt bé per estalviar-se fer uns camins innecessaris dintre casa seva. Allò era ridícul perquè realment el pis era una caixa de sardines per la que, a més, pagava sis-cents cinquanta euros al mes. Un autèntic robatori legal. A dos quarts de vuit ja ho havia fet tot i per tant encara podia seure una estona i reposar. El recorregut fins al seu centre d’atenció primària seria un autèntic calvari. Calia doncs agafar forces. Rumià què podia fer per entretenir-se una estona sense fer soroll i molestar els veïns i se li va acudir que a aquelles hores només podia xafardejar per internet. Engegà la tauleta i recordà el web de cites. Probablement no li hauria respost ningú però li va picar la curiositat. I en accedir-hi veié un missatge de la Marta que no li va fer gaire il·lusió «Pensava que l’avia era jo però ja veig que tu estàs força espatllat per la teva edat…». Si s’havia volgut fer la graciosa no ho havia aconseguit i si del que tenia ganes era de demostrar-li que tot i tenir més anys que ell, estava en millor forma, definitivament aquella no era la manera. Hi havia un altre missatge. Era d’una noia que es deia Carol. A la foto del perfil semblava bonica. Era morena d’ulls foscos i una pell molt blanca que contrastava amb la melena negra. El missatge era simple i sense pretensions i deixava la porta oberta per una conversa. Això li agradà al Joan. No venia amb exigències ni tampoc era creguda. Decidí que li respondria amablement. Però no de seguida, perquè els calmants li havien emboirat el cervell i no sabria pensar correctament. Apagà la tauleta i anà al metge. Féu la cua pertinent per demanar hora d’urgències amb qualsevol doctor. L’administrativa que l’atengué s’adonà de seguida que el Joan estava fent esforços per aguantar i per això li va fer un forat a l’agenda d’una metgessa. Algú havia anul·lat una visita i ell podria passar un moment. Seria qüestió només de donar-li la baixa i de fer-li la petició per anar al traumatòleg. Als vint minuts ja el cridaven. La doctora el fità i s’adonà de seguida del problema del pacient.\n— Bon dia. Vol seure o prefereix estar dret?\n— Em quedaré dret si no li fa res.\n— Ha vingut per problemes de mobilitat pel que veig.\n— Sí. — Digué en to sec.\n— I quan van començar?\n— Feia potser unes dues setmanes que notava l’esquena encarcarada però els tres darrers dies ha anat empitjorant la cosa. I ahir ja vaig aguantar a la furgoneta a base d’ibuprofè. Quan vaig acabar i vaig arribar a casa ja em recargolava i després de seure una estona em van fallar les cames.\nLa doctora insistí en donar un cop d’ull a l’esquena del Joan. Aixecar les extremitats inferiors el feia patir molt perquè la zona del lumbago estava pinçada. Li va donar la baixa per dues setmanes i va demanar unes radiografies urgents.\n— Fins que no el vegi el traumatòleg potser hauria de consultar un quiropràctic o un osteòpata. I la veritat és que amb dos o tres massatges l’esquena li pot millorar força.\n— No en conec cap. Vostè no me’n pot recomanar un?\n— És que no són de la seguretat social. Són privats…\n— Sí, sí, ho entenc. Però potser algun pacient li ha donat referències d’algú de qui ha quedat content o contenta.\n— Tinc un nom i un telèfon d’una persona. Me’l vaig apuntar perquè fa tres mesos vaig tenir un accident patinant i l’esquena se’n va ressentir. Els massatges em van fer miracles.\n— I no em vol donar el número?\nLa doctora se’l mirà amb cara de pena. Aquell home li estava implorant una informació que ella no volia amagar. Per molt que s’afanyessin a donar-li hora pel traumatòleg, la cura trigaria i els calmants que li havia receptat baixarien la inflamació però no se’n podia abusar. Per tant va agafar un full, li va anotar un nom i un telèfon i li allargà. L’expressió del Joan va ser d’agraïment. I quan sortí de la consulta trucà ràpidament.\n— Digui’m! — Respongué algú amb una veu molt fresca.\n— Bon dia. Em dic Joan. La metgessa que m’ha atès tot just m’ha donat el seu número de telèfon. Estic totalment enganxat i pràcticament no puc seure. Ciàtica.\n— Podrà desplaçar-se per venir a la consulta o prefereix que vingui jo a casa seva?\n— Aquest matí em puc moure però no sé com estaré dintre d’unes hores.\n— Podria desplaçar-se ara?\n— On té la consulta? Prop de Glòries.\n— I quan podria venir?\n— Fins les onze tinc temps.\n— D’acord. Doncs si em passa l’adreça per SMS ara mateix m’hi arribo…\n— Entesos però no em tractis de vostè d’acord?\n— Molt bé! — Digué el Joan tot animat a pesar de les punxades a l’esquena.\nTrucà a la feina per avisar de la seva baixa laboral. La persona que agafà la trucada es va limitar a desitjar-li una bona recuperació sense gaire convenciment i informà que el Joan podia presentar la baixa a través d’un familiar o bé enviar-la per missatger. Just havia penjat,li va arribar un missatge SMS amb l’adreça de la consulta. Avançà adolorit fins a plaça de les Glòries. En ataüllar el centre comercial les llàgrimes estaven a punt de brollar-li dels ulls. Les punxades s’havien intensificat i encara havia de caminar una estona fins al carrer Independència.\nSort que la Silvia estava tocant de la plaça i la tortura estava a punt d’acabar-se.\nArribà a l’edifici i s’assegurà que fos el número correcte. Picà la porta i la mateixa veu jovenívola que havia respost la trucada el tornà a saludar.\n— Puja Joan! — Digué afablement.\nHo féu en ascensor. No li hagués estat possible altrament elevar el seu pes les tres plantes que el separaven del possible alleujament. Un cop al replà veié el rètol inequívoc anunciant la massatgista terapèutica i quiropràctica. Volia fer sonar el timbre però es va trobar inútilment amb el dit al dispositiu. La porta s’obrí i una noia d’una edat difícil d’encertar, de cabell castany i ulls color avellana li digué bon dia i insistí que entrés a la consulta. El Joan s’havia quedat palplantat i immòbil. El seu matí havia començat estranyament tort, potser per això se sentí toix i confús. No havia esperat una quiropràctica que li omplís la panxa de papallones de manera instantània.


Final de curs amb diverses activitats de foment del català a Montcada | Notícies | CNL Vallès Occidental 3 | Xarxa territorial | Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL | Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nLlengua i cultura, Llengua i cultura, Llengua i cultura\nUna de les activitats habituals són les visites guiades a la Biblioteca Elisenda de Montcada, en què, a banda de fer un recorregut per les prestatgeries de llibres de lectura fàcil i d'aprenentatge de la llengua, els alumnes s’hi poden fer el carnet de la biblioteca o, fins i tot, inscriure’s als tallers que s’hi ofereixen.\nTambé amb l’objectiu de fomentar la lectura, aquest trimestre Mireia Companys, autora de La mirada ferida i professora d'un dels cursos del Servei Local de Català, va conduir el club de lectura fàcil del seu propi llibre.\nD'altra banda, les visites al Museu Municipal Montcada també han permès acostar la història local als alumnes.


XINEUA VINS Respecte i Humilitat: Valbuena 5º año 2006\nUN BONIC DETALL.\nNo és de casa nostra, no és Garnatxa ni tampoc Carinyena, no parla català, no sent els colors blau-granes i segurament no recolza la consulta, però malgrat tot això, no som borinots els catalans i sabem apreciar lo de dins i lo de fora, i si t'agrada el vi és un d'aquells que sempre tens en ment, és el celler referència i tota una institució dins la Ribera del Duero i he de dir que realment és fantàstic, però..., bé, jo com sempre, segueixo escombrant cap a casa, tot i que encara estic fregant el rastre de felicitat que va deixar alguns dels convidats després de gaudir d'aquesta ampolla. Un petit detall, dels que a mi em fan feliç.\nBodegas y Viñedos Vega Sicilia.\nCupatge de Tempranillo, Merlot i Malbec amb una criança de 3 mesos en dipòsits de fusta, 16 mesos en barriques de roure francès i americà, 7 mesos per barrica envinada i 5 mesos en tines de fusta.\nA la vista color vermell robí amb rivet granatós de capa mitja-alta net i brillant.\nAl nas d'entrada ens mostra aromes minerals, terra mullada, tòfona, cuir, brasa, l'hem decantat i a mesura que passa el temps apareixen infinitat d'aromes diferents amb una gran subtilesa i complexitat, la fruita madura, prunes, cirera, records de pell de taronja, espècies dolces, vainilla, coco, records d'espígol, balsàmic, esperem una mica més, violetes, regalèssia, records fumats, i segueix canviant, torrats molt fins i uns fantàstics torrefactes,\nA la boca és realment fantàstic, complexe, potent però de gran finura i elegància, amb bon volum, afruitat, molt saborós, molt equilibrat, l'acidesa correcta i uns tanins suaus i agradables, delicats, vellutats, post gust especiat, i amb un final llarg i molt persistent.\nEl preu millor no dir-ho..., o la dona em retalla i no us dic el que.\nPublicat per Xineuavins a 13.5.14


El Cavalier King Charles Spaniel, La Dama y El Vagabundo - Cangur de Gossos\nEl Cavalier King Charles Spaniel, La Dama y El Vagabundo\nCavalier King , Cavalier King Charles Spaniel , Gossos , Opinió , Races\nUs explicaré algunes coses de la raça Cavalier King Charles Spaniel (per dir el nom complet), no gaire vista, tot i que últimament una mica més. Fins i tot a Gelida en tenim aun parell!\nPrové d'Anglaterra i el seu nom és degut a la obsessió del rei Carles II per aquesta raça en concret. Dormia amb ells i els portava a tot arreu i diuen que fins i tot va permetre que tinguessin accés lliure a qualsevol espai públic. Segur que tots estem d'acord amb aquesta actitud però parlem de la raça, no dels gossos en general.\nDurant el segle XV van ser habituals entre l'aristocràcia i també els utilitzaven per caçar.\nÉs un gos petit, però no mini. La seva mida és de 32 a 36 cm i el seu pes no arriba als 10 quilos, dient molt.\nEl color del seu pèl pot ser blanc i negre, blanc i marró, marró, vermellós, o tricolor.\nSón gossos curiosos i amb instint per perseguir animals petits o aus, petites "coses" en moviment, pel que hem de vigilar a l'hora de deslligar al pelut abans de confiar-nos (bé, com amb tots).\nAl tenir el pèl llarg, s'ha de raspallar de manera habitual, vigilant orelles i potes quan tornem de passejar per la muntanya o espais oberts, per si tingués qualsevol cosa enganxada o clavada, incloent insectes, que a primera vista no podríem veure.\nTambé s'ha de tenir especial cura amb els ulls i els oïdes, amb una neteja continuada.\nA molts llocs diuen que s'ha de vigilar amb la seva ansietat si passa moltes hores sol, ja que podria trencar coses, bordar o no saber com expulsar-la i derivar en un estat que no volem per a ell. Com ja hem comentat abans en aquests casos, a banda de les passejades llargues i cansar físicament al gos, l'hem d'estimular psicològicament i acostumar de ben petit a aquestes hores a casa. A més de, evidentment, socialitzar des de cadell amb persones i gossos de tot tipus.\nPoden patir diferents malalties als ulls com cataractes o displàsia de retina, a més de sordesa i problemes auditius. Es parla molt del prolapse de la vàlvula mitral (causant insuficiència cardíaca) i siringomielia (malaltia degenerativa de la medul·la espinal causant de molt de dolor).\nMoltes d'aquestes malalties són hereditàries i s'estan investigant. El problema el tenim quan trobem criadors que no cuiden ni vigilen aquestes malalties ni tracten amb cardiòlegs o veterinaris per seguir un tractament i continuen criant amb animals malalts ja que el que importa són els diners, no el benestar del gos. El més alt percentatge de morts de Cavalier és degut a problemes cardíacs.\nA Gran Bretanya, la raça es troba en investigació per British Veterinary Association/Kennel Club/International Sheep Dog Society, pels seus problemes oculars.\nDit això sembla que aquests gossos estiguin tots malalts i no és així, però tampoc hem d'amagar informació per saber tractar aquests problemes si en algun moment ens els trobem. També sabem tots que els Pastor Alemanys poden patir de displàsia de maluc, oi? Doncs això.\nHi ha una altra varietat d'aquesta raça, amb el morro més xato i aplanat, anomenada King Charles Spaniel, per creuaments amb races com el Pequinés o el Pug, fent que estigués a punt de desaparèixer aquesta variació de morro més allargat, però va aparèixer l'americà Roswell Eldridge recompensant econòmicament a qui pogués trobar-li un Cavalier King com els originals i així es com es van quedar els que coneixem actualment, a més del King Charles Spaniel.\nSegur que ja només amb el títol del meu post he provocat a un amic amb el que tinc aquesta discussió sobre la pel·lícula La Dama y el Vagabundo... Estic convençuda i defenso que la Dama és una Cavalier King, però ell no està d'acord. Vosaltres què dieu? Per mi és evident!!\nCavalier King Cavalier King Charles Spaniel Gossos Opinió Races\nEl Cavalier King Charles Spaniel, La Dama y El Vag...


Solucions a alguns problemes quan pintes - FÒRUM.ad\nSolucions a alguns problemes quan pintes\nOn: 16/04/14 9:30\nQuan a l’hora de pintar no aconseguiu el color desitjat, sinó que us queda massa clar o molt pàl·lid, podeu recórrer a tècniques com l’esponjat o drapejat, perquè mitjançant aquest sistema es pot aconseguir una tonalitat diferent sense alterar el color de base amb una capa transparent de vernís. En canvi, en el cas que us hagi quedat massa fosc, es pot aplicar un esponjat per sobre del color base, aclarint-ho amb dos tons de la mateixa paleta i així obtindreu un to més clar.\nLa pintura és de gran ajuda, però moltes vegades es taca sense voler el terra, en aquest cas cal deixar que les taques s’assequin i després netejar-les suaument amb un paper de vidre; si la pintura és a l’oli, heu d’utilitzar aiguarràs i després aigua i sabó. Poden aparèixer arrugues a la pintura quan no està correctament diluïda, i deixar imperfeccions sobre les superfícies que hem de pintar, o quan no s’ha deixat passar temps suficient d’assecatge i s’ha aplicat ràpidament una segona capa a sobre.\nPer solucionar les arrugues de pintura cal esperar que s’assequin bé i després polir les zones afectades amb paper de vidre a l’aigua, fins aconseguir que la superfície torni a quedar absolutament llisa.\nPrevious Post: Setmana Santa entre març i abril\nNext Post: El Concert de Sant Jordi, nova cita del cicle ONCA Bàsic


Badanotis :: Deixar petjada a la Salut Alta és possible amb la #Motxilla2018\nDeixar petjada a la Salut Alta és possible amb la #Motxilla2018\nRedacción - 06/06/2018 06:46\nDel 6 al 25 de juny la Fundació Salut Alta de Badalona té el repte d’aconseguir 5.000€ per finançar part de les quatre activitats d’estiu que l’entitat proposa per a 100 infants i adolescents del barri. L’estiu és una de les èpoques de l’any en què es fa més visible la bretxa d’oportunitats entre infants, ja que no tots els nens i nenes tenen assegurat el dret a l’educació en el lleure com a espai d’aprenentatge, socialització i creixement personal. És per això que la Fundació Salut Alta engega la #Motxilla2018, amb l’objectiu de multiplicar inscripcions tot deixant petjada a la Salut Alta.\nPer una banda, s’ha iniciat la col·laboració amb entitats de lleure de la ciutat (l’Aspirantat de Sant Josep i l’ E splai Crac-Crac ) i del cercle Jesuïtes Educació en el Lleure (el Centre d’Esplai Joan Suñol i el Centre d’Esplai Loiola) per tal que, en les seves inscripcions a les activitats d’estiu, s’ofereixi a les famílies la possibilitat d’aportar-ne un petit percentatge a la Salut Alta. Per l’altra, la campanya també està disponible online per si hi ha persones interessades en col·laborar a títol particular (https://www.fundaciolasalutalta.org/motxilla2018). Així doncs, els donants poden aportar la quantitat desitjada l’activitat d’estiu de la Salut Alta que prefereixin.\nLa #Motxilla és una campanya que es duu a terme des de 2013 i que sempre ha tingut molt bona resposta. Aquest any, sota el lema «Fes que la teva inscripció deixi petjada», es pretén sumar petites aportacions que faran possibles els dos casals d’estiu, els set dies de colònies i els quatre d’acampada. En efecte, campanyes com aquesta s’obren a la societat per posar de manifest que tots els infants i adolescents tenen dret a un lleure de qualitat i que, per poder-lo exercir cal, en part, la col·laboració de l’entorn. I és que si s’assoleix l’objectiu econòmic, l’entitat completarà el 15% de pressupost que li resta per poder oferir activitats de lleure a infants i adolescents de la Salut Alta, un barri on viuen 20.000 persones i on només hi ha dues entitats que promouen activitats d’aquest estil. Alhora, tot i que l’entitat només té recursos per dinamitzar activitats durant un mes, la participació a les activitats de lleure serà una petjada que marcarà la vida de molts nens i nenes del barri.


Cabestany destaca la defensa i Costa entén que «ens ha guanyat un equip que no ens ha xutat» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCabestany destaca la defensa i Costa entén que «ens ha guanyat un equip que no ens ha xutat»\nf. d. 25.10.2020 | 23:53\nFerran Costa oscar bayona\nEl tècnic local Marc Cabestany va declarar al final del partit que «per a nosaltres era molt important guanyar. Teníem baixes i hem tret l'orgull per defensar com mai, fent un treball inesgotable. Això també és futbol i l'equip, malgrat que ha estat dominat, ha sabut competir. La temporada passada, aquests tipus de partits els acabàvem perdent i ja portem dues jornades amb la porteria a zero; això és ressenyable. El Manresa ens ha exigit molt amb un joc molt dinàmic i això encara fa més meritòria la nostra victòria. Tenim jugadors per defensar, però també per dominar. Els bons equips són aquells que tenen recursos per jugar en les circumstàncies que faci falta en cada partit».\nL'altra cara de la moneda, l'entrenador del Manresa, Ferran Costa, va manifestar que «ens ha guanyat un equip que no ha xutat cap cop a porteria. Tot i la derrota, estic molt content del rendiment de l'equip, amb una identitat clara, molt dinàmic. Per tant, no s'ha de canviar res, seguir en aquesta línia. És evident que no hem marcat cap gol en les dues jornades de lliga, però aquí a Igualada hem sotmès el rival, amb una sensació fins i tot d'aixafament i no pas demèrit d'ells, sinó per mèrit nostre. Hem tingut ocasions i marxo molt satisfet. Tot i no poder guanyar, aquest partit ens ha de reforçar el convenciment de com hem de jugar. Això no impedeix que el futbol sigui capriciós, i la fortuna i el desencert també compten».\nEn la tercera jornada de la competició de Tercera Divisió (subgrup A), diumenge que ve, l'Igualada es desplaçarà al camp del Valls (16.30 h), i el Manresa rebrà la visita al Congost del San Cristóbal de Terrassa (12 h).\nEl bon joc del Manresa no té premi a Igualada. Esports


Sr. Ferran Galí Reniu\nData Engineer a Trovit, on lidera diversos projectes Big Data en una empresa que agrega més de 200 milions d’anuncis classificats, i serveix contingut a més de 2 milions d’usuaris al dia. Ha cursat Enginyeria Informàtica a la Universitat Politècnica de Catalunya i té un Màster en Emprenedoria per l’École de Management de Normandie.\nAmb 17 anys d’experiència en anàlisi de dades, intel•ligència de negoci i investigació de mercats, ha treballat en agències de publicitat, clients finals i instituts d’estudis de mercat. Actualment, treballa com a consultor/formador freelance d’anàlisi de xarxes socials, intel•ligència de negoci i anàlisi de clients en diverses organitzacions.\nBig Data Platform Manager a Zurich, delivery center, responsable del disseny i la creació del data lake europeu de Zurich Insurances Corp. Master of Science i llicenciat en Telecomunicacions per la UPC-ETSETB. Data Engineer amb més de 10 anys d’experiència en centres com Berlin Big Data center, Eurecat centre tecnològic o Telefònica I+D. També forma part del comitè de programa dels congressos NoSQLMatters i DistributedMatters.\nData Engineer a Schibsted Spain amb sites com Coches.net, Infojobs, Fotocasa, Vibbo i Milanuncions, participant en la creació del nou sistema d’informació i en el Data Lake. Experiència de més de 5 anys en Business Intelligence, en empreses de retail com Privalia. Enginyer de Sistemes graduat de la Universidad Nacional de Colombia, Master en Business Intelligence de la OBS-EAE Business School.


Kemiras Food Segment to raise propionate prices | Food Business News\nKemira's Food Segment to raise propionate prices\nTIEL, THE NETHERLANDS — Kemira’s Food Segment announced it will increase the prices of its calcium propionate and sodium propionate products to all non contract customers in North America by 7c per lb. effective May 15.\n"These increases are necessitated by the continuing escalation of global energy costs, resulting in significant increases in the cost of key raw materials such as propionic acid, as well as higher transportation and energy costs," said Dominicus Brendler, manager of Kemira’s Food Segment.


Comença el 18 i 19 d’abril amb música i acabarà el 25 i 26 d’abril amb literatura i arts escèniques\nTres dels quatre impulsors d'Ilerdam Videas: (d'esquerra a dreta) Carles Hernández, Jordi Prenafeta i Pilar Bosch.\nTres dels quatre impulsors d’Ilerdam Videas: (d’esquerra a dreta) Carles Hernández, Jordi Prenafeta i Pilar Bosch.\nLa interrupció de la programació cultural pel confinament ha generat un augment d’iniciatives digitals. És en aquest marc que neix a Lleida el ‘desDeCasa Fest’, un nou festival en línia de música, literatura i arts escèniques amb accent lleidatà. Començarà el cap de setmana del 18 i 19 d’abril amb actuacions musicals i acabarà el 25 i 26 d’abril amb literatura i arts escèniques. Per fer-ho possible i ajudar els artistes a seguir creant, es disposarà d’un sistema de taquilla inversa, és a dir, l’espectador decidirà quan val cada espectacle, performance o concert i podrà aportar el que vulgui, pugui o consideri un cop finalitzat l’esdeveniment. Les aportacions del públic aniran destinades directament als músics a través de Bizum o PayPal.\nLa iniciativa està impulsada per la plataforma cultural ‘Ilerdam Videas’ i vol promocionar els autors lleidatans. Meritxell Gené, Xavier Baró, Alu Spear, Lauzeta, Eira, Jordi Mestre, Vernal, Javier Solo, Berta Puigdemasa, Antoni Tolmos, Xavier Monge, Mínim o Lo Pardal Roquer són algunes de les veus que nodreixen el cartell del primer cap de setmana amb protagonisme musical.


MR. CALCIUM SKELETON WAS IN LOVE. SANDOVAL, TONY. 9788417989200 Llibreria Al·lots


Els districtes més participatius de València: Quatre Carreres i l'Eixample entre els primers | Valencia Extra\n07/12/2020 - Tania López\nUn any més, els veïns i veïnes de València tenen l’oportunitat de decidir en quins projectes volen que l’Ajuntament de València invertisca els 8 milions d’euros que es destinen als pressupostos participatius DecidimVLC. Una aposta que, enguany, s’ha vist més reforçada que mai en aconseguir el nivell de participació més alt de la història d’aquest procés de participació ciutadana. De fet, s’han presentat 1.283 propostes ciutadanes i s’han emés 50.616 suports.\nDel total de propostes, 804 han passat a la fase d’estudi de viabilitat tècnica en la qual, durant dos mesos, els serveis tècnics municipals estudiaran la viabilitat tècnica, jurídica i pressupostària de cadascun dels projectes presentats. Després d’aquest estudi, arrancarà la fase de votació – prevista entre l’11 i 28 de febrer de 2021 – en la qual la ciutadania triarà quins s’executaran.\nEn aquesta primera fase de presentació de propostes, Quatre Carreres ha sigut el districte més participatiu, presentant un total de 124 propostes, entre les quals es troben la millora dels parcs infantils del barri de Malilla; la remodelació de l’avinguda Ausiàs March amb voreres més amples i més espais verds; la baixada del carril bici de la rotonda avinguda Plata – Walksman; la millora dels accessos al CEIP Montolivet; o la instal·lació de més fonts d’aigua potable, filtrada i refrigerada en les proximitats dels centres docents, de salut o biblioteques del districte.\nLa segona posició l’ocupa L’Eixample amb un total de 85 propostes presentades entre les quals es troben la incorporació de la zona taronja d’aparcament a Russafa, amb l’objectiu de resoldre els problemes d’aparcament; la conversió en zona de vianants del carrer Alacant; la instal·lació de jocs infantils i d’exercici en Marqués del Túria; la instal·lació de punts de càrrega per a vehicles elèctrics; o, per exemple, amb 157 suports, l’adequació del moll 3 del Parc Central per a crear una Instal·lació Esportiva Elemental.\nLa resta de districtes que més propostes han presentat han sigut Patraix amb 83; Camins al Grau amb 77; Extramurs amb 76; o Benicalap, La Saïdia i Poblats Marítims amb 73. En l’altre extrem, es trobarien els districtes de Rascanya i Jesús amb 40 i 41 propostes presentades. No obstant això, com va apuntar la regidora de Participació Ciutadana, Elisa Valía, “és possible que, en alguns districtes, la participació haja sigut menys perquè s’han concentrat les propostes a través de les Juntes de Districte, tenint més definit quines inversions volen per als seus barris”.\nQuant als pobles de València, Benimàmet s’alça, amb diferència, com el que més propostes ha presentat – 46 en total –. Entre elles, destaca l’ampliació del centre de salut; continuar millorant el Parc Lineal; la realització d’un desdoblament de la carretera des de la rotonda fins al Camí Fondo de Beniferri per a crear itineraris més segurs; o el projecte de rehabilitació de la Casona per a reguarda de la Policia Local.\nEn contraposició, els pobles que menys propostes han presentat en aquesta edició de DecidimVLC han sigut Mauella, que no ha presentat cap proposta, Cases de Bàrcena i Carpesa amb 6 i Forn d’Alcedo o el Perellonet.\nNo obstant això, el que sí que comparteixen tots els districtes i pobles de València és l’aposta per un model de ciutat marcat per l’ampliació de zones verdes, la mobilitat sostenible o la recuperació de l’espai públic amb actuacions de conversió en zona de vianants.


Fantasia en realitats…! – La veu d'Àfrica\n28 octubre 2017 Comentaris tancats a Fantasia en realitats…! Comerç\nFantasia en realitats…!\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA – Les Corts – 28 d’octubre de 2017\nLa mar Roja és possiblement la més estreta del món donada la seva llargada. Potser també la que posa més pegues per la circulació de vaixells degut a la presència d’esculls submarins\nLa mar Roja fa de frontera entre dos móns desiguals. Pujant a l’esquerra hi ha Euràfrica i a mà dreta, Àsia\nLa navegació per aquesta mar és difícil per la presència d’esculls que guarda. La marina mercant ha anat solucionant aquest problema amb l’ajut de l’electrònica\nNomés hi ha en el món dues obres d’enginyeria equiparables: el canal de Suez i el canal de Panamà, que posa en contacte Atlàntic i Pacífic\nFa relativament poc que Egipte va fer una ampliació del canal a fi de permetre la circulació de vaixells en dos sentits. S’està fent el mateix a Panamà\nEls enginyers d’aquestes obres han de ser de primera categoria perquè han de remoure cel i terra per donar pas a vaixells que d’altra manera no haurien tingut prou recursos per escometre les obres\nÉs difícil fer arribar al gran públic la idea de la magnitud de les obres. En el cas del canal de Suez esbudella la separació entre les mars Roja i Mediterrània. En el cas del canal de Panamà s’atravessa un continent\nSi el canal de Panamà va afavorir la logística del transport, el canal de Suez va evitar fer la circumval·lació de tot Àfrica passant prop del cap de Bona Esperança. També es poden imaginar les milles que s’estalvien passant pel canal de Suez\nAbans del canal de Panamà, lògicament havien de descarregar vaixells a una banda del continent, transportant el gènere a l’altre oceà i carregar. I encara bo que només tot fos això. La circumvalació pel con sud americà era feina de molts diners\nEls bussos troben de tot en les entranyes de la mar Roja, una part de la història de la humanitat després de construir el canal de Suez\nAquest tipus d’obres és molt segur que provoquessin molts maldecaps als governants de l’època perquè els pressupostos eren molt elevats per la qual cosa hagueren de buscar finançament en les més altes instàncies.\nEra qüestió de transformar la fantasia en realitats…!\nPrevious Post:Madagascar, el país malgaix


Nuova rade LZ Hydrofoil comprar i ofertes a Waveinn\nTornar a la pàgina anterior | Inici Embarcacions Direcció\nNuova rade - Embarcacions - Direcció\nDescripció Nuova rade LZ Hydrofoil\nLF Hydrofoil For 4 50 HP.\nEstàs buscant productes de la marca Nuova rade, concretament Nuova rade LZ Hydrofoil? A waveinn trobaràs una completa selecció de productes de Embarcacions i accessoris de nàutica i pesca. Fes totes les compres a la teva botiga online waveinn. Oferim més de 75 modalitats de pagament perquè puguis escollir la que et vagi millor. Dóna un cop d’ull al catàleg i aconsegueix fantàstiques ofertes de nàutica i pesca. I si al rebre el producte no estàs satisfet, et tornem els diners.\nCaracterístiques Nuova rade LZ Hydrofoil\nSostenibilitat Nuova rade LZ Hydrofoil\nEquip de motor de 9,9 cv\nAquest equip és per a motors de 9,9 CV gràcies\nHola, aquest hidroel·leu cabrà en un motor de 9,9 CV.\nMolt recomanable per al preu. Genial!\nHidroelèctric nuova rade lz\nEncara no està instal·lat, però sembla prou bo\nElement comprat des de la instal·lació molt senzilla i la bona qualitat de la construcció. Molt recomanable!


Llagostera Ràdio - Detenen una activista per atemptat a agent de l'autoritat quan intentava evitar la tala d'arbres per la C-32\nDetenen una activista per atemptat a agent de l'autoritat quan intentava evitar la tala d'arbres per la C-32\nUn tronc amb una pancarta de la Plataforma Aturem la C-32. / Foto: Plataforma Aturem la C-32\nArticle Anterior Condemnat un xofer del grup criminal que va cometre 25 robatoris silenciosos a les comarques gironines\nSegüent Article Miquel Noguer, reelegit president de la Diputació de Girona gràcies al pacte amb ERC i l'aval d'IpS\nEls ecologistes fa dies que protesten per intentar frenar la tala d'arbres que s'està fent a la zona de la depuradora de Lloret de Mar, i que forma part dels treballs per l'allargament de la C-32.\nDividits en diferents grups, entren al bosc i intenten aturar l'avenç de les màquines.\nLa plataforma Aturem la C-32, contrària a les obres, sosté que el perllongament de l'autopista no és necessari i, a més, alerten que l'acumulació de troncs d'arbres i restes vegetals genera perill d'incendi.\nEls activistes protesten contra les tales d'arbres que s'estan fent al paratge del Vilar de Blanes i a la zona de la depuradora de Lloret de Mar. Ha estat aquí, precisament, on ha tingut lloc la detenció.\nQuatre activistes han entrat dins el perímetre de l'obra i, quan els Mossos d'Esquadra hi han anat per dissuadir-los, han acabat arrestant una dona de 43 anys per atemptat contra agent de l'autoritat.\nPrecisament, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya va celebrar ahir una vista per determinar si atura de manera cautelar les obres d'allargament de la C-32. Qui haurà de resoldre si paralitza o no els treballs, després d'escoltar les diferents parts, és la secció 3a de la sala del contenciós administratiu.\nnotícia comarcal\tecologistes\tlloret de mar\tblanes\tc-32


Premsa Comarcal impulsa la creació de la Plataforma Fòrum Barcelona de Comunicació per a editors europeus - Premsa Comarcal \n6.mai.2010 00:00 h\nL’Associació Catalana de la Premsa Comarcal impulsa, entre altres projectes internacionals, la creació de la Plataforma Fòrum Barcelona de Comunicació per a editors europeus de premsa en llengües no estatals, minoritzades o minoritàries. Premsa Comarcal ha presentat públicament la iniciativa aquesta setmana, en el decurs de l’Assemblea General de l’Associació en Llengües Minoritàries i Regional (MIDAS), celebrada a Vilnius (Lituània).\nMés de 45 milions de persones de la Unió Europea parlen una llengua diferent a la del estat que els acull. Amb diferents situacions culturals, jurídiques i polítiques pel que fa a la llengua, els associats a MIDAS tenen una similitud: publiquen diaris en una llengua diferent a la del estat de referència. Els diaris associats a Premsa Comarcal El Punt, Regió 7 i Segre; i el bisetmanari El 9 Nou són una mostra dels diaris catalans que formen part de MIDAS.\nL’objectiu de la Plataforma Fòrum Barcelona de Comunicació és el de constituir un lobby que defensi l’actuació dels editors i la seva raó de ser davant les institucions europees. Entre altres accions, la Plataforma Fòrum Barcelona treballarà perquè les publicacions editades per entitats culturals puguin acollirse a la resolució del Parlament Europeu sobre el Tercer Sector dels Mitjans (TSC).\nEl mitjans del TSC són aquells que protegeixen i cohesionen a la comunitat a la qual serveixen. És en aquest sector on la Unió Europea acull aquells projectes comunicatius sin ànim de lucre. La porta está oberta per a que, periòdics associats a MIDES, o la pròpia premsa comarcal catalana tingui un tracte especial, degut a la seva idiosincràsia i tasca de suport a unes llengües que no són les de l’estat en el que es publica aquesta premsa.\nLa plataforma també impulsaria la innovació i la investigació en premsa editada en llengües minoritàries o minoritzades, i obria una via de comercialització de les publicacions via Unió Europea i grans clients de publicitat.\nActualment, les entitats adherides a la Plataforma Fòrum Barcelona són: Associació Catalana de la Premsa Gratuïta, Associació de Publicacions Periòdiques Escrites en Català, Associació de Publicacions Periòdiques Valencianes, Premsa Forana (Illes Balears) i Narfarpress (Navarra). Resten pendents d’adhesió: Associació de Premsa Professional i Associació Europea de Diaris en Llengües Minoritàries i Regionals (MIDAS).\nLa Plataforma de Comunicació Fòrum Barcelona és una de les accions que Premsa Comarcal du a terme en la seva tasca de promoure projectes en benefici de la premsa comarcal i local amb l’objectiu de donar-li una major projecció, i situar-la en un lloc preeminent dins dels periòdics especialitzats d’informació de proximitat.


Almassora aferma el Pacte de la Vila amb quasi el 80% de projectes executats | Castelló Extra\nL‘equip de govern d’Almassora ha presentat aquest matí el balanç de l’equador de la legislatura 2019-2023 amb el 79% dels projectes recollits en l’acord ja executats. L’alcaldessa, Merche Galí, i els portaveus de PSPV, Santiago Agustí, i Ciutadans, Javier Mollá, han tornat a l’edifici de Ca la Vila per a reeditar l’acord de 2019 i valorar la “bona salut” de la coalició de govern.\nPese a l’impacte de la pandèmia de coronavirus, els portaveus dels grups han recordat l’execució de tres projectes històricament bloquejats que s’han desenvolupat en aquests dos primers anys de legislatura: l’obertura del col·legi Regina Violant, l’enderrocament de l’edifici 167 de l’avinguda José Ortiz i la primera fase de conversió en zona de vianants de la Vila d’Almassora, que continuarà en les pròximes setmanes en la plaça Major i el seu entorn, tal com ha indicat el portaveu socialista, Santiago Agustí.\nGalí ha titllat l’acte d’aquest matí com un “exercici de transparència” en el mateix escenari que el triat en 2019 per a la signatura del Pacte de la Vila. “Almassora ja no és com la que teníem llavors: aquest setembre vam veure entrar per primera vegada als xiquets en un col·legi que ja no era de barracons, vam veure com queia a terra el 167, la setmana passada vaig recollir la primera bandera blava per a la platja de Benafelí i hui hem arribat fins ací passejant pel carrer Sant Joaquim ja remodelada”, ha declarat Galí.\nLa coalició ha destacat que el full de ruta signat en 2019 s’ha vist “interromput per la COVID, però no oblidada”, de manera que l’Ajuntament ha mantingut la gestió prevista sense escatimar recursos per a fer front a la pandèmia amb una despesa d’1,7 milions d’euros en ajudes directes a famílies, comerços i autònoms.\n“És impossible fer balanç sense referir-nos a la pandèmia, però, malgrat això, hui reafirmem l’impacte positiu del Pacte de la Vila, marcat per una voluntat de diàleg per a arribar al consens i que manté pilars inamovibles com la promesa de no augmentar la pressió fiscal fins al punt que Almassora té hui dia, amb un 0,6%, el tipus més sota de l’IBI a la província”, ha destacat el portaveu de Ciudadanos.\nL’equip de govern al complet ha assistit a la presentació del balanç de l’equador de la legislatura al costat de la secretària d’Organització del PSPV a la província, Estíbaliz Pérez, i la coordinadora provincial de Ciutadans, Cristina Fernández. Ambdues han encoratjat a l’equip local a continuar treballant per a completar l’acord programàtic de 2019 que té, entre els seus objectius més pròxims l’inici de les obres del col·legi Ambaixador Beltrán, la fi de la reforma del carrer Sant Jaume, la remodelació de l’Auditori Les Boqueres, la compra dels terrenys per a la pantalla verda del Serrallo i l’adjudicació de la segona fase de conversió en zona de vianants de la Vila d’Almassora.\n• Construcció del col·legi Regina Violant\n• Enderrocament edifici 167\n• Pla d’Accessibilitat Universal\n• Estratègia DUSI\n• Pla Edificant: col·legi Santa Quitèria, Ambaixador Beltrán…\n• Plans de contractació d’empreses locals (Reactivem Almassora)\n• Aparcament en solars abandonats\n• Trasllat de la comissaria de la Policia Local\n• Foment de l’ús de l’ecoparc i dotació d’ecoparc mòbil\n• Sistemes de mesurament de la qualitat de l’aire\n• Nous consells sectorials\n• Reunions periòdiques amb associacions, Dia del Veí i Dia del Veí al barri\n• Programació cultural anual variada\n• Millora de polígons industrials\n• Campanyes de promoció del comerç local\n• ‘Escoletes’ municipals en períodes vacacionals\n• Zones coeducatives\n• Millores en la gestió de recaptació d’imposats\n• Bases per a la concessió de subvencions esportives\n• Increment de mitjans en Serveis Socials\n• Millora en la gestió d’ajudes\n• Lluita contra la pobresa energètica\n• Tallers d’envelliment actiu\n• Servei d’acompanyament a dones víctimes de violència masclista i als seus fills/as\n• Bus de la Marxa amb parades a demanda\n• Ús de llenguatge inclusiu en les comunicacions municipals


Ses Meves Feinetes: L'univers\nAquest mes, als de P5 de la meva escola, ens toca estudiar L'univers. Com que venim de fer un projecte de treball molt complet i xulo, i partint sobretot dels interessos dels infants i seguint les passes que ells marcaven sobre Volcans (quan l'acabi de montar ja el publicaré), ara he volgut dissenyar el tema de l'Univers d'una manera més pautada, a mode de Centre d'Interès.\nEl podeu descarregar del meu ISSU i del meu PICASA.\nPer fer aquest centre d'interès he utilitzat diferents materials de diferents llocs de la xarxa (moltes gràcies a tots perquè m'heu donat moltes idees):\n- Projecte La Lluna de na Jéssica de Qué hacemos hoy en el cole?\n- Joan Miró de n'Estrella d'Idees Magistrals\n- Projecte Univers al Issu de Titina (si és na Cristina de El Racó de na Titina, me podria avisar i posaria aquest enllaç tal com toca. Si és d'una altra persona... què m'avisi també!)\n-Font: What planet are you from?\n- Vídeo del youtube http://www.youtube.com/watch?v=126dbmUmTLM&feature=player_embedded\nTambé he fet les instruccions de les feinetes per si algú té algun dubte de com s'han de fer. Que les podeu trobar al meu PICASA clicant a sobre de la imatge (són dues pàgines!!!):\nEl centre d'interès està pensat i dissenyat per P5, esper que vos agradi, el pogueu utilitzar o si més no vos serveixi d'idees per fer els vostres. Si anam fent altres activitats en relació a l'Univers ja vos aniré informant!\nPublicat per Laura Cuenca a 19:23\nEtiquetes de comentaris: Art, Centres d'Interès, Poemes, Projectes, Univers\nMagda 24 d’abril, 2012\nGenial Laura , m'encanta !!!!!!\nUna feina molt ben feta i un disseny fantàstic!!!!\nÉs que ets una hiperactiva 100% ehhhhhhhhhhhh !!!!!!\nIdees Magistrals 24 d’abril, 2012\nOoooooooooh, t'ha quedat xulíssim!! Quines fitxes més guapetes i les lletres molt originals! M'encanta el gust que tens per dissenyar (però això ja ho saps, eh? jeje). Segur que els teus alumnes aprendran un munt ;)\nLaura 24 d’abril, 2012\nMoltes gràcies Magda i Estrella! Què faria sense vosaltres? jijiji* Un besito ben fort!\nJoel Artigas 25 d’abril, 2012\nT'he de dir que a mi també m'encanta com te les manegues per ensenyar-nos les teves experiències. Et queda preciós! Per cert, un projecte molt interessant! Ja ens explicaràs més cosetes... Petonets. Ens interconnectem aviat. ;)\nJESSICA 25 d’abril, 2012\nGuapa!Què maco!M'han encantat. Com sempre, la feina ben feta. Petonets!\nMagda 27 d’abril, 2012\nGuapa si passes pel meu bloc t'hi espera un regalet !!!!!\nEugenia 27 d’abril, 2012\nOstres Laura! Quina passada de projecte! Enhorabona per la feina!!\nPer cert, tu em podries enviar aquest projecte en word perquè jo hi pugui fer algunes modificacions per als meus nens/es?\nI una altra cosa, si et passes pel meu bloc, hi tens un regalet per a tu!\nOlga Mart. 27 d’abril, 2012\nDoncs jo també tinc un regalet per a tu... tens un bloc del tot original!\nEl pots recollir a petits grans artistes...\nGràcies a totes!!! M'ha agradat molt i m'ha fet molta il·lu aquest premi!!! Sou totals! Gràcies Joel, i Jessica, ses vostres paraules m'animen més del que penseu. Gràcies Magda, Olga i Eugenia. Per cert Eugenia, t'enviaré un mail amb el que em demanes, ok?\nEugenia 28 d’abril, 2012\nGràcies guapa, t'ho agraeixo!\nRosa 08 de novembre, 2017\nHola que tal estas, soy Rosa del blog manualidadesinfantiles.org me gustaría ponerme en contacto con el administrador de este blog para un tema de contenidos. Saludos cordiales.


El celler Jean Leon ha celebrat l'11a edició de la seva Verema de Cine amb la participació d’una trentena d’actors i actrius catalans i personatges rellevants del panorama cinematogràfic català.\nAquest dimecres s’ha presentat a la Fassina de Can Guineu de Sant Sadurní l’edició 2018 de la Mostra de caves i Gastronomia, Cavatast, que tindrà lloc del 5 al 7 d'octubre. La fira, que enguany celebra la seva 22a edició, inclou enguany diverses novetats per seguir sent referent del sector a Catalunya.\nLa DO Penedès prepara la segona Nit dels Clàssics per dir adeu a l’estiu\nLa màgia, la singularitat i l’alt nivell de la primera festa dedicada als Clàssic Penedès que va organitzar la DO Penedès per acomiadar l’estiu del 2017 ha fet que la Denominació d’Origen aposti per consolidar aquest acte dins del seu calendari d’esdeveniments. Can Bonastre Wine Resort ha estat l’espai escollit aquesta vegada, per celebrar la segona edició de La Nit dels Clàssics Penedès el proper 28 de setembre.\nEl nou celler Purgatori de la família Torres, ubicat al terme municipal de Juneda (les Garrigues), ja ha iniciat l’activitat amb la vinificació dels primers lots de raïm. Així, per primera vegada, aquest celler comença a elaborar el vi del mateix nom, un vi expressiu de garnatxa i carinyena que ha esdevingut l’emblema de Torres a Costers del Segre, recuperant el llegat dels monjos benedictins que ja feien vi en aquest indret inhòspit l’any 1770.\nLa Mostra de Vins i Caves de Catalunya arriba aquest any a la seva 38a edició amb la presència de 55 cellers de les 12 DOs amb presència al país, 20 dels quals són penedesencs. Aquest any la fira, organitzada pel Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), a través de l’Institut Català de la Vinya i el Vi (INCAVI) i la Promotora d’Exportacions Agroalimentàries (PRODECA), arriba amb dues novetats remarcables.\nUna ruta recorrerà els primers 1.000 anys de la vinya i el vi al Penedès\nEl Penedès va ser la porta d’entrada de la vinya a Catalunya. Les troballes arqueològiques dels últims anys a la Font de la Canya així ho confirmen, i ara una ruta organitzada per la cooperativa Arqueovitis pretén donar-ho a conèixer al públic. Els orígens del vi és el nom amb què s’ha batejat aquesta nova iniciativa, que s’estrenarà el pròxim 22 de setembre. La idea és que, depenent de l’acollida amb què compti, tingui continuïtat al llarg del temps, i es faci un parell de cops l’any.\nPrimera auditoria per elaborar escumosos sota el nom Corpinnat\nLa periodista especialitzada en vins Ruth Troyano inaugurarà el Cavatast 2018\nEl Consell Regulador del Cava escull dimarts nou president\nCorpinnat enceta una ronda de trobades amb membres del CR Cava


Barcelona tanca parcs, platges i espigons a causa del temporal | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nLas onades envaeixen les vies de l'R1 de Rodalies al Maresme. Joan Sánchez\nBarcelona 20 GEN 2020 - 21:03\tCET\nEl fort temporal de Llevant que afecta Catalunya està deixant registres històrics d'onatge, vent i neu, com l'onada de 12 metres registrada mar endins davant del cap de Begur (Baix Empordà) o les ratxes de vent de 122 km/h a Puig Sesolles i de 116,6 a Cabrils, la més forta mesurada en els últims 13 anys. Segons dades recollides per Efe del Servei Meteorològic de Catalunya, fins a les 13.30 la nevada al massís dels Ports, havia deixat més de 28 centímetres de neu a 1.000 metres d'altura i 11 a Horta de Sant Joan. El vent està colpint el litoral català amb onades que superen els cinc metres i s'han registrat ratxes de 121,3 km/h al Puig Sesolles o 116,6 km/h a Cabrils. També les temperatures han caigut i s'han registrat mínimes de -6,2 graus a l'estació de Puig Sesolles, -5,5 a Viella, -4,4 al Pont de Suert o -4,3 a Molló.\nEls Mossos d'Esquadra han desmentit que un homa hagi caigut a l'aigua a la desembocadura del Besòs durant la tarda d'aquest divendres.\nEl Servei Meteorològic alerta que el temporal arribarà la màxima intensitat entre demà a la tarda i dimecres al matí, franja en la qual s'esperen ratxes de fins a 100 km/h, onades de 8 metres d'altura, neu per sobre dels 500 metres i una acumulació d'aigua de 200 litres per metre al Ripollès, la Garrotxa i Osona.\nEl conseller d'Interior, Miquel Buch, ha qualificat el temporal d'"excepcional i insòlit" per la confluència de pluja, vent, neu i onatge. En aquests moments, el focus està posat sobretot en el vent a l'àrea metropolitana i en l'onatge al Barcelonès, de manera que Protecció Civil recomana evitar els passejos marítims o l'esport en espais a l'aire lliure prop dels arbres.\nLes carreteres ja han patit afectacions pel temporal i al migdia estaven tallades la C-44 a l'Hospitalet de l'Infant per la neu i el Coll de Pal pel vent. També s'ha restringit la circulació de camions per la C-25.\nLes escoles també han quedat afectades pel temporal. Al matí alguns centres ja no han obert les portes per causes meteorològiques a municipis com Batea, la Pobla de Massaluca, Prat del Comte i Caseres, ni una a Canovelles per la caiguda de part del sostre. A més, tots els centres de Canet de Mar han tancat de manera preventiva, cosa que ha afectat uns 2.500 alumnes. Amb el pas de les hores, moltes escoles han decidit suspendre les classes al migdia.\nLes estacions d'esquí de Vallter 2000 i Vall de Núria també han decidit tancar de manera preventiva les instal·lacions, segons ha informat Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, que gestiona tots dos espais. La predicció apunta a ratxes fortes de vent amb perill d'allaus i una acumulació de neu amb gruixos superiors als 2,5 metres durant les properes 48 hores. Davant d'aquesta previsió, Vallter 2000 ni tan sols ha obert aquest dilluns les portes i Vall de Núria tanca aquesta tarda sense que l'engegada de la instal·lació es prevegi per abans del dimecres, quan els efectes del temporal remetran.\nLa ciutat de Barcelona manté tancats al públic tots els parcs, fins i tot el Park Güell i el Zoo de Barcelona, pel fort vent, mentre que també està tancat l'accés a les platges i els espigons pel fort onatge, amb onades de més de sis metres. Els bombers de la ciutat han hagut de fer aquest matí gairebé un centenar de sortides per retirar arbres, branques i mobiliari urbà tombat pel vent. L'Observatori Fabra de Barcelona ha registrat avui una ratxa de vent de 104 quilòmetres per hora, la ràfega més forta mesurada a la capital catalana en els últims vuit anys.


DOCTORAT EN EMPRESA, ECONOMIA I SOCIETAT\nPlan de estudios: DOCTORAT EN EMPRESA, ECONOMIA I SOCIETAT\nCoordinador: JOSÉ ANTONIO MIRANDA ENCARNACIÓN\nSecretari: MARÍA JESÚS ORTIZ DÍAZ-GUERRA\nCoordinadora: MARÍA JESÚS ORTIZ DÍAZ-GUERRA\nPer a mes informació consulte amb l'òrgan proponent. Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials.\nEmpresa, Economia, Territori i Patrimoni\nComunicació, Comportament i Societat


Comitè de Representants Permanents de la Unió Europea - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Comitè de Representants Permanents de la Unió Europea (COREPER) és un organisme institucional de la Unió Europea del Consell de la Unió Europea, amb funcions polítiques i administratives, compost per un representant per cada Estat de la Unió, amb rang d'ambaixador o, en el seu cas, els seus adjunts, i per un representant de la Comissió Europea. El presideix el representant de l'Estat que reté la presidència rotatòria del mateix Consell.\n2 Funcions, composició i funcionament\nFuncions, composició i funcionament[modifica]\nEl Coreper ocupa un lloc central en el sistema de presa de decisions comunitari. És a la vegada un òrgan de diàleg (diàleg entre els representants permanents i de cada un d'ells amb la seva capital), i de control polític (orientació i supervisió dels treballs dels grups d'experts).\nPer exemple, s'encarrega de l'examen previ dels expedients que figuren a l'ordre del dia del Consell (propostes i projectes d'actes presentats per la Comissió). Al seu nivell, tracta d'arribar a un acord sobre cada expedient; en el cas contrari, pot presentar orientacions al Consell.\nA més a més, l'ordre del dia de les reunions del Consell s'elabora d'acord amb la situació en què es trobin els treballs del COREPER. Està dividit en punts A, que s'aproven sense debat després d'haver arribat a un acord al Coreper, i punts B, que són objecte de debat.\nEs divideix en dos subcomitès:\nCOREPER I, consta dels caps de Missió Adjunts i s'ocupa principalment de qüestions socials i econòmiques;\nCOREPER II, consta dels caps de Missió i s'ocupa sobre manera amb qüestions polítiques, la política financera i estrangers.\nEls representants de la Secretaria del Consell de les Direccions pertinents i de la Direcció d'Afers Jurídics també estan presents. També existeix un Comitè especial d'agricultura.\nLes reunions setmanals es porten a terme en privat, l'agenda de la reunió es divideix en 2 parts: temes programats sense debat i els programats per al debat.\nDivideixen l'agenda ministerial en tres categories:\npunts I, que són per a la informació i la decisió ministerial no és necessari;\npunts A, on pot ser la decisió adoptada sense debat (però ha de ser posat fora de l'agenda d'aquesta reunió, en el seu cas, la delegació nacional s'oposa a què es decideixi) i és sovint sobre un tema fora de la responsabilitat detallada del grup especial de ministres;\npunts B, on el debat és necessari i la decisió no és possible ser coneguda anticipadament.\nUn element pot ser descrit internament com un punt «B fals»: això és per donar la impressió pública com un punt B, que els ministres estan debatent activament a causa de la seva importància quan de fet podria haver estat tractada com un punt A, perquè la negociació i el compromís ja han tingut lloc al COREPER. Relativament poques decisions són adoptades pels ministres sobre els punts B cert: per regla general són enviats de volta al COREPER fins que puguin ser tornats com punt A o punt B fals.\nLes deliberacions i decisions del mateix Consell en el marc del procediment de decisió conjunta, al contrari que la resta de les reunions del Consell, incloent al COREPER i al Consell els grups de treball, públic.\nCoreper I, compost pels representants permanents adjunts, prepara el terreny per a les següents formacions del Consell:\nFeina, Política Social, Sanitat i Consumidors;\nCompetitivitat (mercat interior, indústria, recerca i turisme);\nTransport, Telecomunicacions i Energia;\nAgricultura i Pesca;\nEducació, Joventut i Cultura (inclosos els audiovisuals);\nCoreper II, compost pels Representants Permanents, es prepara per altres configuracions:\nAfers Generals i Relacions Exteriors (inclosa la seguretat europea i la política de defensa i cooperació al desenvolupament);\nAfers Econòmics i Financers (inclòs el pressupost);\nJustícia i Assumptes d'Interior (inclosa la protecció civil).\n↑ Les bases jurídiques del COREPER es troben a l'article 240 del Tractat del funcionament de la Unió Europea «Enllaç».\nCoreper Glossary de la Unió Europea\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Comitè_de_Representants_Permanents_de_la_Unió_Europea&oldid=23912602»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 juny 2020 a les 16:32.


La religió de Déu – sufi.cat\nLa religió de Déu\n19 de Mai de 2019 21 de Mai de 2019 per arnauok, posted in Articles\nLa única religió que hi ha, la única religió que hi pot haver, és la religió de Déu.\nHi ha qui l’anomena islam, hi ha qui en diu budisme, hi ha qui se sent cristià, jueu o hindú. Però aquestes, i moltes més, son només formes diverses que pren la religió, la gran religió, la Religió amb majúscules.\nHi ha lectures que es reciten en diferents llengües i exercicis que s’efectuen de diferents maneres, però les diferents pràctiques sempre porten a un mateix lloc, a l’indret del qual provenen, i sempre revelen el mateix, el vincle amagadís que tot ho manté lligat.\nSi religió segueix volent dir relligar –una de les possibles arrels etimològiques de la paraula llatina és religare–, serà que és religiós allò que ens uneix, de nou, a allò que ja estem units. A saber, als altres i al nostre origen comú.\nAllò que ens relliga és el vincle, i de vincle només n’hi pot haver un: Aquell que permet la trobada. Allò que ens lliga a tots en una unitat indissoluble, ens sembli conegut o misteriós, ens resulti familiar o l’entenguem com una cosa exòtica, és un fil que tot ho travessa.\nRes escapa a la unicitat de la realitat: La realitat es una i tot ho conté en si. Res deixa d’estar-hi inclòs, en la gran realitat que ens abraça.\nReligiós com a vinculant\nAllò que ens hi relliga, es a dir, allò que fa que ens adonem que hi estem lligats, és religiós. De fet, per tant, vist d’una altra manera, també podríem dir que hi ha tantes religions com persones, perquè cadascú es relaciona amb llur origen i amb el món a la seva manera.\nPerò en la mesura que la religió és allò que ens portà allí on nosaltres deixem de ser nosaltres i passem a ser part d’un sol tot, aleshores entenem que de religió –o si ho preferiu, de Religió– només n’hi pot haver una: La que, definitivament i en última instància, tot ho uneix.\nEl fet religiós, doncs, és tot aquell fenomen que vincula, tota acció que relliga, és cada gest que ens permet veure’ns, més enllà de les nostres petites existències, com a part d’una única realitat. Encara que les existències siguin múltiples, la realitat es una.\nUna font, múltiples vies\nPerquè es barallen, els religiosos, si saben que la font és la mateixa, que de fonts només n’hi ha una? Perquè remarquen tant les diferències? Ja ho sabem, que n’hi ha, de diferències, tots les veiem. Son diferents les robes que vestim i les llengües que parlem, però que hi hagi diferències no genera cap mena de problema.\nLes religions son diferents, ens diran. I certament tenen diferències, però… encara hi ha més: No és igual de cert que no només són diferents les “religions” entre si, sinó que també, en el si de cada religió, hi ha branques diferents, amb diferències evidents?\nQuè és ser musulmà? Cada musulmà ens ho explicarà a la seva manera. Què és ser cristià? Dos cristians ens ho explicaran diferentment… i en canvi potser resultarà que el què un musulmà ens explica de l’islam s’assembla bastant al què un cristià ens dirà del cristianisme. O no? Aleshores… sembla ser que les diferències internes que trobem en el marc d’una religió son tan o més grans que les que es poden trobar entre diferents religions.\nCrec que si podem parlar de religions, en plural, és perquè hi ha tantes religions com persones. Hi ha tantes maneres d’entendre el fet religiós com persones l’experimentin. Tanmateix, cal recordar que encara que les existències siguin múltiples, la realitat es una. Encara que la diversitat sigui inherent a la vida, la unicitat ho segueix essent també. I això fa que les diferències, per molt que n’hi hagi, no puguin ser de tot categòriques.\nDe l’existència a la realitat\nLa religió és allò que ens porta de l’existència a la realitat, o del múltiple a l’u. Si de realitat només n’hi ha una, com n’hi podria haver varies, de religions? Entenc que se religions només n’hi ha una, i naturalment cadascú l’anomena com vol. Com en tot, molta gent es conforma a agafar prestat el nom que altres persones donen a les coses, i per això a la seva religió li posa el mateix nom que altres.\nEn això consisteix existir: en posar de manifest la faceta plural de la unitat; en fer-ne, de la realitat una, l’univers múltiple. Per això parlem diferents llengües i per això ens vestim de diferents maneres. Cadascú expressa la realitat a la seva manera, i per tant es normal que també cadascú es relligui, a allò que sempre ha estat lligat, a la seva manera. D’una nova manera cada cop.\nI és l’existència no s’atura, i pren múltiples formes… però la realitat segueix essent una. L’única. És a dir, aquella a la que estem lligats.\nEtiquetat Existència, Realitat, Religare, Religió\nPrevious postLa causa per què lluitem\nNext postSomiar, viatjar