Calaf. El Ple de Calaf aprova per unanimitat el projecte constructiu d’una residència de serveis per a la gent gran\nPublicat el Dijous, 24 Febrer 2022 15:40 Escrit per Ajuntament de Calaf\nEntre els altres punts a votació, també es va modificar l'impost sobre l'increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana (IIVTNU) que a partir d'ara serà percentual en funció dels anys transcorreguts entre la compra i la venda del terreny i tindrà una bonificació del 25% en casos de mort a favor dels descendents o ascendents de 1r grau, adoptats o cònjuges.\nEl Ple del mes de febrer de Calaf ha tornat a la presencialitat aquest dilluns 21 de febrer.\nUn dels punts rellevants i amb més consens va ser l'aprovació del projecte per la construcció d'una futura residència per a la gent gran a Calaf. El projecte executiu estava redactat des del 2013 i a finals del 2021 es va demanar als arquitectes Claparols Llach- Pericas actualitzar-lo segons les necessitats i normativa actual. Segons va explicar Jordi Badia, alcalde de Calaf, enguany s'ha decidit recuperar i apostar per aquest projecte de residència, ja que actualment es pot garantir la concertació de places públiques per part de la Generalitat i perquè hi ha la possibilitat d'aconseguir fons Europeus Next Generation per finançar-la.\nEs modifica l'IIVTNU per adaptar-lo a la nova normativa\nL'impost sobre l'increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana (IIVTNU) és un tribut municipal i directe, el fet imposable del qual el constitueix l'increment de valor que experimentin els terrenys de naturalesa urbana a conseqüència de la transmissió de la propietat per qualsevol títol o de la constitució o transmissió de qualsevol dret real de gaudi, limitatiu del domini, sobre els terrenys. El coeficient que s'aplicava fins al 2021 era del 29,35% i a partir d'ara s'aplicarà un percentatge en funció dels anys transcorreguts entre la compra i la venda del terreny. El 1r any un 30%, del 1r al 9è un 29%, del 9è al 15è un 25% i a partir de 16 anys un 20%. També s'aplicarà una bonificació del 25% de la quota de l'impost en aquelles transmissions que afectin l'habitatge habitual per causa de mort a favor dels descendents de 1r grau i adoptats, cònjuges o ascendents de 1r grau. L'oposició es va abstenir perquè consideren que s'apliquen massa excepcions a la SAREB i perquè per causa de mort creuen que no s'hauria de tributar i caldria aplicar almenys el 90%, segons va dir Joan Caballol de Junts per Catalunya. Montse Mases, va aclarir que, en funció de com avanci l'any, s'anirà modificant, ja que ara per ara és difícil preveure i fer suposicions del que es recaptarà o com anirà.\nD'altra banda, també es va aprovar per unanimitat: el reglament del registre d'entitats, per facilitar i regular els tràmits necessaris a les associacions; i el model actualitzat de declaració de béns i activitats dels membres de la corporació, un document que els regidors i regidores tenen l'obligació de presentar quan inicien i acaben el mandat. També es va aprovar el reglament del servei del cementiri municipal, ja que no s'havia actualitzat des del 1989 i tant la situació com el servei havia variat molt. En aquest cas, però, el grup del GiC hi va votar a favor i Junts per Catalunya es va abstenir.\nEntre d'altres, una de les qüestions que va generar més debat al torn de precs i preguntes va ser entorn la utilització del tanatori a petició de Junts per Catalunya. Des del govern es va aclarir que el tanatori és públic. Per tant, l'empresa que n'ha assumit el cost i la construcció té en exclusiva la seva gestió, però no el seu ús. Així doncs, qualsevol funerària té el dret de llogar l'espai pel preu que marqui l'empresa gestora, sempre per sota del topall dictat per llei, va concloure l'alcalde.


Swan Inn Fittleworth Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Fittleworth\nVeure tots els 2 allotjaments a Fittleworth.\nLower Street, Little Fittleworth, Fittleworth, Regne Unit, RH20 1EL - Veure al mapa\nMés informació sobre Swan Inn\nConvenientment situat a Fittleworth, Swan Inn és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Swan Inn és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix restaurant, bar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Camp de golf (a 3 km), jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Swan Inn.\nIf you plan to arrive outside reception hours, please inform the property in advance., The property cannot be reached by public transportation. You are therefore kindly requested to arrive by your own means.\nGood all round. Very pleasant local walks. Should have booked extra nights.


La Diputació recolza el Projecte Arboretum del Complex Educatiu Misericòrdia de València | Valencia Extra\nLa Diputació recolza el Projecte Arboretum del Complex Educatiu Misericòrdia de València\nLa responsable de Benestar Social i Educació, Mercedes Berenguer, ha destacat “la importància de l’educació en valors, com la cura i la protecció del medi ambient”\n30/04/2018 - València Extra\nHibisc de Síria, Pi Blanc, Mèlia o Xicandra són algunes de les espècies arbòries que estan en el jardí del Complex Educatiu Misericòrdia, a València. Un rètol de fusta les identifica gràcies al projecte ‘Arboretum Misericòrdia’, un treball que han dut a terme els alumnes de “Trabajos de Carpintería y Muebles” de FP Adaptada Nuestra Señora de la Misericòrdia, dependent de la Diputació de València, i el departament de Tecnologia de l’IES número 26 Misericòrdia, tots dos centres integrats en el complex.\nLa diputada de Benestar Social i Educació, Mercedes Berenguer, ha assistit aquest dilluns a la presentació del projecte. “L’educació no consisteix solament en anar a classe, també implica socialitzar-se i adquirir valors com la cura del medi ambient”, ha dit Berenguer, qui ha animat als alumnes “a no perdre mai la curiositat i les ganes d’aprendre”.\nElls, els estudiants del programa formatiu de qualificació bàsica, PCFB, “Treballs de Fusteria i Mobles”, han obert l’acte agraint la col·laboració d’experts i professors a l’hora de dur a terme un projecte en el qual s’han bolcat i que esperen “siga útil a la resta de l’alumnat i als visitants del complex”.\nL’activitat, que s’inscriu dins del marc de la innovació educativa, utilitza la metodologia aprenentatge-servei com a estratègia didàctic-metodològica nuclear per a l’aprenentatge escolar, combinant l’adquisició de competències, habilitats, actituds i valors amb el compromís social.\n“Tenim un patrimoni arbori molt ric que és un bon instrument pedagògic. Ací els alumnes ixen a dibuixar les espècies, les analitzen i, amb aquest projecte, ajuden a conservar-les i a identificar-les perquè tots puguem apreciar-les més”, ha explicat Ferran Gandia, professor d’IES 26 Misericòrdia. Gandia ha acompanyat als alumnes en el procés de recerca juntament amb Armand Paz, expert arborícola, i José Plumed, tècnic del Jardí Botànic de la Universitat de València.\nEntre els objectius del programa estan “el motivar als alumnes per a aprendre, sensibilitzar-los cap al respecte i cura del medi ambient i fomentar la col·laboració entre els diferents centres del complex educatiu”. A eixa col·laboració s’ha referit Octavio Sanchis, director de l’IES 26 Misericòrdia. “Esperem que aquest siga un camí en ascens en el qual, colze a colze, puguem realitzar projectes tan inspiradors per als alumnes com aquest”.\nEl jardí on s’ha dut a terme el projecte forma part del Complex Educatiu Misericòrdia, les instal·lacions del qual tenen el seu origen en l’antiga Casa de la Misericòrdia que depenia de la Diputació de València. La corporació manté allí el Centre Ocupacional i el Centre de Formació Professional Adaptada Nuestra Señora de la Misericordia. També estan integrats en el complex l’IES 26 Misericòrdia, el CIPFP Misericòrdia, la seu de la UNED a València i el Centre Específic d’Educació a Distància de la Comunitat Valenciana. Tots han aportat el seu granet d’arena al projecte Arboretum Misericordia.\nL'Ajuntament atorga els Premis Implica't\nAutorització per als nous carrils bici de Ferran el Catòlic i Institut Obrer\nLa Casa de la Música de València s'obrirà en el primer trimestre de 2020\nAprovada la carta de servicis dels Centres Municipals de Servicis Socials\nL'urbanisme, peça clau per a recuperar l'espai públic per a la ciutadania\nMetrovalencia va desplaçar al novembre a més de 6,2 milions de persones


trobar feina concurs pràctiques universitat estranger voluntariat estudiants lloguer participar formació emprenedoria casal feina europa Estudiar a l'estranger ajuts ofertes de treball a l'estranger cultura estiu cursos Treballar a l'estranger Santa Coloma de Gramenet Badalona educació recerca premis beques formació ocupacional mobilitat europea tallers cooperació pràctiques a l'estranger treball solidaritat L'Hospitalet de Llobregat Idiomes Voluntariat a l'estranger art ofertes de treball habitatge\nCampanya Treballar a l'Estiu 2016: Treballar en hotels i restaurants\nTemàtica activitat del calendari: Campanya treballar a l'estiu, hotels i restaurants, taller\nDel dimarts 29 de març de 2016 al diumenge 8 de maig de 2016\nTaller pràctic on es donarà una visió amplia i clara dels tipus d’ofertes de feina i contractació, en l’ època estiuenca, en el sectors de la Hoteleria i la Restauració. Podràs optimitzat el teu curriculum i la teva carta de presentació per aquest tipus d’ofertes. Es realitzarà una recerca activa de feina en la segona sessió, enviant cv a ofertes concretes i reals.\nData sessió 1: 9/05/2016\nLloc: CMCM Torre Barrina\nData sessió 2: 11/05/2016\nData inici inscripció: 29/03/2016\nData fi inscripció: 08/05/2016\nData del document: 4.05.2016


gener 2015 - SCGIG\n20/01/2015 / #GeribloC\nM’agradaria debutar aquest any 2015 comentant la primera part d’un article publicat al New England Journal of Medicine sobre la depressió en l’ancià. La depressió en ancians és freqüent i sovint va associada a la coexistència de malalties mèdiques, a disfunció cognitiva, o a ambdues coses. A diferència dels pacients més joves, la presència d’un estat d’ànim baix pot ser […]\n14/01/2015 / #GeribloC\nÉs conegut que el dèficit de B12 és responsable de múltiples alteracions hematològiques, neurològiques, cognitives i psiquiàtriques a més a més de ser factor de risc per a malalties cardiovascular. Malauradament la concentració sèrica de vitamina B12 no és un bon indicador de l’estoc cel·lular, per tant quan objectivem nivells baixos de vitamina B12 en una analítica de sang no […]\n07/01/2015 / #GeribloC\nReprenem el tema de fragilitat amb l’article de JAGS que presenta l’estudi italià Inter-Frail per desenvolupar una eina de cribatge poblacional per tal d’identificar persones amb el fenotip de fragilitat de Fried (FFF) i incloure-les en programes preventius de discapacitat. L’estudi també treballa amb bases de dades d’altres estudis italians (ICARe Dicomano i InCHIANTI). És un estudi de cohorts prospectiu […]


Enviat especial / LleidaXavier Juvillà recorda el 6 d’agost com la data més difícil de la seva carrera professional. Aquell dia va entrar en vigor a Rússia un veto urgent sobre una sèrie de productes agrícoles de la Unió Europea (UE). L’empresa on treballa Juvillà, Viyefruit, tenia 300 tones de fruita en carretera, en direcció a Rússia. “Vam fer el que vam poder, contra rellotge perquè no es fes malbé el producte: vendre’l a un client polonès. Potser a meitat de preu. Tothom mirava de col·locar el producte a Polònia”. Aquesta inesperada oferta de fruita ha fet caure a mínims els preus de fruites com el préssec al mercat polonès, segons el portal Fresh Market. Un problema menor en comparació amb el que està passant al mercat espanyol i sobretot en l’economia agrícola lleidatana.


Ja el tenim aquí. Per sisè any consecutiu, diferents col·lectius del barri coordinem les nostres activitats per crear el Febrer Llibertari. El resultat? Un seguit d’actes de tota mena i per tots els gustos, al llarg d’un dels mesos -en principi- més freds de l’any\nDiumenge 29 gener, 14h\nXerrada-debat: “Los comités de defensa de la CNT en Barcelona (1933-1938): el embrión de un ejercito anarquista” Ed Aldarull\nMés informació: Febrer Llibertari 2012\nYa llegó, ya está aquí. Por sexto año consecutivo, diferentes colectivos del barrio coordinamos nuestras actividades para crear el Febrero Libertario. El resultado? Una serie de actos de todo tipo y para todos los gustos, a lo largo de uno de los meses-en principio-más fríos del año\nActivitats de febrer – Aldarull Edicions - [...] dimecres 22 a les 19:30 a La Ciutat Invisible, es presentarà el llibre Los Comités de Defensa de la CNT (1933-1938).…\nActivitats de febrer - [...] dimecres 22 a les 19:30 a La Ciutat Invisible, es presentarà el llibre Los Comités de Defensa de la CNT (1933-1938).…


La transformació de Barcelona, vista per Ángel Marcos | Barcelona Cultura\nLa transformació de Barcelona, vista per Ángel Marcos\n13-10-2015 La globalització ha transformat les ciutats de tot el món en els últims anys. Però, quin ha estat l'impacte d'aquestes transformacions a Barcelona? Ens respon, amb imatges, el fotògraf Ángel Marcos, que porta a la Galeria Trama una experiència artística que ja ha passat per Nova York, La Havana, Madrid i Xangai.\nNascut a Medina del Campo (Valladolid) el 1955, Ángel Marcos porta anys lliurat al seu projecte artístic, amb el qual ha fotografiat carrers de ciutats de diversos continents, sempre mirant d'esbrinar quin ha estat l'impacte de la globalització en cadascuna d'aquestes grans urbs.\nHo va fer per cinquena vegada a Barcelona i ara en mostra els resultats a l'exposició Alrededor del sueño (5) Barcelona, on retrata una ciutat immersa en tot de canvis socials i polítics, una ciutat que es caracteritza per la seva diversitat cultural. Podreu saber més coses sobre com ha treballat l'artista consultant el web que ha dedicat a aquest projecte.\nSolitud, desolació, però també bellesa... Tot es desprén de les imatges barcelonines de Marcos, que porta des de 2001 embarcat en un projecte que li ha permés mostrar des de l'arquitectura colonial de L'Havana i els seus carrers decadents a les imatges d'un Manhattan lliurat al consum i la publicitat.\nUna exploració de les ciutats i els seus habitants que, ara, té un capítol dedicat a Barcelona. El signa un artista que treballa amb la fotografia, mitjans audiovisuals i instal·lacions les obres del qual són a les principals col·leccions privades i institucionals d'Europa i Nord-Amèrica.\nPodeu veure Alrededor del sueño (5) Barcelona a la Galeria Trama (Petritxol, 5) fins a l'11 de novembre. Entrada lliure.


Metodología de la enseñanza de portugués a hablantes de español : un marco y una propuesta de planificación del tratamiento de las competencias lingüísticas\nQuaderns de filologia. Estudis lingüístics. 2020. No. 25\nAlonso Rey, Rocío\nLes propostes metodològiques en el camp del portugués per a parlants d'espanyol resulten massa generals o presenten motles massa rígids per a la seua aplicació a l'aula. En aquest treball es desenvolupa un model d'organització de les seqüències per al tractament d'aspectes competencials. El marc operacional presentat es basa en les principals especificitats metodològiques del camp i és compatible amb diferents perspectives i tipus d'ensenyament\nAlonso Rey, Rocío. Metodología de la enseñanza de portugués a hablantes de español : un marco y una propuesta de planificación del tratamiento de las competencias lingüísticas. En: Quaderns de filología. Estudis lingüístics, 25 2020: 99-120


Actualització de recursos i qüestions interposats davant el Tribunal Constitucional\nRecursos i qüestions interposats contra legislació relativa a diverses mesures de reducció del dèficit i estabilitat pressupostària.\nRecursos d'inconstitucionalitat interposats contra legislació relativa mesures de reducció del dèficit i altres reformes.\nRecursos d'inconstitucionalitat interposats\nTaxes Adm. de Justicia.\nLlei 10/2012, pel qual es regulen determinades taxes en àmbit de la Adm de Justicia.\nTaxes Adm. de Justicia\nRecurs d'Inconstitucionalitat en relació a part de l'art. 130 de la Llei 10/2010 d'Ordenació i Gestió de la Funció Pública Valenciana\nNou Esborrany Estatut PDI Universitats Espanyoles


Tlalixtac de Cabrera, Oax. 19 de marzo de 2019. La Secretaría de Administración del Gobierno del Estado ofreció a personal de los Servicios de Salud de Oaxaca (SSO), el Curso Básico de Microsoft Excel, capacitación que les permitirá eficientar su desempeño en beneficio de la ciudadanía oaxaqueña.


L’oda al porc de Riudellots | Emili Agulló | RIUDELLOTS DE LA SELVA | Societat | El Punt Avui\nL’oda al porc de Riudellots L’oda al porc de Riudellots L’oda al porc de Riudellots L’oda al porc de Riudellots + L’oda al porc de Riudellots E-mail\nRIUDELLOTS DE LA SELVA - 18 febrer 2019 2.00 h\nLa mostra atrau milers de visitants al poble, amb el recinte de degustació com a gran àgora d’interès per al públic\nLa fira, a més de les demostracions de manipulació del producte, s’amplia a altres vessants i oficis\nEl recinte gastronòmic de Fiporc, ahir al migdia, amb cues per tastar les receptes proposades per establiments i professionals del sector QUIM PUIG\nL’oda al porc de Riudellots L’oda al porc de Riudellots L’oda al porc de Riudellots L’oda al porc de Riudellots L’oda al porc de Riudellots E-mail\nEmili Agulló - RIUDELLOTS DE LA SELVA\nFiporc es consolida com un aparador i, sobretot, punt de degustació de desenes de receptes, preparacions diverses i embotits, amb la zona de tastets com a gran sala d’estar dels milers de visitants que s’hi han apropat al llarg del cap de setmana. Des dels esmorzars de forquilla fins al mos de l’hora del vermut, un dinar eclèctic –també hi havia arròs de galta, costelló amb naps i el catàleg de botifarres a la planxa– o berenar sopar. Continuadament, oferien carn de perol i greixons acabats de fer, fet que ampliava el ventall de combinacions, amb postres i també verdures a la brasa com a guarnició o pensant en els vegetarians.\nAl voltant del tiberi i de la possibilitat d’endur-se a casa productes artesans i de quilòmetre zero, però, l’esdeveniment ha tornat a servir per divulgar la tradició càrnia del municipi, amb un audiovisual sobre la matança i el cicle de vida del bestiar, una exposició d’estris, eines i ganivets, alguns amb segles d’història –com ara una balança romana de fa 300 anys– i, sobretot, les demostracions in situ.\nEl cuiner Pep Nogué, dissabte i diumenge, ha fet de conductor de les representacions, que han anat des de l’especejament de les canals fins a la resta de processos per produir-ne els derivats: l’elaboració de greixons, la cuita de la carn de perol, l’embotit de botifarres, fuets i llonganisses, o el salat i l’elaboració de lloms, baiones i pernils. Ahir al matí, una altra de les possibilitats era veure maquinària antiga en funcionament, a càrrec també d’alguns dels 150 voluntaris que han fet possible la celebració de l’esdeveniment.\nEl bestiar viu, les passejades en poni i l’exposició de tractors, completada amb alguns automòbils i un camió d’època reforçaven el ventall didàctic. Amb altres activitats paral·leles, com ara atraccions per a la mainada i concerts.\nEntre les novetats, enguany, també s’ha introduït una mostra d’oficis artesans, en què es podia observar l’elaboració tradicional de paper, cistelleria i esparteria, un cerer fent espelmes i un vidrier bufant per fer diverses figures a la parada.\nEl cap de setmana també ha servit per presentar el llibre La cuina del porc. Receptes de cuina tradicional amb la carn més gustosa, de la Cuina de Sils. Tota una oda al porc que el públic reconeix.\nEl Punt Avui. Girona 18-02-2019, Pàgina 21


S.O.S D'URGÈNCIA!!!!! HEM DE SEGUIR LLUITANT PER CONSERVAR EL PATRIMONI DE SITGES: RÀDIO MARICEL: Acte de presentació de la reforma dels museus de Sitges\nRÀDIO MARICEL: Acte de presentació de la reforma dels museus de Sitges\nEl Cau Ferrat estarà llest l’estiu del 2013, i el Maricel l’estiu del 2014\nAixí quedarà definitivament la façana de mar dels museus\nEn un acte celebrat ahir a l’auditori de l’edifici Miramar, la directora del Consorci del Patrimoni, Vinyet Panyella, va donar a conéixer la situació actual del projecte reformat dels museus Cau Ferrat i Maricel, el calendari de les obres, i el projecte museogràfic que afectarà especialment a la Casa Rocamora (Can Xicarrons) i al museu Maricel de Mar, atès que la casa de Rusiñol ha de recuperar el seu estat original. Acompanyada de l’alcalde de Sitges, Miquel Forns, i del diputat d’hisenda de la Diputació de Barcelona, Carles Russinyol, Panyella enumerà, en una extensa i detallada intervenció, la funció de distribuidor i centre d’interpretació que tindrà la casa Rocamora, situada entre els dos museus, i el nou discurs temàtic del Maricel, reconsiderat de bell nou llevat d’espais com la sala Sert, i adaptat a les necessitats que puguin tenir els visitants. Us oferim el gruix de la intervenció de la directora del Consorci, i les preguntes del públic durant la part final de l’acte.http://www.radiomaricel.cat/2012/10/01/el-cau-ferrat-estara-llest-lestiu-del-2013-i-el-maricel-lestiu-del-2014/\nPublicat per VOLEM EL NOSTRE SITGES a 10/02/2012 10:07:00 p. m.\nEtiquetes de comentaris: Ajuntament de Sitges, Ràdio Maricel, Reforma façana marítima, Vinyet Panyella\nVÍDEO DEL PSC DE SITGES SOBRE LA REFORMA DELS MUSEUS


Política de Privacitat – les Guilles\nPolítica de Privacitat de "Les Guilles, junts pels camins"\nEn compliment del Reglament UE 2016/679, de 27 d’abril de 2016 (RGPD) i la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (LSSI-CE), LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS informa als usuaris, que ha procedit a crear un perfil en la Xarxa Social Facebook, amb la finalitat principal de publicitar els seus productes i serveis.\nDades de LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS :\nPLAÇA DE LA VILA, S/N (08593) TAGAMANENT\nL’usuari disposa d’un perfil a la mateixa Xarxa Social i ha decidit unir-se a la pàgina creada per LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS , mostrant així interès en la informació que es publiciti a la Xarxa. En unir-se a la nostra pàgina, ens facilita el seu consentiment pel tractament d’aquelles dades personals publicades en el seu perfil.\nLES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS té accés i tracta aquella informació pública de l’usuari, en especial, el seu nom de contacte. Aquestes dades, només seran utilitzades dintre de la mateixa Xarxa Social. No són incorporades a cap sistema de tractament.\nD’acord amb els drets que li confereix la normativa vigent en Protecció de Dades de Caràcter Personal podrà exercir els drets d’accés, rectificació, supressió i oposició, exercitats davant LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS, dirigint la seva petició a l’adreça postal indicada més amunt o bé a través de correu electrònic lesguilles@gmail.com d’acord amb el RGPD, ha de tenir en compte els següents matisos:\nRectificació: Només podrà satisfer-se en relació a aquella informació que es trobi sota el control de LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS , per exemple, eliminar comentaris publicats en la pròpia pàgina.\nNormalment, aquest dret deurà exercir-lo davant la Xarxa Social.\nSupressió i/o Oposició: Com en el cas anterior, només podrà satisfer-se en relació a\naquella informació que es trobi sota el control de LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS , per exemple, deixar d’estar unit al perfil.\nLES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS realitzarà les següents actuacions:\nPublicació en el perfil de l’usuari de tota aquella informació ja publicada a la pàgina de LES\nGUILLES, JUNTS PELS CAMINS\nActualitzacions de l’estat de la pàgina que es van publicar en el perfil de l’usuari.\nL’usuari sempre pot controlar les seves connexions, eliminar els continguts que deixin d’interessar-li i restringir amb qui comparteix les seves connexions, per això deurà accedir a la seva configuració de privacitat.\nL’usuari, una vegada unit a la pàgina de LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS, podrà publicar en aquesta última comentaris, enllaços, imatges o fotografies o qualsevol altre tipus de contingut multimèdia suportats per la Xarxa Social. L’usuari, en tots els casos, ha de ser el titular dels mateixos, gaudir dels drets d’autor i de propietat intel·lectual o comptar amb el consentiment dels tercers afectats. Es prohibeix expressament qualsevol publicació a la pàgina, ja siguin textos, gràfics, fotografies, vídeos, etc. que atemptin o siguin susceptibles d’atemptar contra la moral, l’ètica, el bon gust o el decoro, i/o que infringeixin o violin els drets de propietat intel·lectual o industrial, el dret a la imatge o la Llei. En aquests casos, LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS es reserva el dret a retirar immediatament el contingut, podent sol·licitar el bloqueig permanent de l’usuari.\nLES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS no es farà responsable del contingut que lliurement ha publicat un usuari.\nL’usuari ha de tenir present que les seves publicacions seran conegudes pels altres usuaris, per la qual cosa ell mateix és el principal responsable de la seva privadesa.\nLes imatges que puguin publicar-se en la pàgina no seran emmagatzemades en cap fitxer per part de LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS, però sí que romandran a la Xarxa Social.\nLES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS es reserva el dret a realitzar concursos i promocions, en els quals podrà participar l’usuari unit a la seva pàgina. Les bases de cadascun d’ells, quan s’utilitzi per a això la plataforma de la Xarxa Social, seran publicades en aquesta. Complint sempre amb la LSSI-CE i amb qualsevol altra norma que li sigui aplicable.\nLES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS utilitzarà la Xarxa Social per publicitar els seus productes i serveis, en tot cas, si decideix tractar les seves dades de contacte per realitzar accions directes de prospecció comercial, serà sempre, complint amb les exigències legals de la normativa vigent de protecció de dades i de la LSSI-CE.\nNo es considerarà publicitat el fet de recomanar a altres usuaris la pàgina de LES GUILLES, JUNTS PELS CAMINS perquè també ells puguin gaudir de les promocions o estar informats de la seva activitat.\nA continuació detallem l’enllaç a la política de privadesa de la Xarxa Social: Facebook:


SERHS FOOD Educa participa al Meet-up Interclúster d’Hàbits Saludables en Família - SERHS\nInici » SERHS FOOD Educa participa al Meet-up Interclúster d’Hàbits Saludables en Família\nSERHS FOOD Educa participa al Meet-up Interclúster d’Hàbits Saludables en Família\nSERHS FOOD Educa participa al Meet-up Interclúster d’Hàbits Saludables en Família, organitzat per KID’S CLUSTER i INDESCAT en col·laboració amb l’Hospital Sant Joan de Déu\nMés de 50 representants d’empreses i organitzacions vinculades a la infància i les famílies, a l’esport, a l’alimentació i a la salut van participar en una trobada focalitzada en el foment dels hàbits saludables en família, el passat 26 de setembre, a la seu d’ACCIÓ, l’agència per la competitivitat de l’empresa de la Generalitat de Catalunya.\nLa sessió, co-organitzada per KID’S CLUSTER i INDESCAT en col·laboració amb l’Hospital Sant Joan de Déu, va servir per a generar coneixement compartit i discurs col·lectiu al voltant del foment dels bons hàbits en infants. Els assistents van detectar els reptes i oportunitats vinculats a la promoció dels bons hàbits alimentaris, físic-esportius i de salut en infants i famílies, i van co-dissenyar estratègies i iniciatives per liderar des del sector empresarial el canvi cap a un futur on els hàbits saludables siguin una realitat.\nEl projecte “Hàbits Saludables en Família” té per objectiu abordar els reptes que es desprenen de la dicotomia entre la creixent preocupació de les famílies per la qualitat dels aliments i per la pràctica d’activitats esportives, i l’increment de l’obesitat infantil, dels mals hàbits alimentaris i de descans, i de les dolències vinculades a la baixa activitat física. El projecte pretén impulsar la creació de nous productes que ajudin a promoure els hàbits saludables entre els infants i les famílies per tal de sensibilitzar i comunicar els valors de salut, emocionals i socials de la pràctica físic-esportiva i l’adquisició de rutines alimentàries i de descans saludables tant a casa com a l’escola i en d’altres entorns lúdics i d’aprenentatge.\nL’Hospital Sant Joan de Déu, va presentar les lliçons apreses i els reptes presents i futurs de la promoció de la salut que impulsa la institució, de reconegut prestigi, i en l’actualitat un dels centres pediàtrics d’alta especialització més importants d’Europa.\nSerhs Food Educa, membre del Cluster foodservice, va compartir dades rellevants del sector dels menjadors escolars a Catalunya, objectius de promoció d’hàbits i reptes de present i futur d’aquest segment tant estratègic. Amb una trajectòria de més de 40 anys, es gestionen més de 200 escoles on es serveixen 30.000 menús diàriament, primant la satisfacció individual de cada nen/a, la seguretat alimentària, la nutrició saludable -promovent la dieta mediterrània- i la sostenibilitat en la gestió de la restauració.


Xàtiva continuarà formant part de la xarxa Viogén contra la violència de gènere - Portal de Xàtiva\nInicio Sucesos Polícia Local Xàtiva continuarà formant part de la xarxa Viogén contra la violència de...\nL’Ajuntament de Xàtiva ha renovat amb el Ministeri de l’Interior el conveni per a la inclusió de la Policia Local de Xàtiva en el sistema de seguiment integral dels casos de violència de gènere a través de la xarxa Viogén per als pròxims quatre anys.\nLa inclusió de la Policia Local de Xàtiva en aquesta xarxa, que es va signar el passat any 2017 i es va fer efectiva en 2018, permet tenir accés a la base de dades que recull informació exhaustiva i en temps real de tots els casos d’agressions relacionades amb la violència de gènere, realitzant un acompanyament a les víctimes d’aquest tipus de delictes, així com intervenir en la resolució dels casos.\n«Hem ratificat aquest conveni de col·laboració sobre el protocol concret entre Policia Nacional i Policia Local del sistema Viogén, complint així amb les lleis orgàniques del procediment administratiu corresponent», ha manifestat el regidor de Seguretat Ciutadana Juan Giner.\nViogén és un sistema vigent en tot el territori nacional i pensat per a aglutinar i coordinar diferents institucions públiques amb competències en matèria de violència de gènere, amb informació d’interès que es considera necessària per tal de fer prediccions de risc, seguiment i protecció a les víctimes.


Contes catalans by mele martinez - issuu\nELS CONTES QUÈ ÉS UN CONTE ? El conte és una narració breu que gira al voltant d'un únic incident predominant al que se li dona una solució definitiva ( s'ha de prescindir de tot allò que sigui secundari i pugui distreure l'atenció del tema principal ); Tot això expressat d'una forma que arribi a despertar en els nostres sentits un únic efecte emocional. En general és un relat breu que explica un assumpte fictici que es diferencia de la novel·la per la seva extensió. La novel·la acostuma a tenir una estructura més complicada i bastants més personatges que un conte. Es poden distingir tres tipus de contes: 1. El conte fantàstic, un simple joc d'imaginació, basat la majoria de vegades en mites i llegendes. 2. El conte anecdòtic, que gira al voltant d'un fet, succés o dita significativa i ingeniosa. 3. El conte didàctic, que duu una ensenyança o moral Un conte i una faula es distingeixen per que aquesta última és encara més curta que els contes, disposant només d'un sol capítol on es narra un fet concret i sempre duu moral. A més les faules, per poder donar lliçons, tenen sempre un final feliç, mentre que els contes no.\nELS ORÍGENS DELS CONTES Bé, els contes estan omnipresents en les nostres vides, però algú sap realment d'on vénen els contes? Realment, tothom està convençut que els contes existeixen des que l'ésser humà té necessitat de comunicar-se. És per això que totes les cultures tenen els seus propis contes i llegendes. Però els primers contes documentats com a tals, els trobem a l'orient, ja cap a l'any 4.000 abans de Crist ( fa més de 6.000 anys! ), escrits en papirs. En aquests contes, per exemple, ja hi apareixen fades que fan regals als nadons acabats de néixer o porten desgràcies a prínceps ( com un conte d'un príncep condemnat a mort, datat pels voltants del 1.500 a. C. ). En molts dels contes actuals, de fet, encara s'entreveuen molts motius orientals, ja sigui en formes de vestir, en llocs o en formes de pensar. I tot i tenir tants anys, aquests contes ja començaven de forma similar als actuals. "Hi havia una vegada un rei d'Egipte que no tenia cap fill ..." o "Fa molts, molts anys, en un llunyà país d'Orient, on el sol s'alça cada matí amb la seva cara d'or i foc, va existir un rei molt poderós i cruel ..." són inicis d'alguns d'aquests contes més antics. De fet, fins i tot l'obra d'Isop, amb més de dues-centes faules, està considerada molt influenciada per la cultura persa antiga. Així, el primer recopilatori de contes del que es té noticia és precisament Oriental, traduït al castellà el 1261, es titula "Calila i Dimna", però ja se'n té referència per part d'un rei de Pèrsia pels voltants del segle VI d.C. Aquests contes van recórrer Europa explicats per joglars, comerciants i mariners. De fet, alguns contes encara vénen de més lluny, com per exemple el conte de la ventafocs, on la sabata petita que\nnomés pot dur ventafocs congenia perfectament amb la tradició xinesa de la bellesa dels peus petits. La primera versió europea que se'n té constància prové ni més ni menys que d'Escòcia. Durant l'edat mitjana van aparèixer molts contes de tradició oral, dels que n'hi han milers i milers de versions repartides per tot el món, totes igual de vàlides. Després de "Calila i Dimna" trobem un altre recull de contes ... "Les mil i una nits". "Les mil i una nits" va arribar a Europa pels voltants del segle XVI, i no és més que un recull enllaçat de contes perses, assiris, egipcis i jueus. Aquest llibre relata l' història d'una noia, que per salvar-se de la crueltat del rei, cada nit li explica un tros d'un conte, deixant-lo inacabat. I així és com en aquest llibre s'enllacen històries tant fantàstiques com el "Cavall volador", "Simbad", "Ali Babà i els 40 lladres", "Aladí i la llàntia meravellosa" o "El lladre de Bagdad". Aquests contes influeixen moltíssim en la mentalitat europea, tant que arriben també a ser versionats en la cultura popular. No va ser fins el romanticisme quan autors europeus comencen a recollir contes de tradició oral purament europea. Contes com "en patufet" o "la caputxeta vermella" parteixen d'aquesta base. Aquests contes, no cal dir-ho, han estat sempre alterats segons les ideologies culturals i socials de les diferents èpoques que han viscut, així que difícilment en podem considerar mai un d'original. Finalment, cal dir que d'un temps ençà a la cultura dels contes europea s'hi estan incorporant, cada vegada més, contes procedents de l'àfrica i d'amèrica. Molts contes americans parteixen de variants dels contes europeus, però molts d'altres ho fan de les cultures precolombines.\nCONTES PER ALS MENTIDERS Els contes serveixen moltes vegades per donar una lliçó moral. Si volem corregir en un infant la tendència a mentir, ho podem fer des de diferents punts de vista si tenim en compte els contes: Punt de vista negatiu: Ens referim al fet que s'enfoca la mentida des de les conseqüències negatives, del càstig resultant de mentir. El pastor mentider és el conte que s'usa la major part de vegades per tractar les mentides, ja d'una forma senzilla tracta de les conseqüències nefastes de mentir: Al final, ningú et creu. El vestit de l'emperador és una bona alternativa per tractar les mentides també des del punt de vista negatiu. El Rei i tot el seu seguici prefereixen mentir per no quedar malament abans de reconèixer la veritat. I al final, acaben fent el ridícul. Al Flautista d'Hamelín hi trobem una altra forma de mentida, la de no complir amb la paraula promesa. L'alcalde d'Hamelín decideix no complir amb el que ha promès i no només ell, si no tot el poble en paga les conseqüències. Punt de vista positiu: En referim al fet que s'enfoca la mentida a partir de les conseqüències positives que implica ser sincer. El llenyataire honrat ens ho ensenya. Per no ser cobejós i dir la veritat, el llenyataire és àmpliament recompensat.\nTractament global: La millor història, sens dubte, per tractar la mentida de forma global és la de Pinotxo, ja que passa de les conseqüències nefastes de la mentida a com s'aprèn a dir la veritat. Contes contraproduents: Curiosament hi ha algun conte on es fa un tractament "positiu" de l'engany. Per exemple, al Gat amb botes, el gat es serveix d'enganys per aconseguir que el seu amo, pobre, es casi amb una princesa. També al Lladre de Tortosa, el protagonista es nodreix de mentides i enganys per aconseguir fortuna. Per contrarestar aquests casos, es pot recórrer a que hi ha més històries de desgràcies per als mentiders i als seus companys que no pas al revés i que, al final, tot s'acaba sabent.\nINICIS I FINALS DE CONTES De tots és ben sabut que existeixen fórmules per començar i acabar els contes ... però n'hi ha tantes que sempre acabem repetint dues o tres. Gràcies a la feina duta per l'Àngel Vergés ( a la seva web ) us en passo a llistar unes quantes: • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • •\nVet aquí que una vegada... Vet aquí que en aquell temps... Una vegada hi havia... Era una vegada... En un país molt llunyà hi havia... Temps era temps quan els animals parlaven... Fa qui sap quants anys... Una vegada fa molts anys... Un conte us explicaré, tan bé com jo sabré; si l'escolteu el sentireu, qui no el sentirà no el sabrà. Això era i no era, i bon viatge faci la cadernera, per vosaltres un picotí i per a mi una quartera, del bon blat que es bat a l'era, i el bé que se'n vingui i el mal que se'n vagi, i qui bé faci que bé trobi i el dolent que mal hagi. De follies i de rondalles jo us en contaré un grapat, les unes seran mentides, les altres seran veritats. Això era i no era, i bon viatge faci la cadernera, per tu un almud, per jo una barcella. Això era i no era... Bon viatge faça la cadernera. Vet aquí que en aquell temps que les bèsties parlaven i les persones callaven... Vet aquí que en aquell temps que els ocells tenien dents... Vet aquí en aquell temps que les bèsties tenien dents... Vet aquí que en aquell temps dels catorze vents, que set eren bons i altres set dolents... L'any titurany... L'any tirolany... Vet aquí en aquell temps dels set estudiants que tres eren ases i quatre bergants... Vet aquí en aquell temps que els arbres cantaven i les unces es mesuraven... Hi havia un rei que parava faves i li queien les baves dins un ribell... Vet aquí que en un poblet poblàs on tothom tenia nas... Escolteu bé això que us diré que si ho sé, tampoc no ho sé, i si bé mai no ha passat bé podria ser veritat. Rondalla ve, rondalla va, si no és mentida veritat serà. Vet aquí pels temps d'aquell rei que a qui sabia massa li feia llevar la pell.\nI acabaments! • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • •\nConte contat, conte acabat. Rondalla explicada, rondalla acabada. I això és tan veritat com que el conte s'ha acabat. I no són morts si encara són vius. I van viure feliços molts i molts anys. I van ser feliços i van menjar tots anissos. I el que no ho vulgui creure que ho vagi a veure. Aquest conte s'ha acabat i si no és mentida és veritat. Catacric-catacrac conte acabat. Catacrac-catacric, conte finit. I és un gos i és un gat i aquest conte s'ha acabat. I tot això es tan veritat que potser mai no ha passat. I van fer un gran dinar; primer van menjar un gall a l'ast, després un capó farcit i després un gat pelat, i vet aquí el conte acabat. Per qui no s'ho escolta. El "cuento" del Pare Simiento, tres cagarrutes en un "momento", una per a en Joan, una altra per a en Pere, i l'altra per el qui parlarà primer. I foren feliços, i com ells ho poguem ésser nosaltres, i dalt del cel ens puguem veure junts. Amén. I es un gat i és un gos i aquest conte ja s'ha fos. I darrere la porta hi un plat de confits que tots els llaminers hi posen els dits. I darrere la porta hi ha un sac de confits que tots els llaminers hi fiquen els dits. I darrere de la porta hi ha un fus i s'ha acabat. Amén Jesús. I ens en en vam anar plegats fins a... Allí ens vam deixar i jo vaig venir cap aquí per poder-vos explicar el que acabeu d'escoltar. I ells allí i jo aquí, i no m'han dat res pel camí. I això és sa rondaia de ... si vos agrada menjau-la-vos frita, menjau-la-vos torrada, i si no us agrada tirau-la dalt sa teulada. A la cric-cric, el conte ja està dit; a la cric-crac, el conte està acabat. I catacric-catacrac, el conte s'ha acabat. I tuuuuuuuuuut... La guilla ha vingut i se l'ha emportat, ha passat per un forat i allí dintre s'ha quedat. Entre un gat i un gos aquest conte ja s'ha fos. I cric-crac, el conte s'ha acabat; aquí planto un soc per tornar-hi un altre cop. I el que no vulgui creure aquesta rondalla vera, que el seu cap se li torni de cera. Una reina tenia tres filles: una mandarina, una tarongina, una melmelada i aquesta història s'ha acabada.


Lo Parte Any 9 Núm. 10 | Lo Bloc de Lo Parte\nEntrada anteriorLo Parte Any 9 Núm. 9Següent entradaLo Parte Any 9 Núm. 11\nUn pensament a “Lo Parte Any 9 Núm. 10”\n19 de març de 2020 a les 10:30\ngràcies per Lo parte. Per donar informacio tan interessant. Perquè en temps de confinament per sort tenim la cultura i l’art .


FLIX - L'Incasol licita les obres de restauració del castell de Flix\nFlix (ACN).- L'Institut Català del Sòl (INCASOL) ha tret a concurs les obres de restauració del castell de Flix (Ribera d'Ebre). El castell de Flix és una construcció militar emmurallada situada en la part superior del meandre que forma el riu Ebre al seu pas pel municipi. L’àmbit d’actuació de les obres de restauració comprenen tant la zona exterior perimetral del castell, fossats i camí d’accés, com tot l’àmbit interior del Castell. Les obres es faran en una sola fase i un cop finalitzades es preveu que l’edifici tingui ús públic i es destini a equipament. El cost previst és de 437.892 euros i es calcula que les obres duraran onze mesos.\nARBECA - Adjudiquen la segona fase de la restauració del poblat ibèric dels Vilars d'Arbeca\nArbeca (ACN).- L'Institut Català del Sòl (Incasòl) ha adjudicat a l'empresa Iltirta Arqueologia la segona fase de les obres de restauració de la fortalesa dels Vilars, situada a Arbeca (Garrigues), per un import de 118.405 euros. L'actuació començarà el mes d'abril i s'allargarà vuit mesos. A més, els treballs permetran la recuperació de patrimoni i recerca científica, ja que l'actuació permetrà ampliar els coneixements sobre els sistemes de fortificació de la primera edat de ferro peninsulars i europeus. La segona fase de la restauració preveu actuar en el front de la façana sud i oest interna del fossat, recuperar les pedres clavades i el talús de terra i els murs de la part baixa.


17 gener 2022 09:11\nJaume Ferrer | 20 desembre 2021\nCorria l'any 1763 quan Carles III va promulgar un decret per controlar els jocs d'atzar a Espanya. Aquest mateix text, però, importava de Nàpols un sistema de loteries públiques que, malgrat ser creat amb afany recaptador, va gaudir de molta fama. Més endavant, durant la guerra del francès, les Corts de Cadis van modificar aquell sistema. Així naixia la loteria moderna, la coneguda Loteria Nacional, i amb ella, el sorteig de Nadal.\nEl 22 de desembre s'ha convertit, doncs, en un dia icònic dins l'imaginari comú. Tots hem tingut l'esperança que un any qualsevol ens toqui la grossa, però ens solem quedar amb les ganes. Tot i que sempre hi ha afortunats que gaudeixen de la sort sobrevinguda.\nPer exemple, el Granada i el seu mediocre entrenador, Robert Moreno. Després de caure en Copa del Rei contra un equip de la Segona Divisió RFEF, va veure com li tocava la loteria anticipada quan el Mallorca va sortir a competir amb 11 infants de Sant Ildefons vestits de futbolistes. Només així s'explica el partit realitzat. Les ja conegudes mancances futbolístiques varen tornar a aparèixer en un grup que normalment destaca per suplir aquestes amb actitud i animositat. Diumenge passat, ni això.\nSedlar, a la seva tercera temporada, també és una persona a qui la sort l'ha mirat als ulls. Tot i que a l'estiu va perdre el seu company d'àpats i aventures va mantenir-se a la plantilla. Com ell, podríem trobar més de mitja dotzena de futbolistes que, com diria Vicente Moreno, «estan aquí de regalado».\nUn altre afortunat és Pablo Ortells, director esportiu del Mallorca i estudiant de primer d'oratòria. D'ençà que va fitxar pel club guanya la grossa de Nadal cada any. Dues temporades després de la seva arribada encara viu de les rendes de Recio. Qui ho havia de dir! Incapaç de fitxar un davanter amb cara i ulls o un porter per rellevar Reina. Durant l'estiu es va gastar uns 10 milions d'Euros en traspassos per futbolistes que no han aportat absolutament res. Tal vegada, al mercat d'hivern, és capaç d'arreglar-ho, però, si som realistes, és més probable que a vostè li toqui la sort el proper dimecres.\nFalta una jornada per arribar a l'equador de la competició i la situació està cada vegada més ajustada. Només 4 victòries de 18 partits són indici de què costa guanyar, ratifiquen la necessitat de fitxar i l'obligació d'encertar. D'altra manera, la permanència esdevindrà en una qüestió purament d'atzar. Així que haurem de fer com cantaven a un popular sainet de 1791: «Que tot sigui festa, que tot sigui alegria, esperem que ens caigui la Loteria».


KDE - Versió de juliol amb esmenes d'errors del Plasma 5.7.2 del KDE\nVersió de juliol amb esmenes d'errors del Plasma 5.7.2 del KDE\nDimarts, 19 de juliol de 2016. Avui KDE publica una actualització amb esmena d'errors del Plasma 5 del KDE, versió 5.7.2. El Plasma 5.7 es va llançar el juliol amb molts refinaments de característiques i mòduls nous per completar l'experiència d'escriptori.\nAquest llançament afegeix el benefici d'una setmana de noves traduccions i esmenes per part dels col·laboradors del KDE. Les esmenes d'errors són típicament petites però importants, i inclouen:\nS'ha solucionat la compilació amb les «kdelibs4» del Breeze. Commit.\nSolucionar la coincidència d'inici de finestra basat en la «AppName». Commit.\nRegistre complet de canvis del Plasma 5.7.2


El moment del Fraikin Granollers d'handbol: primer, la Lliga Asobal\nPrimer, la Lliga Asobal\nEl Granollers rep el Benidorm amb l'obligació de reenganxar-se a la lluita per la segona posició\n2 min. Barcelona 08/03/2019 12:23\n651x366 Vukasin Rakocija celebra un gol al Palau Olímpic de Granollers / BM GRANOLLERS Vukasin Rakocija celebra un gol al Palau Olímpic de Granollers / BM GRANOLLERS\nEl Fraikin Granollers necessita punts. L'equip visita aquest dissabte la pista del Teucro gallec (18.30h, La Liga Sports TV) amb l'obligació de reconduir la seva situació a la Lliga Asobal. Ha de ser i és la gran prioritat de la temporada. Les aspiracions de grans registres a la Copa EHF és un premi al rendiment de la plantilla. Les competicions estatals marquen la dimensió del projecte. Una relliscada final hipotecaria la seva viabilitat, l'econòmica i l'esportiva.\nEls dos últims partits han allunyat el conjunt blanc-i-blau de la lluita per la segona posició. Que l'Ademar de Lleó (21-23) i el Bidasoa (24-25) s'enduguessin la victòria del Palau Olímpic ha trencat el guió de la primera volta. Les dues derrotes, consecutives, contra rivals directes ha fet que l'equip sigui cinquè i hagi de remuntar el vol. "Encara queden molts partits i molts duels directes entre equips de la part alta. Ens hauria agradat sumar algun punt més en aquests últims partits, és cert, però la nostra situació és millor que la que teníem a aquestes alçades de la primera volta", comenta Rama.\nBorja Lancina i Ian Tarrafeta segueixen recuperant-se de la seva lesió i no formaran part de l'expedició granollerina. L''staff' tècnic haurà de recolzar-se en Pol Valera com a central ofensiu, a banda de canviar jugadors de posició. El jugador del filial Pau Ferré completa la convocatòria i podria debutar aquest cap de setmana finalment a l'Asobal.


Bicycle handlebars spares | deporvillage\nBicycle Handlebars Spares\nPro (2) FSA (3) BBB (1) Brooks England (3) Ergon (3) Vision (1)\nAccessories (101) Bike Mirrors (33) Couplings (31) Handlebars (239) Spares (13)\nBBB Loud & Clear BBB-11 Bike Bell Black\nPRO 1/8 " carbon washer (4 pcs.)\nOpinions featured in Bicycle Handlebars Spares\nCheap and good quality spider\nCheap, easy to assemble and solves the compression of the steering when you have little margin between the tube and the power.\nPopular Bicycle Handlebars Spares brands:


Nota sobre la Llei 5/2020 de l’Impost sobre les Transaccions Financeres | ACM\nInici › Jurídic › Novetats normatives › Nota sobre la Llei 5/2020 de l’Impost sobr...\nNota sobre la Llei 5/2020 de l’Impost sobre les Transaccions Financeres\nEL DIVENDRES 16 D’OCTUBRE DE 2020 S’HA PUBLICAT LA LLEI 5/2020, de 15 d’octubre, de l’Impost sobre les Transaccions Financeres.\nD’acord amb l’article 1 l’Impost sobre les transaccions financeres és un tribut de naturalesa indirecta que grava les adquisicions d’accions en els termes previstos a l’article 2 i s’aplica amb independència del lloc on s’efectuïn l’adquisició i qualsevol que sigui la residència o el lloc d’establiment de les persones o entitats que intervenen en l’operació, sens perjudici dels règims tributaris forals de concert i conveni econòmic en vigor, respectivament, en els territoris històrics del País Basc i en la Comunitat Foral de Navarra.\nEl fet imposable són les adquisicions a títol onerós de les accions definides en els termes de l’article 92 del text refós de la Llei de Societats de Capital, aprovades pel Reial Decret Legislatiu 1/2010, de 2 de juliol, representatives del capital social de societats de nacionalitat espanyola, que compleixin les condicions de l’article 2. Així mateix, l’article 3 determina les exempcions de l’impost i l’article 4 estableix que l’impost meritarà en el moment en què s’efectuï l’anotació registral dels valors en favor de l’adquirent en un compte o registre de valors, ja sigui en una entitat que presti el servei de custòdia o en el sistema d’un depositari central de valors, derivada de la liquidació de l’operació o de l’instrument financer que origini l’adquisició dels valors.\nPel que fa a la base imposable, aquesta estarà constituïda per l’import de la contraprestació de les operacions subjectes a l’impost, sense incloure les costes de transacció derivada dels preus de les infraestructures del mercat, ni les comissions per la intermediació, ni cap altre cost associat a l’operació.\nEl contribuent de l’impost és l’adquirent dels valors a què fa referència l’article 2 de la llei. El tipus impositiu és del 0,2 per cent i el període de liquidació coincideix amb el trimestre natural.\nL’entrada en vigor d’aquesta llei serà al cap de tres mesos des de la seva publicació al BOE.\nLlei 5/2020, de 15 d’octubre, de l’Impost sobre les Transaccions Financeres: https://www.boe.es/boe/dias/2020/10/16/pdfs/BOE-A-2020-12356.pdf


Jorge Valdano: "Si cal prendre distància amb Mourinho, es pren"\nEl director general del Reial Madrid ha dit que el que vol el club és que Mourinho "estigui còmode" i que no volen que la situació "incomodi la massa social del club"\nREDACCIÓ Madrid 26/01/2011 23:29\nJorge Valdano, director general del Reial Madrid, ha dit quan ha acabat el partit de la Copa del Rei contra el Sevilla que "el club vol que Mourinho estigui còmode i, si cal prendre distància perquè se senti bé, es pren".\nEn declaracions a Canal+, Valdano ha volgut tancar així la polèmica que manté el tècnic portuguès José Mourinho amb ell des de fa unes setmanes. Amb aquestes paraules, ha apel·lat al sentit comú per acabar amb el conflicte que té ell amb l'entrenador del Reial Madrid, que recentment ha afirmat que ell només parla amb el president del club, Florentino Pérez i amb José Ángel Sánchez, director general executiu de l'entitat.\n"El club vol que Mourinho se senti còmode, el nostre enemic són els adversaris com el Sevilla i és aquí on cal concentrar les energies. El madridisme no vol que aquesta situació incomodi a la massa social del club", ha subratllat Valdano.


L'Arxiu del Regne ofereix visites guiades perquè es conegui part del fons documental\nLa Conselleria de Cultura ha informat aquest divendres que l’Arxiu del Regne de Mallorca, centre dependent de la Conselleria, ofereix visites guiades a les instal·lacions del centre adreçades a diferents col·lectius (grups escolars, associacions, entitats) i persones interessades que vulguin acostar-s’hi per conèixer part del fons documental i el funcionament intern d’aquesta Institució.\nA més, han recordat que tant la sala d’actes com la sala d’exposicions es posen a disposició de qualsevol institució, associació o persones interessades a fer-ne un ús de caire social, cultural o patrimonial, en aquests espais nous i rehabilitats.\nSegons han informat, d’ençà de la seva inauguració, després de la reforma integral de l’edifici, s’han fet visites adreçades a escoles i centres de secundària, grups universitaris, centres de formació ocupacional i del professorat, associacions culturals, etc., així com les duites a terme per al públic general en dates assenyalades (Dia de les Illes Balears, Dia Internacional dels Arxius).\nEs poden sol·licitar visites guiades gratuïtes en grup fins a un màxim de 20 persones, segons la disponibilitat i prèvia sol·licitud a l’Arxiu del Regne. Aquest mateix divendres un grup de 8 persones, professors jubilats, estudiants de cursos d’història, etc, han pogut gaudir d’una explicació didàctica sobre els documents més representatius de l’Arxiu, i a continuació d’un recorregut tant pels espais públics com per les zones d’accés restringit.\nD'aquesta manera, han visitat i conegut el funcionament de la sala d'investigadors, la sala de digitalització i restauració o una sala de dipòsits compactes, on es conserven documents originals del segle XIII en endavant.


Esdeveniments 24/02/2019 – Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / Esdeveniments\nXXI TRÒFEU MEMORIAL MONTSE COROMINAS\nEsports de tracció\nCANICRÒS I MÚIXING DE L’ANOIA\nCAMPIONAT DE CATALUNYA RELLEUS\n1er Gran Premi CERETÀ | INTERCLUBS\nToca agafar aire!\nA la FCEH ens prenem un descans i estarem absents del 05 al 25 d'agost (inclosos). Que gaudiu de l'estiu 😎🍨 🏝\nL'skeleton català pren forma amb un sòlid equip on hi consten dues esportistes catalanes. El projecte està impulsat per la @fedhielo i la FCEH i dirigit per @AnderSkeleton i Bernat Buscà.\nReply on TwitterRetweet on Twitter9Like on Twitter27\nLaura Barquero ya ha encontrado una nueva pareja y es alguien a quien todos conocemos mucho y que retorna a esta disciplina: Tòn Cónsul. El nuevo dúo, a quien deseamos la mejor de las fortunas, entrenará en el IceLab con Barbara Luoni.\nReply on TwitterRetweet on Twitter29Like on Twitter78\nCAR Sant Cugat@CARSantCugat·\nQuin paper té la psicologia en el rendiment dels esportistes ❓\nRespostes en aquesta entrevista a Pep Font, psicòleg #somCAR https://t.co/tFp2nQe0qu\nReply on TwitterRetweet on Twitter6Like on Twitter19\n“Competir bé no és prendre les millors decisions, és prendre-les”\n🎙 Parlem amb el psicòleg esportiu Pep Font, amb més de 30 anys d'experiència al @CARSantCugat.\nUna lectura d'estiu per aprendre i reflexionar https://t.co/IsIFNhOqdC


Els valencians disfrutaran de les Falles d’enguany des de casa a través de la programació especial d’À Punt - À Punt\nEls valencians disfrutaran de les Falles d’enguany des de casa a través de la programació especial d’À Punt\nLes Falles en À Punt\n24 d'agost 2021 - 11:51\nÀ Punt torna a estar amb les Falles. La televisió pública ultima els detalls per a retransmetre, del 30 d’agost al 5 de setembre, els actes del calendari completament inusual per la pandèmia. Tot i que el 2021 viurem les Falles d’una altra manera, l’esperit festiu manté l’esperança d’una pròxima normalitat pel 2022. Mentrestant, aquestes Falles de setembre es podran gaudir amb prudència des de casa i per les limitacions del toc de queda.\nEl dimecres 1 de setembre es retransmetrà la Plantà de les falles amb l’Alba de les Falles amb els castells de focs artificials a partir de les 22:00 hores. El programa Bona vesprada i els informatius oferiran tota l’actualitat amb els guanyadors dels ninots indultats i dels premis a les millors falles de la Secció Especial.\nL’Ofrena, que enguany estrena recorregut per les obres de la plaça de la Reina, estarà tancada al públic i regulada per a garantir les mesures sanitàries per la Covid-19. Presentada per Clara Castelló, Mónica Antequera i Ferran Cano, l’Ofrena serà el divendres 3, des de les 16:00 fins a la mitjanit i dissabte 4, de matí, a partir de les 09:00 fins a les 13:00 i continuarà també de vesprada i nit.\nFallera Major de València, Conseuello Llobell. / À Punt


Magisterio de la Iglesia archivos - Oh My Book\nApologética 0 Biografías y testimonios 1 Calendarios 2022 0 Catequesis 4 Cristología 0 Eclesiología 1 Escatología 0 Evangelio 2022 0 Familia 3 Formación 6 Infantil 0 Inspiración 2 Juvenil 2 Literatura 0 Liturgia 1 Lugares santos 0 Magisterio de la Iglesia 17 Mariología 1 Moral 4 Noviazgo y matrimonio 2 Oración 1 Patrística 0 Sacramentos 2 Sagradas Escrituras 1 San José de Nazaret 1 Tarjetas de Navidad 0 Teología y filosofía 2\nTeresa Abad Moratinos 0 Dale Ahlquist 0 Ricardo Aldana 0 Pat Alexander 0 Sharon Altman 0 Inmaculada Alva 0 María Álvarez de las Asturias 0 Nicolás Álvarez de las Asturias 0 Carlos Amigo 0 Ignacio Amorós Rodríguez-Fraile 0 Anónimo 0 Javier Aranguren 0 Miguel Aranguren 0 Rafael Arce Gargollo 0 Santiago Arellano Librada 0 Kiko Argüello 0 Francisco Armenteros Montiel 0 Juan José Ayán Calvo 0 Mari Patxi Ayerra 0 José Ramón Ayllón 0 Jesús Azcárate Fajarnés 0 Natalia de Azcárate Kouberskaya 0 Nils Baer 0 Alfonso Basallo Fuentes 0 Ricardo Bátiz 0 Zygmunt Bauman Benedikt Baur 0 Papa Benedicto XVI 1 Laureano Benítez Grande-Caballero 0 Tereta Berbel Romero 0 John Bergsma 0 Alfonso Berlanga Gaona 0 Gonzalo Bermejo 0 Pedro Beteta 0 Diego Blanco Albarova 0 Pablo Blanco Sarto 0 Ricardo Blázquez Pérez 0 Louis Bouyer 0 José Brage Tuñón 0 Patxi Bronchalo 0 Lucas Buch 0 Padre Cèdric Burgun 0 Padre José Caballero 0 Santa Teresa de Calcuta 0 Léonie Caldecott 0 Stratford Caldecott 0 W. Keith Cambell 0 Salvador Canals Navarrete 0 Vicente Cárcel Orti 0 Carmelitas Descalzas 0 Vanessa Carroll 0 Un Cartujo 0 Isidro Catela Marcos 0 Ernesto Cattoni 0 José Miguel Cejas Arroyo 0 Amadeo Cencini 0 Mariolina Ceriotti Migliarese 0 Francisco Cerro Chaves 0 Pablo Cervera Barranco 0 Charles J. Chaput 0 Jean Baptiste Chautard 0 G.K. Chesterton 0 Darío Chimeno Cano 0 Walter J. Ciszek 0 Carmelo de Coimbra 0 M.ª Jesús Coma 0 Comisión Pontificia 3 Conferencia Episcopal Española 0 Javier Cotelo 0 CREO Tadeusz Dajczer 0 Juliet David 0 Nicolas Diat 1 Javier Díaz Vega 0 Rance Didier 0 Teresa Díez González 0 Teresa Díez 0 Jan Dobraczynski 0 Ignacio María Doñoro de los Ríos 0 Mar Dorrio Lourido 0 Javier Echevarría Rodríguez 0 Obianuju Ekeocha 0 Ana Catalina Emmerich 0 Equipo Editorial Creo 0 Equipo Editorial Edice 0 Equipo Editorial Empresa y Humanidades 0 Equipo Editorial Mensajero 0 Equipo Editorial Paulinas 0 Equipo Editorial PPC 0 Equipo Editorial San Pablo 0 Equipo Editorial Verbo Divino 0 Equipo Editorial Youcat 0 Escuela Bíblica y Arquelógica De Jerusalén 0 Anthony Esolen 0 Fulgencio Espa 0 P. Pierre Estrate 0 Jean de Fabrégues 0 Francisco Fernández Carvajal 0 Eva Fernández 0 Aurelio Fernández Fernández 0 Víctor Manuel Fernández 0 Daniel L. Flaherty 0 Josué Fonseca Montes 0 Papa Francisco 11 Viktor Emil Frankl 0 André Frossard 0 gaetan Fernando García de Cortázar y Ruiz de Aguirre 0 Jesús García 0 Manuel García Morente 0 José Cristo Rey García Paredes 0 Emilio García Sánchez 0 Michel Gasnier 0 Marta Ghiglioni 0 Eduardo T. Gil de Muro 0 Jesús Gil Saenz 0 José Ramón Godino Alarcón 0 Gereon Goldmann 0 José Luis González Gullón 0 María Encarnación González Rodríguez 0 Sor Leticia González Solís 0 Nicola Gori 0 Joseph Grifone 0 Romano Guardini 0 Teresa Gutiérrez de Cabiedes 0 Fabrice Hadjadj 0 Scott Hahn 0 Alfonso Heinen S.J. 0 Laurentino María Herrán 0 Pierre-Hervé Glosjean 0 Jesús Higueras Esteban 0 San Agustín de Hipona 0 Robert Hugh Benson 0 José Miguel Ibáñez Langlois 0 José Luis Illanes 0 Francisco Insa 0 Santa Teresa de Jesús 0 Enrique Jiménez Lasanta 0 John F. Coverdale 0 Jorge Molino Madrigal 0 Papa Juan Pablo II 1 Ernesto Juliá 0 Gaétan Kabasha 0 Gabriela Kast Rist 0 Tomás de Kempis 0 Jean-François Kieffer 0 Santa María Faustina Kowalska 0 Jean Lafrance 0 Michael Langer 0 Ignacio Larrañaga Orbegozo 0 Edward Le Joly 0 Éloi Lecrerc 0 Ulrich L. Lehner 0 C.S. Lewis 0 Almudena Ligero Riaño 0 San Alfonso María de Ligorio 0 Lawrence Lovasik 0 San Ignacio de Loyola 0 Henri De Lubac 0 Bénédicte Lucereau 0 Luis Manuel Martínez Domínguez 0 Madeleine Debrêl 0 Federica Magrin 0 José Pedro Manglano 0 María del Camino Viana 0 Marta Moreno 0 Bernard Martelet 0 Padre Santiago Martín Rodríguez 1 Lucía Martínez Alcalde 0 Jesús Martínez García 0 Carlos Martínez Oliveras 0 José Antonio Martínez Puche O.P. 0 Santiago Martínez Sánchez 0 Juan Antonio Mateo García 0 Meg Meeker 0 Luis María Mendizábal 0 Rafael Merry del Val 0 Bernhard Meuser 0 Ramón Alfredo Mirada Muñoz 0 Soldo Mirjana 0 Enrique Monasterio Hernández 0 Paulina Mönckeberg 0 Joaquim Monrós Guitart 0 Ángel Moreno Sancho 0 Jacques Mourad 0 José Ignacio Munilla 0 Enrique Muñiz García 0 José María Navalpotro 0 Alejandro Navas García 0 François-Xavier Nguyên van Thuân 0 Santa Teresa del Niño Jesús 0 Josephine Nobisso 0 Henri J. M. Nouwen 0 Fernando Ocáriz Braña 0 José Luis Olaizola 0 Véronique Olmi 0 Manuel Ordeig 0 Jesús Ortiz López 0 María Osborne 0 Papa Pablo VI 1 Rafael Palmero Ramos 0 Charles Peguy 0 José María Pemán 0 Máximo Pérez S.J. 0 Alicia Pérez Tripiana 0 Estanislao Pery 0 Jacques Philippe 0 Padre Pío 0 Anna Plans Colomé 0 Christine Ponsard 0 Fernando Poveda 0 Arthur Powers 0 Enric Puiggròs 0 Nabeel Qureshi 0 Juan Carlos Ramos 0 Joseph Ratzinger 0 M. Raymond 0 Andrea Riccardi 0 Alfonso Riobo 0 Vito Rizzo 0 José Antonio Rodríguez Rodríguez 0 María Rodríguez Velasco 0 Román Llamas Martínez 0 Tracey Rowland 0 José Luis Rubio 0 Begoña Ruiz Pereda 0 Marko I. Rupnik S.J. 0 José Simón Sagastibelza Lugo 0 San Francisco de Sales 0 Ignacio Sánchez-Carpintero Plano 0 Isabel Sánchez 0 Álvaro Sánchez León 0 Alfonso Sánchez-Rey López de Pablo 0 Natalia Sanmartin Fenollera 0 Gabriel de Santa Mª Magdalena 0 Robert Sarah 1 Heinrich Schlier 0 Peter Seewald 0 Stèphane Seminckx 0 John Senior 0 Emilio Sierra 0 Jesús María Silva Castignani 0 María Ángeles Sobrino López 0 Robert Spaemann 0 Federico Suárez Verdeguer 0 Enrique Tapia Sanz LC 0 José Ignacio Tellechea Idígoras 0 Claude Joseph Tissot José Tissot 0 Nuria Torrell Ibáñez 0 Jean M. Twwenge 0 Pedro Antonio Urbina Tortella 0 María Vallejo-Nágera 0 Maxence van der Meersch 0 Albert Vanhoye 0 Francois Varillon 0 Varios autores 0 San Juan María Vianney 0 Juan Vicente Boo 0 Valentín Viguera Franco 0 George Wieghaus 0 Christine Winkelman 0 Louis de Wohl 0 Thomas E. Woods 0 Rafael Zafra Molina 0 Borja Zavala 0 José María Zavala 0\nPapel 16 Artículos 0 0 1 Ebook Audiolibro\nFratelli tutti | Carta encíclica sobre la fraternidad y la amistad social\nGaudete et exsultate | Exhortación apostólica sobre la llamada a la santidad en el mundo actual\nLaudato si’ | Carta encíclica sobre el cuidado de la casa común\nLumen fidei | Carta apostólica sobre la Fe\nQuerida Amazonia | Exhortación apostólica postsinodal


MOLTES GRÀCIES ALS 150 PARTICIPANTS DE LA SISENA MILANYADA!\nd’octubre 16, 2017\nTot i la boira a la carena de Milany que va tapar les vistes panoràmiques des del Castell, es va poder gaudir de l'ambient de la tardor als boscos i paratges de Vallfogona i Vidrà. Des de l'organització volem dir-vos fins l'any que ve que tornarem a preparar dos recorreguts per l'entorn natural de Vallfogona.\nMOLTES GRÀCIES ALS 150 PARTICIPANTS DE LA SISENA M...


Martes 17 de Mayo de 2022 | 181523685 visitas | 298 usuarios conectados\n22 22 20 0 14 6 1\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.1 Juventud Sexitana 0 - Churriana C.F. 7 No 0 2 0 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.3 Otura C.F. 0 - Churriana C.F. 1 Si 0 0 0 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.5 Churriana C.F. 2 - C.D. Almuñécar City 0 No 0 2 0 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.6 Gabia C.F. 1 - Churriana C.F. 2 Si 0 2 1 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.7 Churriana C.F. 1 - Cultural Asako 2 Si 0 0 0 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.8 C.D. Dúrcal 1 - Churriana C.F. 1 Si 0 0 0 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.9 Churriana C.F. 1 - Cúllar Vega C.F. 1 Si 0 0 1 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.10 Churriana C.F. 3 - Juventud Sexitana 0 Si 0 1 0 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.11 Puerto de Motril 1 - Churriana C.F. 3 Si 0 0 0 0\n1ª Andaluza Granada Gr.A Senior J.12 Churriana C.F. 2 - Otura C.F. 2 No 0 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9-A Senior J.15 C.D. Huétor Tájar 2 - U.D. Maracena 1 No 14 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9-A Senior J.16 U.D. Maracena 0 - Loja C.D. 1 No 45 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9-A Senior J.20 U.D. Maracena 2 - C.D. Huétor Vega 1 No 24 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9-E Senior J.1 U.D. Maracena 2 - C.D. Estepona F.S. 0 No 13 1 0 0\n3ª Div. Gr. 9-E Senior J.3 U.D. Maracena 1 - C.D. Alhaurino 1 No 10 0 0 0\n3ª Div. Gr. 9-E Senior J.9 U.D. Maracena 5 - Melilla C.D. 2 No 21 1 0 0\nLa ficha de este jugador ha sido vista 16802 veces desde el 22 de Enero de 2010\n3. Primera RFEF Grupo 2\t 2118\n9. Tercera RFEF Grupo 10\t 1511\n10. Segunda RFEF Grupo 3\t 1380\n392. Tercera División Grupo 9-A 91\nTiempo de carga: 2,0854699611664 segundos


Edición del martes, 08 julio 1986, página 24 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del martes, 08 julio 1986, página 24\n24 LA VANGLJARDIA Cataluña MARTES, 8 JULIO 1986 Aurora Patijio Aedot falleció cristianamente el 7 dejulio. Su afligidos: esposo, Antonio Ferrero hijos, Auroray Antonio: hios políticos, José M. y Joaquina, hermana. nietos,sobrinos y demás familia, les saipi. nan un recuerdo en sus oraciones.El entierro tendra uqar mañana, dia 9. a las 10.40 horas, en as capahas del 1 M Si-. (Sancho de Avila). donde se celebrará la ceremoniareligiosa. No se invita particular mente. Frwicesc Crrdüs ¡ Makqorrigat ha mort cristianament a Girona el dia 6 de juliol del 1986, ata 56 anys d’adat. (A.C.S.) Els seus afligits; esposa, Antónia;tilia, lsabel M!, Emma, Francesc Xavier, Jórdi i Eduard; filIs política, riéts; mare, Josepa; germana, i fa rn’lia tota ho tan saber a Ilurs amics i corieguts. Lacte del enterramenttindá lloc avui, da 8, a les 153O ho. res, a les capellas de l’l,M SF. (San so dAvila, 20). Sequidament el di funt sera traslladat al cementiri del SudOest. No s’hi invita particularment. En Fruncesc Cerdús Mekgarrgc*t 3 a firma Cervecera de Inversiones. t.5 A,, de Barcelona, tée! sentimeni da participal amort del mu administrador nerent (E.P F) 1 fa saber tan sen-si- bis perdua a les persones afine, aquesta companyla ele praga la de- dicacio d’un pietós record. En Fruncesc Cirdús i Mfllugirrigat La firma La Alhambra, Fca. de Cervezas, S A., de Granada,té el sentiment de participar la mort del mu conceller (E.P,R.). El conseil dAdministracio preqa a dedicado dun pietos record a tole els seus amics. clients i col - labora..dors. En Froncesc Cordús ¡ Mckgurrigot La firma La Moravia, S A., de BdrceIonS, te el serit!rnent de purticipar Ii mort del ecu apo derat (E.P n ) r n corr,pinic,a atrita erdua ls smíce, ctcots i col laboradors, d’manem 110 pm toe record pal ditunt. Fidel Sdé ¡ oIedit Ha mort cristianarneni el dia 7dejulioldel 1986,a ‘edatded3 anys. — Els mus afligits. capo-sa, Angela; tills, Fidel i Victoria; filis politics, Antoni i Maria; neta, besnét 1 familia lota. 1-a, tan saber a lurs smics 1 coflOqIJt5 1 (IS pr4guen la caritnit de volee -lo tenir preerit en turs orcions t er,le cte lrr,te rramenl tindra !oc ayo, d’mart. a lee 1 1 40 h.. a es cdpclles (-le t’I.MSE (carror sanxn dAvila, 20). No ah, invita prticoirnient. Josep Conosn i Ferrert h i-nort cr,st,ar,srncnt el dia T do luiini del mes. íla aciJe afli gte epnsa. N13,ia Arp,tp 1 tilia, Jo’ di. Gar! ‘ Me-’ ., re fa-rnii,ar’j -m!(,s fn , ‘ 1 ari sen:31- ble perdun 1. ‘ai,te de l’entprramonttiridra loe avuii. a les 940 h , a Ica ca- pelles de il.M3 F. (Sanxo dAvila, 20) No s’hi invita particularment. Los familiares de Juwi MoIk,s Ribott (E.P.D.). Que descansó en lapaz del Señor el pasado día 4 de julio, agradecen las muestras de condo’encia recibidas y comunican la celebración de una misa, en sufragio de su alma, hoymartes. a las 20.15 horas, en el Ora tono de Santa Maria del ColegioMayor Bonaigua (C. Aviadora Ci- mérles i Iglésies, 1 , junto Plaza PíoXlii, y mañana miércoles, a las 19.30 horas, en la Iglesia Parroquial de PaIle)á. Mossen Josep Angkdo i Bonadonat ha mart en la pau de Crist, ala82 anys de vida cristiana i 57 de ministeri sacerdotal, con- fortat amb I’oració de l’Esglé Sm. (A.C.S.) La “Residéncia Sacerdotal Sant Josep Oriol”, la ‘Llar Santa Rosalia de Teiá”, i tots els qul l’hari estimat, us agrairan la pregá nc per a elI, i us conviden a la misasde cos present i al ritu de I’enterra ment que se celebrará, avui, dimar la, a dos quarta de deu. a la capeltade la Residencia Sacerdotal (carrerJoan Güell, 200). A les 11 també se celebrará una misas a la parróquiadeTeiá. PisujqI Moner Millát Ha fallecido en Barcelona, a - lo 88 años de edad coriforta do con los Santos Sacramentos, el d��a 7 de julio de 1986. --Su esposa, Paquita Longás Sauras;hermanos, sobrinos y la Sra. Gloria Berges de Miral, al participar a susamigos y conocidos tan sensible perdida, suplican un recuerdo en - sus oraciones. El acto del entierrotendrá lugar el día 8 a las 11.50 en las capillas del S.M.P.F. (calle San-cho de Avila n. 20), donde se cele- brará la ceremonia religiosa. No se invita particularmente. Jorni SyoI i Cerverat industrial, ha mart a l’edat de 75 anys. (A,C.S.). Etc seus estimats: esposa, Maria Angela Cuadras; fula, Joan, Neus, Marcel, nores, Josefina, lwona; neta, Maria Angela, Maria Roser, Stephan, Adriana-Dagmara, i de-mes famIlia, ha tan saber a Ilurs amiGa 1 coneguis. L’enterrament tindrá lloc avui, dia 8, a3/4 de 4de la tarda, a les capelles de l’l.M S.F. (Sanxo dAvíla, 20). No s’hi invita particularment. Pedro Albero Gilt viudo de Emilia GutiérrezMangado, ha tallecido cristia namente en Barcelona el 6 de julio de 1986. Sus afligidos: hi1o:, Amado. Pedro y M. Angeles; hi1o politicos, Flor Mangado y M. Asuricio’i Canos; nietos, Jorge, Crialina y Javier. participan a sus -rniqos y -.nnor.idos tan sensible perdida y qur’el entieyro tendra u qnir hoy. dic 8, a las 12 de la mañana, en las capillas do Pompas Fúnebres(C. Sancho de Avila, 20). Acto caqui- do se trasladará al difunto al ce- montano de San Andrés. Joan Torra i Radiot man a Barcelona, el dia 7 de mIni del 1986, a I’edat de 57 anys, contortat smb cts Santa Sagraments i la BenediccióApostólica, (A C S.) Elsseus afiigits: esposa, Mercé Santamaria i Farre ra, fille, Merce i Arma; tul polític. Francese; germans, mare política,nebota. familia tota i el joya, Jordi Campos, ho tan saber a Ilurs amica i coneguts 1 els preguen de valer-lo terar present en Ilurs oracions.1 ‘ertarrament será avui dia 8, a les16 hores, a I’esglesia parroquial de Sant fuqeni 1 Papa, carrer Borreli, - 303, on se celebrará la cerimónia religiosa per letero repr,s da la aev anima A cOotiriuaCiO Ce Irsalladara al iliturit al cementiri del Sud Oest. No s’hi invita particiiiarment. Llorenç Mtsrqués i Colult h5 mart eristisilament a Bar- cebos, el dia 6 de julio! del19R6, als 80 anys d’edat. (A.C,S.) Els seus fula, Montserrat Marqués i Martí, Francesc Gumá i Rafols; netes, Maria Montserrat i Maria del Mar, i familia tota, ha tan saber a Ilurs amics i coneguts 1 ela preguen la cantal de valer-lo tenir present en Ilurs oracioris.L’enterrament será avui dia 8, a les 9 bares, a les capelles del S.M.P.F.,carrer Sanxo d’Avila, 20, on se cele- brará la cerimonia religiosa per le-tern rapas de l seva anima. A con- tinuació ca traslladará al ditunt al cementiri de Vilariova i l Geltrú. No shi ‘ovita particularment Agusti Costubellu i Bruilt morí cristianamerit a Barcelo na, el dia 6 de juliol, als 82 anysd’edat. (A.C.S.). Els seus afli gits: esposa, Carme; filis, Agusti, Emili Neus; fills politics,néts. germans polítics, nebots i f a- mília tota els preguen ternir-lo present en Ilurs oracions. L’enterra ment será avui. dia 8, a les 8.10horas del mati, a les caaelles del I.M.S.F. (Sanxo d’Avila, 20), on secelebrará la cerimónia religiosa. No s’hi invita particularmant. Agustí Bernal i Diezt vidu de Visitació Piñón i Mas,man a Barcelona el dia 7 de ju liol, cristianament, a!S 79 anysd’edat. (A.C.S.). Els seus att- gits: tilles, Rosa, Teresa a Isabel;tilIa polítics: Francecs 1 Josep; néts, germans, familia tota. els pretenirlo present en llurs oracíons. Lente- rrament será avui, dia 8, a les 15.30hores, a la parróquia de Sant Vi- cenÇ de Sarria (carrer Rector Volta,5). No s’hi invita particularment. Pregueu a Déu en caritat par l’ánima de Cinto Forné ¡ Sanzt que morí a Palamós el dia 5 dejuliol del 1986, a l’edat de 87 anys, havent rebut ola SantsSagraments i la B. A. (A.C,S.).Ela seus afligits: espós, Josep Tur; filIes. Maria i Cinta; fills polítics, Jo-sep Bujons i Josep Claramunt; néts, besnéts; germá, Josep, i demés fa-miliars, us preguen la tingueu pre senta en les vostres oracions. Lamissa exequial en sufragi de la seva ánima se celebrá ahir dilluns, dia 7,a l’església parroquial de Santa Ma- ria del Mar. Palamós, 8 de juliol del1986. Ilmo. señor don Ernesto Dodero Noguést Medalla al Mérito en el Trabajo, apoderado general de Co- marcial Algodonera JuanMata, S. A.” , falleció cristiana- mente el dia 3-7-86. El Consejo deAdministración y empleados de di- cha Sociedad se unen al dolor detan sensible pérdida y ruegan una oración por su alma. Barcelona, 8 de julio de 1986. ANIVERSARIOS Segon aniversari de Angel Pons i Fábregast que mori el dia 8 de uliol del 1986.— La seva familia usagrairan que ci tingueu pre sant en les vostres oracions. Segundo aniversario D. Raimundo Santamaría Fernándezt que falleció el día 8 de septiembre de 1984. Su esposa, hermanos y demás familia, lesruegan le tengan presente en sus recuerdos. Necrológicas Nuevas instalaciones de protección ciudadana en Barcelona El akalde de Barcelona, Pasqual Maragail, inauguré la nueva sede de la Guardia Urbana del distrito de Sant Martí y visitó la Caseta del Jardiner” del Palau de Pedralbes que ha sido remodelada como ubicación provisional para la Guardia Urbana del distrito de Les (orts. Asimismo Maragail cstuo en el Parque de Sant Andreu del Servicio Municipal de Extinción de Incendios y Salvamento, doede preseació oua parada de los nuesos vehículos de) Cuerpo de Bomberos comprados este año y una bicioti de escalada con humo ‘r ejercicios de evacuadon, descendiendo por la pared del aevo “casti Ile’ ‘ para proebas y entrenamiento instalado en este parque Pasqual Mar-agall presidió también, cg representacióa de (a Corporación Metropolitana de Barcelona, la presentadóti de los istievos vehícu los de la étnpresa de transportes públicos de Badalona, Cruz Roja y Justicia colaborarán en actividades penitenciarias El presidente de la Asamblea Catalana de a (‘juz Roja. Ricard Gutierrez, ‘ el conseiler de JusTe cia, Joaquim Xicoy. ñrmaran un convenio por el cual la primera institución organizara una nueva serie de actividades en el ámbito penitenciario, en colaboración con la Generalitat Este acuerdo supne una modificación y am - pliación del ya. existente entre am bas entidades. y que fue suscrito en marzo del pasado año. En el nuevo convenio se cori— templa la ampitación de la organi zación de un conjunto de trabajos que desarrohará la Cruz Roja en los centros penitenciarios. Dichas actividades comprenden varios cursos de formación de socorris mo para los internos de las cárce les de Barcelona (Modelo, Trini 1.at Wad-Ras) y un programa de anmiacion socio -cultural con ui sos de dietátca. expresion corpo - ral vjardinera. en lacárcel de mu-- jetes de Wad-Ras. y talleres de plástica. cerámica y cómic, activi dades deportivas y la organizacion de una Semana del Rock, en la prisión de jóvenes de la Trimtat. Algunas de estas iniciativas ya se pusieron en marcha el año pasado y tuvieron una buena acogida en Ile los presos, de ahí que se repila la e’peI tenciaAsimisnio. la Cruz Roja presta- ta. en su centro de la calle Coneiç, tratamiento de ambulatorio gi a- tuito contra la dwga y el alcoho- lisino, para los intel nos en regí osen abierto y en libei tad provi 5101551. condicional o defimtva. asi comocualquier medio de soco— rio o servicio de emergencia sam— taiio o de asistencia fteparto de aiimentos limpieza. etc 1 que se precise en los tres centros La Cruz Roja ofrece además la posibilidad de acoger en su seri - vio de Cruz Roja de la Juventud a ex presos jóvenes para facilitarles su reinserción socuil. Para llevar a cabo todos stos proyectos. se acordo que la Direccion General de Servicios Penítenciaiins del Gobierno catalán otorgue una subvención anual a la entidad con cargo a los Presupuestos de la Ge— neralitat Dicha as ud4 SC resara s con-- cederá anualmente de acuetdo al programa que se pleseote y aprue be en cada eercicio Par-’ los tia bas propuestos para estc ano. el departamento de Jusucia ha con- cedido una subsención de un mi- llón de pesetas. Necrológica Ha fallecido el padre de monseñorRamón TorreHa Cacantc A los 88 años de edad. en Olesa de Montserrat. falleció el pasado domingo don Miquel Torrella i Prat, padre de monseñor Ramon Torrella i Cascante. arzobispo de Tan agona y antiguo obispo ansi- liar de la archidiócesis de Barcelo— na. La cetemonta exequlal en su- fragio del alma del difunto tuvo lugar ayer tarde en la iglesia pa— noqulal de Olesa í-le Montserrat y a ella asistieronJunto a lo hios del difunio un muy oimeruo grupo de fieles que llenó completamente eltemplo. Piesidiolamisa monse flor tomrella, al que acompanabari en primer lugar el cardenal iii- hans. arzobispo de Harcelona, el arzobispo emérito de Tarragona, monseñor Pcmt i Gol. y los obis- posde Lleida. Sen diirgell .. Solso na. Tomtosa. Vic y el ohipo aus’ liar de Barcelona. doctor Ramon Daumal Taa,bicri participaron en la eueamstia los abades de Montserrat s Poblet y un Lentenar de sacerdotes de todas las diocesis catalanas Moiisefnm Torrella destaco en la hornilia el caracten de gran tna— bajador que babia canictenizado a su progenitor y ii sida crstiaiia a 10 largo de toda -su sida. Trtiino fluimos nuestra más senti’Ja ron— dolencta a bs hpo y denas famni— haies del difunto Descanse en pal. 1RESTAURANTE LA VIÑAComunica el cambIo detitularidad quefguraba a nombre de Dóa. Guillermina Arasa Subirats y ahora tigo- rará a nombré de8. Eateban Soley Arase. un trozo de Tercei aniversari Josep l’lerrúndiz i BelIott que man el dia 8 de juliol del1983, La seas esposa, tuis, nétS Ltamilia tota, que no lo- bliden, preguen a tOtS els que l’estimaren el tinguin present en les sayas oracions. Quinto aniversario de Luisa Torres de Antat so esposa, hijos, nietos y de-másfamilia, piden una oración en su memoria. Gracias. Dotzé aniversari d’Adela Pont ¡ Esaint que morí el vuit de juliol del1974, La seva mare, germans i nebodes, que no l’obHden,preguen la tinguin present en les seves oracions. XXVII aniversarIo ¿ D. [vis Gil de Vkurio £aiedrátii:o, - Su tarriliares agradecen i.ii piadoso recuer do. 1 con ritmo 15 DAS PENSON COMPLETA PRECØ: 149Q PTS SAUDAS JUEVES Y DOMINGOS EL PRECIO NCWYE TRANSPORTE Avon h’ea reguai. CIUDADES: LA HABANA GUAMA - CiENFUEGOS VARADEgO - SANT MAldA DEL MAR VlSTAS La Habana colonia! Paiaoo da Artesarua jiadero de wc ‘ dolos - Aldea Taria - Cienfuegos Trundad ¡ndustria cubana - Assenoa a epectacuo del cabairt TROPICANA. HOTELES 5 y 3 estrells - COMIDAS: Pension completa GUIAS: Expertos profesionales de ) Oficina de Turismo durante el recorrido en Cuh USA Y CANADA 13 DAS 4M rM SAUDAS: SABADOS IYVV PTS! L PtCiO lNCWVE $ TlANSPOl?.T: Aviori, linnt rrquiar. CJIJDADES; NUEVA YORK - COPNING . tJIAf/tP. TOPONTO - OTTAWA - MONTRtJ\_L - QIJEBEC - ROSTOTtJ. VJTAL Ciudad de Nueva York - Moteo del Vidrio de Coming Catartat del Ntagara, Prque de b Reina Vk tomia, Reloj di? Flores. Eguela de Hoiticultura - Ciudad de Toronto Crucero a Mil Isfas - CIudad de Ottawa,- Montreal, Queber (ity y Boston. , HOTELES 1 , 1 ;‘ sup. y Lujo. Atojamterito. GUJAS Gula acompñarlte de habla hhpari durante el rcuito NYC/NYC. PROGRAMA LIlAS PíiClO COSM IZIJL Y PVt€1A TAUANAfi 30 500 7AL!A: CPCUTO 100 AUSRA7 i3 )Q0 V-CAflOtjfS EN SU$Z.7 (1 500 StVA NEbRA EL RHIN Y BVEtA11 13 000 RUMtN1A: RUT/ DEI. CONDE DRACULA . 15 75900 LONDRESE3COClA-PARt13 155.000 CAPiTALES RUSAS Y RUMANIA15 117.900 ESCArID1NAV1A y fIORDOS NO9UEGOS ... 15 252 350 TUNEZ ESTANCIAS11 44900 MARRUtCOS: CIRCUITOJ (6900 :uBA: PLAYAS DEL CARIBE10 108900 RIo ot jANEIRO11 139.000 ARGENTINA BRASIL 14 1tn.900 BRASIL AL COMPLETO18 299 900 CURÇAO—CA5JAIMA-(ARACAS10 1/9900 MXlCO ‘Y YL$CATAN1/ 189900 N/D1AYNEPAL.,.:15 ¿f9.900 CHINA15 275.900 - ‘ - 3.?C Q’ ‘ e , ‘ ‘eve 8 5 i ,- 8AnCE- J ‘ v-v C : ú4 t’&’A ee J(3CC.? J-4 5J(’’ •-- Cr.v ‘i? Gr6u e.-vei 5- 255 PARA ESQUELAS T’253-3589 25I4k»43 PrleL. Adheridos a .—---‘- Tel. 317 90 20 Sr. Agu’tar


Josep Miquel Vidal: «A Menorca, l’investigador pot tenir la il·lusió d’arribar a saber-ho tot d’un determinat aspecte de les ciències naturals o socials»\nCoordinador de l’Enciclopèdia de Menorca\nJosep Miquel Vidal / Foto: Carles Santana\nSostres alts i parets blanques. Tot Menorca escrita en llibres que s’arrangen a les parets i persones treballant a la seu de l’Institut Menorquí d’Estudis. L’aire acadèmic de la seu del carrer des Castell embolcalla la trobada amb Josep Miquel Vidal. Ja al seu despatx, iniciem una conversa sobre l’Enciclopèdia de Menorca, d’on ve i quina és la vocació d’aquesta eina.\nQuè va dur un físic a coordinar una obra com l’Enciclopèdia de Menorca?\nDoncs que sempre m’ha agradat fer llibres i estava en contacte amb editorials. Sóc una persona a qui li agrada la física però també fer llibres. Quan va sortir aquesta oportunitat, prest farà trenta anys, vaig canviar la física per l’activitat editorial, quant a feina.\nI ja venia d’una experiència laboral prèvia…\nSí, quan érem estudiants a Barcelona, tothom havia fet feina a editorials. A l’enciclopèdia Salvat i a Enciclopèdia Catalana, bàsicament. I després a Planeta. Totes aquestes editorials pagaven estudiants que es guanyaven uns diners. I els llicenciats també, perquè els sous no eren prou alts. Jo havia redactat articles per totes tres editorials.\nMoltes vegades s’ha parlat de la manera com ha crescut el nombre d’investigadors a l’illa en els darrers anys… Estem en un moment dolç de la recerca a Menorca?\nSí, jo crec que sí. Ho ha de dir la història, però crec que estem en un moment que, pel que fa a la història de la ciència, es produeix cada cert temps. Respecte a Menorca, no fa falta tenir més dades, quan mires la quantitat de gent que hi ha treballant veus que les coses han canviat. A principi del segle xx hi havia uns grans noms, n’hi havia pocs i tothom els coneixia. Ara es coneixen menys, però no perquè siguin més flacs, ni molt manco, sinó perquè n’hi ha molts més. Justament al contrari, ara són més professionals que no en aquell temps. A principi del segle xx, va ser un altre moment dolç per a la investigació a Menorca, comparant-lo amb la resta del país i de les Illes. En aquell moment hi havia uns especialistes en cada tema. Ara hi ha equips. Aquest és un moment dolç perquè hi ha molta gent en cada equip. Ara hi ha el concepte de la multidisciplinaritat, en aquell moment no existia. En aquell moment hi havia un altre tipus de feina a fer. Els ictiòlegs havien de classificar peixos, prou maldecaps tenien per haver d’estudiar en quins hàbitats vivien. Tot ha canviat, però aquest és un altre moment dolç, diferent dels anteriors.\nDiu que ara els investigadors són més professionals. Els de començament del segle XX s’hi dedicaven de manera parcial, eren investigadors amateurs?\nNo completament, hi va haver gent que serien el més semblant a un professional actual com en Rodríguez-Femenias o en Castaños. Sí que van ser, però, molt autodidactes. Avui dia tothom fa congressos, tothom té Internet. Rodríguez-Femenias va ser conegut a tot Europa malgrat ser un autodidacta. Cadascú tenia la seua dèria, que en general era identificar espècies. Només en Castaños va voler fer un laboratori d’hidrobiologia per estudiar s’Albufera.\nSembla que hi ha un gir cap a la professionalització…\nDepèn del que entenguis per professional. El que no hi ha és gent que vagi per lliure. No hi ha el personatge que amb quatre llibres faci investigació. Avui han d’estar en contacte amb tothom.\nCreu que continua vigent l’afirmació de Josep Pla que deia que Menorca era la terra, de les que ell coneixia, més estudiada atesa la seua extensió i el seu pes demogràfic?\nSupòs que sí. De tota manera caldria matisar. Teòricament hauria de ser Mallorca, com que tenen la universitat… No és el mateix, en aquell temps les universitats no eren centres d’investigació com els coneixem ara. Avui per avui hi ha la investigació de les universitats. Però, fins i tot les que estan en el continent, com la de Girona, no crec que estiguin tan centrades en el territori com la Universitat de Mallorca.\nUna de les explicacions de la proliferació d’investigadors a Menorca ha estat la il·lusió que poden patir els que tracten un territori ben limitat com és una illa de poder abastar tot el coneixement sobre un determinat grup…\n«Influeix tenir un territori limitat. Al continent te’n pots anar cada cop més enfora, aquí tens uns límits»\nSí, sembla que tot sigui més fàcil de controlar per allò que es pot reduir a entrades i sortides. Influeix tenir un territori limitat. Al continent te’n pots anar cada cop més enfora, aquí tens uns límits. És un laboratori, com una caixa tancada i l’investigador pot tenir aquesta il·lusió d’arribar a saber-ho tot d’un determinat aspecte de les ciències naturals o socials.\nPermeti’m que parlem sobre el vessant social de l’Enciclopèdia. Quin tipus de societat genera una obra com aquesta?\nLa societat menorquina de finals dels anys setanta. L’època va generar mil i una activitats. En aquell moment tot eren iniciatives. Josep M. Camarasa em va fer notar que en aquells anys va produir-se una gran agitació social, segurament com a reflex tardà del que va passar l’any 1968. Hi van sortir publicacions, es va investigar, es va divulgar d’una manera intensa. Va passar durant la transició. D’aquestes iniciatives n’hi va haver que van durar més i d’altres que van durar menys. Tenia un company que feia col·lecció de números zero de revistes i se’n va cansar quan en tenia un munt. Després d’una època de tancament va venir un esclat. A més vam descobrir que hi havia uns precedents. Ja que teníem un cos d’investigació havíem d’aprofitar-lo i reunir-lo en un llibre.\nSi no existís l’Enciclopèdia de Menorca, es podria iniciar una obra com aquesta actualment?\nJo crec que no. Seria molt difícil. Si no fos que l’iniciàs l’administració. En principi no va ser així, per sort. Es va començar amb un gran nombre de subscriptors, però no suficients i es van anar donant de baixa. Jo sempre dic que el finançament de l’Enciclopèdia de Menorca és una tercera part de subscriptors, una tercera part de l’administració i la darrera part són vendes soltes de gent que ve a l’estiu i compra un volum que li interessa, ja que són temàtics. Però d’entrada l’administració hi va posar molt poc i ara n’hauria de posar més.\nQuina és la repercussió de l’Enciclopèdia de Menorca a la societat?\nDarrerament no ho he comprovat, però sempre m’havien impressionat les cues d’alumnes en les biblioteques dels instituts fotocopiant l’Enciclopèdia. No sé si encara passa, perquè cada cop el professorat ve més de fora i no coneix l’obra. Segurament fa falta una campanya. Al carrer sí que se n’ha perdut un poc el ressò respecte al principi. Ara estem pels 900 subscriptors (que ja voldrien a Barcelona tenir aquestes vendes de llibres cars), però és que al principi n’eren més de 1.200. I no hi veig recanvi generacional. Els subscriptors comencen a ser grans i no veig que es regenerin. Els joves, si no són investigadors, no s’hi subscriuen. Ara, els investigadors sí que la coneixen.\nAviat farà trenta anys que es va iniciar aquesta obra i tot sembla indicar que està a punt d’acabar-se.\nNo t’ho puc assegurar, perquè sembla que falten pocs volums, però es pot allargar.\nI un cop acabada, quin és el futur?\nInternet. Però això és car i necessitem la col·laboració institucional. Hem de prendre moltes decisions encara. Hi ha el projecte de fer una fundació per tirar endavant la gestió de l’Enciclopèdia, participada per autors i administració.\nTot desfent el camí d’entrada els llibres dels prestatges es revelen com a bocins d’una illa que vol ser entesa des de fa molts anys.\nciències naturalsEnciclopèdia de MenorcaJosep Miquel VidalMenorca\nDocument Article Entrevista Editorial Dossier\nVendes: +34 96 386 40 67


Vic sud també és Vic | SETEMBRE\nMíriam El Mouhadab escriu un article, «sense cap pretensió sociològica», reivindicant l'existència del Vic sud\n«Vic sud existeix i resisteix, segurament perquè és la zona de Vic que té el teixit associatiu més viu i més conscient del que suposa néixer, créixer i viure a Vic sud»\nMíriam El Mouhadab Carbonell | 15/05/2019 a les 20:52h\nArxivat a: El Diacrític, Vic, urbanisme, Vic sud\nVic sud, aquella zona de Vic on un bon vigatà s’hi perd. Vic sud, aquella zona on és perillós caminar-hi de nit. Vic sud, aquella zona de Vic on un bon vigatà ho utilitza com a sinònim del barri del Remei. Vic sud, allà on vas a viure per experimentar la multiculturalitat, perquè tothom sap que Vic sud és només el Remei i Habitatges Montseny. El Vic sud, en definitiva (i sense ironia) és aquella meitat de Vic on no la veuràs mai en els vídeos de fires i mercats de l’Ajuntament, és aquell tros que queda a l’altre costat del riu, el qual és inexistent per un «bon vigatà».\nEl Vic sud, bàsicament, són els barris de classe treballadora, sovint pobra, de la ciutat de Vic. I no, no és només el Remei. En concret, són la Serra-de-Sanferm, la Plaça Osona, Santa Anna, la Calla, el Remei, l’Estadi i l’Horta Vermella. Un total de 7 barris que, més o menys, acaben representant la meitat de població de Vic. Ara bé, tota la població no pot pas votar, ja que són barris on hi viu la majoria de la immigració, que bona part d’ella no té dret a vot. Segurament, per això no preocupa gaire als partits polítics, per això no patim gaire les obres pre-electorals, encara que conduir pel carrer Doctor Salarich o la carretera de la Guixa pugui suposar un trajecte ple de bots.\nVic sud existeix i resisteix, segurament perquè és la zona de Vic que té el teixit associatiu més viu i més conscient del que suposa néixer, créixer i viure a Vic sud. Al cap i a la fi és una cosa molt bàsica, és una qüestió de classe que s’ha anat intensificant amb les polítiques municipals miserables. Sembla que els que vivim i fem vida en aquests barris haguem de pidolar per poder tenir els carrers asfaltats sense bots, unes faroles que facin llum de veritat, uns equipaments municipals decents... En definitiva, pidolar per poder tenir els carrers i els barris com l’altre cantó de riu. Malgrat això, Vic sud continua sent un exemple de comerç de proximitat i de barris vius, d’allò que molts vigatans (de l’altre cantó de riu) voldrien pels seus carrers. Encara que moltes entitats de la ciutat quan intenten fer coses al Vic Sud amb tota la bona intenció del món, no deixen de tenir una actitud paternalista, que sovint afavoreix la lectura de: «ja venim nosaltres a dinamitzar activitats i a fer cultura perquè aquí no teniu res».\nA Vic sud la gent s’hi perd. Alguns et posen d’excusa que no hi van a fer mai res, d’altres que no hi ha equipaments de la ciutat que necessitin. Després hi ha els que sí que hi van a fer coses, i fins i tot, gaudeixen dels pocs equipaments que tenim, i tot i així no s’orienten, i si han d’anar a peu pels nostres carrers acaben fent la ruta que ferien en cotxe, per si de cas. A Vic sud tenim moltes coses, però coses que siguin referents per tota la ciutat segurament només n’hi ha tres: l’OAR, el VIC-ETB, que és la piscina municipal, que si només hi vas a l’estiu és de pobres, i la Pilarín.\nAl cap i a la fi, és el que té que portem 40 anys amb un govern de dretes i classista (i sinó fixeu-vos en quantes coses de Vic sud surten a l’anunci de campanya de Junts per Catalunya), que la segregació només fa que créixer i créixer i créixer, però com que passa a l’altre cantó del riu ningú ho veu. Però, tot i així, us convido a passejar-vos per Vic sud, a treure-us tots els prejudicis del damunt, encara que, segurament al tornar a travessar el riu sereu molt més conscient que existeixen dos Vic.


Cavallins de Sant Feliu de Pallerols, Ball de\nPer Pasqua Granada -entre mitjans de maig i mitjans de juny- Sant Feliu de Pallerols celebra la seva Festa Major i no ens podem perdre el Ball dels Cavallets, Gegants i Mulassa.\nL’origen, la implantació i l’organització d’aquesta valuosa peça de la dansa tradicional catalana són desconeguts, ja que lamentablement no en resta documentació escrita, però hi ha diverses teories que li otorguen un caràcter llegendari, teatral o hagiogràfic. Segons la més popular, el ball va néixer en el context de la representació de la victòria dels cristians davant els sarraïns.\nLa llegenda situa els fets al segle VIII, quan Sant Feliu de Pallerols es trobava assetjat pels moros els quals disposaven de moltes armes i de gran cavalleria, clarament superaven les tropes cristianes. Els vilatans, mancats de recursos per poder repel·lir l’envestida per les armes, recolliren tota la roba, fustes, cartrons i fabricaren un exèrcit fictici. Construiren uns cavalls de fusta (de manera que semblessin un grup de guerrers a cavall), uns gegants que llançaven enormes pedres i una mula o bèstia folla (la mulassa) que produïa uns brams esfereïdors. Amb aquest exèrcit fictici, i protegits per l’obscuritat, els santfeliuencs es van llançar contra l’enemic desprevingut, que va fugir espantat després d’una contesa que va tenir lloc al Camp de la Creu del mas de la Fàbrega.\nTal com es desenvolupa avui dia, el Ball dels Cavallets, Gegants i Mulassa a Sant Feliu de Pallerols constitueix l’eix vertebrador de la Festa Major del poble. L’anomenat “Ball Pla” és la primera peça del conjunt; el ball simbolitza la disciplina dels guerrers dels dos bàndols i representa la seva preparació i la seva predisposició a la lluita. Tot seguit s’executa la “Matadegolla” que representa la lluita entre els dos exèrcits, amb la victòria cristiana sobre l’enemic i és segurament la dansa més antiga del conjunt de balls. La tercera dansa és el “Contrapàs” que representa la celebració religiosa de la victòria com a acció de lloança a Déu. La “Sardana curta” és considerada la celebració laica de la festa (després de la celebració religiosa); es coneixen dues melodies de la Sardana Curta, l’anomenada “L’antiga”, que és d’extensió lleugerament inferior a la sardana anomenada “Pastoreta”, creada pel músic santfeliuenc, Narcís Paulís.\nEl 18 de Maig de 1999 la Festa Major de Sant Feliu de Pallerols i el Ball dels Cavallets, Gegants i Mulassa, van ser declarats per la Generalitat de Catalunya, Festa Tradicional d’Interès Nacional.\nEntrevista amb el Sr. Narcís Paulís\nEntrevista amb la Comissió de Festes de Sant Feliu de Pallerols.\nYoutube. Filmació. Toni Linares.


Poma Extraterrestria – Pàgina 2 – Cuina per a Patates Fregides\nInaugurant Blog i un estofat de bolets\nDoncs amb aquesta entrada estrenem blog. Sense molts preàmbuls i amb aquella impaciència de pujar la primera entrada, us deixem amb aquest estofat de bolets amb vi negre i xocolata. Una combinació increïble que farà que encara us llepeu els bigotis unes hores després d’haver-lo tastat…. i els plats. I la cassola.\nCarn de porc tallada a daus per a estofat\nPatates (unes sis, segons el tamany) tallades a daus\nUna mica de xocolata negra (quatre porcions aprox.)\nDos grills d’all\nMescla de bolets secs\nEnfarinem els daus de carn i els enrossim en una cassola fonda. Reservem i utilitzem el mateix oli per a fregir la ceba, que haurem tallat en juliana. Juntament hi fregirem també l’all. Després tornem a afegir-hi la carn, les patates, els bolets (que haurem rehidratat prèviament en el mateix vi), el romaní, la farigola i una mica de pebre vermell. Ho cobrim tot amb el vi (sense por, al evaporar-se l’alcohol quedarà sense massa sabor a vi, harmonitzat amb els altres sabors).\nHi afegim una nyora i deixem que es rehidrati amb el propi suc. Deixem coure lentament i quan la nyora s’hagi rehidratat separem la seva carn i deixem fora la pell. Reincorporem la carn de la nyora i deixem coure lentament, tapat i amb el foc baix, una hora i mitja. Al final de la cocció hi afegim la xocolata i el julivert.\nPer cert, el resultat final tenia un misteriós i encantador regust a ametlles que no vam saber si provenia dels bolets o de la barreja dels sabors de xocolata i vi… uf. 🙂


Es presenta a les escoles el Torneig Joan Petit d'hoquei — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Es presenta a les escoles el Torneig Joan Petit d'hoquei\nHoquei - Presentació Joan Petit RàdioSeu\nEl Club Hoquei Cadí presenta al llarg d'avui dimecres la Festa-Torneig Joan Petit a les escoles. La Seu organitza enguany l'esdeveniment anual de suport als infants amb càncer, que se celebrarà el 26 de maig.\nMembres del club urgellenc han programat visites a les escoles Albert Vives, La Salle, Pau Claris, La Valira i Castell-ciutat per explicar a tots els alumnes l'objectiu del torneig i animar-los a prendre-hi part. Les trobades han comptat amb el gegantó que fa de mascota de l'activitat. El coordinador de la jornada, Joan Ramon Moya, recorda que, a banda dels partits, hi haurà activitats de tota mena al llarg del dia.\nEl CH Cadí, de fet, espera la implicació de gent de totes les edats. En aquest sentit, ara l'objectiu és captar voluntaris per a l'organització. Tot i que ja s'hi impliquen molts socis del club, la responsable d'aquest àmbit, Cristina Escolà, detalla que en total necessitaran uns 200 voluntaris.\nLa Festa-Torneig Joan Petit és impulsada per un dels millors jugadors de la història de l'hoquei patins, Joan Torner. Durant les dates nadalenques, l'activitat també es va donar a conèixer al Parc de Nadal i a la cavalcada de Reis.