Així ha beneït de neu el temporal Glòria les estacions d'esquí - La Neu al Dia | Notícies | Actualitat | Reportatges\nAixí ha beneït de neu el temporal Glòria les estacions d’esquí\nPublicat per Celes Piedrabuena | gen. 22, 2020 | ESTAT DE LA NEU, NOTÍCIES\nUna de les bones notícies de l’arribada d’aquest temporal batejat com a Glòria és la gran quantitat de neu que ha deixat a les nostres estacions d’esquí, tanta en alguns casos que el personal de les estacions han hagut de treballar força i fins hi tot alguns centres hivernals han hagut de no obrir les seves instala.lacions per no patrir ensurts.\nFem tot seguit una petita radiografia de com han quedat les estacions al pas del temporal Glòria:\nL'equip de guardes del refugi ens passa les primeres imatges del Niu de l'Àliga 😳 Cuideu-vos molt companyes! #LaMolina pic.twitter.com/yjq441p4WU\n— La Molina (@SnowLaMolina) January 22, 2020\nSomiàvem amb això i s’ha fet realitat 💙 #LaMolina pic.twitter.com/5oTqnU70cY\nMireu com esta @SnowLaMolina més de 30cm i esperant el que caura!!! Vídeo del crack d’en @tonfont66 #lamolina #meteo #324eltemps pic.twitter.com/WcY5QeQ1Wh\nEl resultat de la llevantada #Gloria en imatges! ❄ L'equip de #ValldeNúria s'enfronta a 70 cm de neu acumulada, i continua nevant! pic.twitter.com/tftFiQhF2D\n— Vall de Núria (@ValldeNuria) January 22, 2020\nBon dia des del Pol Nord! ❄🐧 #ValldeNúria pic.twitter.com/W2ajmGxixt\n52 cm pla de masella i més d’1 metre a cotes mitges i altes ❄❄ pic.twitter.com/nYCyOpqSBD\n❄ Ara mateix neva amb molta intensitat a totes les cotes de Masella.\n💨 Vents molt forts a cotes mitges i altes. Zona de debutants oberta.\nSeguirem actualitzant les dades de neu acumulada i obertura de l’estació. pic.twitter.com/9gZ0mmWkV7\n— Masella (@MasellaPirineu) January 21, 2020\nLo prometido es deuda @portdelcomte 🤣🤣🤣🤣 pic.twitter.com/koEkQY2ybd\nNevada intensa a Boí Taüll tot i que el vent segueix bufant a estació. Dades actualitzades a la web: https://t.co/SrTWjAZ2nE pic.twitter.com/ZjKnAKU0Ho\n— Boí Taüll (@boi_taull) January 21, 2020\n💪💪💪💪#vallnordpalarinsal #skiandbike pic.twitter.com/a4Pwl3q7sC\n— Vallnord – Pal Arinsal (@palarinsal) January 22, 2020\nPreviousOrdino Arcalís eliminarà 100.000 ampolles de plàstic d’un sol ús\nNextLa Molina reobre avui part del seu domini esquiable\nDos entrenadors i una esquiadora de l’equip femení italià d’esquí, positius per coronavirus


por Eva Serra Coach | Abr 15, 2019 | Eventos_pasados | 0 Comments\nEstic molt contenta d’anunciar-vos que el pròxim divendres 26 d’Abril de 17h a 19h tornaré a fer la TROBADA DE DONES DEL S.XXI que tant us va agradar i on ens vàrem sentir totes tan a gust en la passada edició. Serà una trobada exclusiva per les dones que...\nTaller dinàmiques sistèmiques #2edició – Qui ets? Don vens? Cap a on vas?\nSi et vas quedar amb les ganes de fer la 1a edició, et convidem el pròxim 26 d’Abril de 19h a 21h al 1er. taller de Dinàmiques Sistèmiques. Ens centrarem en desconnectar el cap i connectar-nos amb el sentir per veure en quin moment estàs, què vols mantenir...\npor Eva Serra Coach | Abr 8, 2019 | Eventos_pasados | 0 Comments\nEn una sola sessió, d'una manera breu i a l'hora profunda, les constel.lacions faciliten treballar les dificultats en les nostres relacions i en el benestar personal. Amb aquesta teràpia breu es pot mirar si hi ha implicacions familiars que actuen de...\nTaller de dinàmiques sistèmiques – Empodera’t\npor Eva Serra Coach | Mar 19, 2019 | Eventos_pasados | 0 Comments\nEt convidem el pròxim 30 de Març d'11h-13h a aprofundir encara més per potenciar els recursos interns amb el nou taller EMPODERA’T✨ T'esperem!? Preu: 25€ (Reserva prèvia 10€. Places limitades). Contacte amb mi a info@evaserracoach.com o al telèfon 620 363...\npor Eva Serra Coach | Mar 18, 2019 | Eventos_pasados | 0 Comments\nInscripcions obertes ✍?al nou curs “SIGUES EL TEU PROPI COACH” a la secretaria del Centre Cívic Sant Joan (Jardins de Francesc Macià s/n de Vilanova i la Geltrú) de 17h a 20h de dilluns a dijous i de 10h a 12:30h els dijous. Si et trobes en un moment de...\nTaller de dinàmiques sistèmiques – Tresors ocults\npor Eva Serra Coach | Feb 11, 2019 | Eventos_pasados | 0 Comments\nEt convidem el pròxim 23 de Febrer d'11h-13h a trobar els Tresors Ocults; a que connectis, sentis i deixi's anar ✨ En ell identificarem els recursos i els obstacles que tenim per arribar al nostre objectiu. T'esperem!? Preu: 25€ (Reserva prèvia 10€. Places...\nTaller de dinàmiques sistèmiques – Qui ets? Don vens? Cap a on vas?(Segona edició)\npor Eva Serra Coach | Ene 27, 2019 | Eventos_pasados | 0 Comments\nDegut al èxit de la primera edició hem decidit fer-ne un altre ??? el pròxim dissabte 9 de Febrer d'11-13h. Ens centrarem en desconnectar el cap i connectar-nos amb el sentir per veure en quin moment estàs, què vols mantenir i què vols deixar anar per...\nTaller de dinàmiques sistèmiques – Qui ets? Don vens? Cap a on vas?\npor Eva Serra Coach | Ene 9, 2019 | Eventos_pasados | 0 Comments\nEt convidem el pròxim 26 de Gener d'11-13h al primer taller de Dinàmiques Sistèmiques. Ens centrarem en desconnectar el cap i connectar-nos amb el sentir per veure en quin moment estàs, què vols mantenir i què vols deixar anar per arribar al teu objectiu...\npor Eva Serra Coach | Dic 31, 2018 | Eventos_pasados | 0 Comments\nComencem l’any amb un nou Curs al Centre Cívic Sant Joan (Jardins de Francesc Macià s/n de Vilanova i la Geltrú) Si et trobes en un moment de desorientació, desmotivació o confusió en algun aspecte de la teva vida puc ajudar-te a trobar el camí i...\nPÍNDOLES EMOCIONALS – Definint l’objectiu\npor Eva Serra Coach | Nov 12, 2018 | Eventos_pasados | 0 Comments\nEt trobes en un moment de desorientació, desmotivació o confusió en algun aspecte de la teva vida? Puc ajudar-te a trobar el camí i acompanyar-te a aconseguir el teu objectiu. En aquest Taller veurem com el Coaching ens ajudarà a arribar al nostre...


Visites guiades per a grups a l'edifici demostratiu de La Fàbrica del Sol: Visita 'Coneix La Fàbrica del Sol' Visites guiades per a grups a l'edifici demostratiu de La Fàbrica del Sol: Visita 'Coneix La Fàbrica del Sol' | Infància\nC La Maquinista 48\nExposició virtual 'Confinacòmic' de Wesam Azahari. Centre Cultural Albareda\nExposició virtual 'Viure al carrer en estat dalarma, amb Arrels Fundació', del Centre Cultural Albareda\nA través del web del Centre Cultural Albareda\nExposició virtual 'ExpoAlumnes Hivern 2020' del Centre Cívic Pati Llimona\nExposició virtual 'Mirades Urbanes. Col·lectiu Tempus' del Centre Cívic Convent Sant Agustí\nProjecte virtual "One Minute PHOTO"\nA través del canal d'Instagram del centre cívic Navas\nDel 27/04/2020 al 31/05/2020.\nExposició colectiva virtual 'Art en Confinament' del Casal de Barri Vila Olímpica - Can Gili\nExposició en línia a través del canal de Facebook del Casal Vila Olímpica\nDel 14/04/2020 al 30/05/2020.\nVisita mitjançant enllaç Facebook del Centre Cívic Barceloneta\nLa Barceloneta es mou i Dona: Exposició virtual "Enfocats: Habitar l'Espai"\nMostra dels 'Tallers de pintura del Casal Municipal de Gent Gran Cotxeres de Sants" *Suspès*


Ricardo Moragas, Gerontòleg: "Per a envellir bé, fan falta salut, diners i amor" | Revista | EROSKI CONSUMER\nRicardo Moragas, Gerontòleg: "Per a envellir bé, fan falta salut, diners i amor"\nRicardo Moragas és un jubilat singular. Als seus 74 anys, acudeix a diari al Parc Científic de Barcelona, la seu del Grup d'Investigació de l'Envelliment que ell mateix dirigeix. Proclama de paraula i obra que el capital humà acumulat en dècades de treball i vida no es pot desaprofitar. I menys encara quan la meta d'aquest gerontòleg és millorar el benestar físic i emocional de les persones grans. "Sabem molt poc de l'envelliment", adverteix.\nEn quin lloc situa la societat a les persones grans?\nEn un lloc inferior al que els correspon per quantitat i per qualitat. Per quantitat perquè representen el 17% de la població espanyola. Tot i això, la seva influència i demanda en temes fonamentals com la salut o els serveis socials, fins i tot sent important, no és proporcional a aquesta presència quantitativa. I des d'un punt de vista qualitatiu, perquè aquesta societat no acredita el que representa la persona gran, que proporciona identitat a les generacions actuals. Aquesta actitud la converteix en una societat que ignora el seu passat i que repeteix els errors. És veritat que les persones grans són tingudes en compte per les administracions públiques, però només perquè són un potencial de vot, perquè sabem que voten més que els joves.\nQuin paper els correspon?\nÉs difícil de definir, ha de ser marcat per ells mateixos i per la resta de la societat. El problema és que l'envelliment és un fenomen que no agrada més que als especialistes que s'hi dediquen, és l'avantsala d'alguna cosa a la qual estem destinats tots els humans, la desaparició vital, que no és gens gratificant. Com que en la nostra societat predomina la cultura de la joventut, de la bellesa, de la imatge, la vellesa i la dependència són el revers d'aquesta moneda. És lògic que hi hagi un rebuig, fins i tot entre els mateixos professionals. No obstant això, l'envelliment és profundament diferent del que ha estat en la història de la humanitat. Mai no hi havia hagut aquest percentatge de persones grans. Hi havia persones grans, els reis, que menjaven bé, i de vegades morien per menjar massa, però eren una minoria. Mentre que per a la majoria, l'esperança de vida no superava els 30 anys. A Espanya, el salt qualitatiu de l'esperança de vida s'ha donat en menys d'un segle. Això revela la novetat del fenomen. Què és envellir? Quin és el paper del vell? Tot està per definir. La veritat és que hi ha un món dels passius i un món dels actius. Això es veu clarament en la jubilació. El jubilat és un ésser passiu, no productiu, econòmicament no rendible, ja que no aporta sinó que detreu. Passiu sembla que sigui paràsit del sistema econòmic. La nostra societat està muntada sobre la utilitat econòmica. L'ancià, si no és un enemic, és un no-contribuent, i això el converteix en una persona estranya.\nCada país necessita una fórmula pròpia. Nosaltres, en col·laboració amb altres universitats, ho hem intentat a través del que anomenem models d'envelliment. Hem definit un model mediterrani d'envelliment. Per què? Perquè al Mediterrani es viu la jubilació millor que en cap altre lloc del món. El clima i les condicions de vida materials i socials permeten un envelliment de gran qualitat. I això ho han vist ràpidament els 400.000 europeus que tenen propietats a les nostres costes. El mateix passa a França, a Itàlia o a Grècia. En l'envelliment, el clima és bàsic perquè permet activitats a l'aire lliure, gaudir del sol, aporta optimisme... També el factor econòmic hi influeix. A mi em deien uns jubilats anglesos que pel cost de la calefacció al seu país, llogaven un apartament a Benidorm i, evidentment, les seves articulacions ho agraïen. L'envelliment mediterrani és qualitativament el millor del món, i això està demostrat. Hem identificat altres models d'envelliment: l'anglosaxó (més individualista), l'escandinau (gran protecció social)...\nQuè es necessita, llavors, per a envellir bé: bon clima, bones relacions socials, bons ingressos...?\nSalut, diners i amor. La salut, preparant-se perquè en la vellesa reculls els fruits del que has fet en la vida. Per això és tan important la prevenció, des del punt de la salut. Però també des del punt de vista econòmic, perquè, donada la situació en què viuen les generacions presents, no hi haurà diners per a pagar les pensions. I si les pensions són reduïdes, o no hi ha diners, la qualitat de vida es deteriora. La solució que ja s'està aplicant en països com França o Alemanya és prolongar l'edat de la jubilació. Això ja es fa de forma voluntària en alguns àmbits a Espanya, com la funció pública o la magistratura... El problema és que predomina una cultura, una creença que associa jubilació amb plaer i com més aviat millor. Però això és relatiu. Hi ha limitacions econòmiques i limitacions mentals. Hi ha persones jubilades que estan molt frustrades. Tenen un recurs del qual no havien disposat mai, que és el temps, i no saben com utilitzar-lo. Per això és tan important preparar les persones per a la jubilació.\nFins quan caldria prolongar l'edat de la jubilació?\nLa jubilació ha de ser voluntària. Si la Constitució atorga el dret del treball, també hauria d'atorgar el dret de jubilar-se, que fos una decisió de l'individu. Hem de passar de la jubilació guillotina i per decret a una jubilació amb llibertat.\nPerò vostè ha escrit que la jubilació s'ha d'entendre com una oportunitat vital. No seria millor, llavors, disposar del màxim de temps possible per a aprofitar-la?\nCal buscar un equilibri. Cal racionalitzar la jubilació i preparar-la amb antelació. No és fàcil quan la persona no la vol o no hi té interès. Moltes persones prefereixen no pensar-hi perquè la jubilació és l'entrada a la vellesa i, a la vellesa, li segueix la mort. Alguns tenen projectes vitals molt definits i descobreixen al cap de tres mesos que no funciona. Es volen llevar a les deu tots els dies, però es desperten a les sis del matí perquè la fisiologia no perdona, o volen escriure un llibre i es troben que no en tenen ni la capacitat ni la motivació. Per això és important preparar-se, i això no es fa de la nit al dia. La convivència familiar és un aspecte clau. Si la família no funcionés o no existís, caldria inventar-la. Recordo un congrés a Califòrnia en què un savi deia que caldria descobrir una entitat assistencial que fos flexible, disponible els 365 dies de l'any, que fos també un suport psicosocial i no tan sols econòmic... I li vaig dir: "Escolti, vostè no sap que hi ha la família?".\nCom es pot preparar una persona per a la jubilació?\nNosaltres proposem una preparació col·lectiva. Individualment és molt difícil. Moltes empreses la inclouen com una prestació social, sempre voluntària. La preparació col·lectiva és molt efectiva perquè es compta amb l'estímul del grup. Tots se senten en situacions semblants. És una preparació que ha de ser molt activa. L'esquema és molt senzill: una mica de salut, de diners i d'amor i una mica de dret. El que fem és una aproximació a les decisions vitals que ha de prendre una persona jubilada per a les quals, moltes vegades, no està preparada. No és res d'acadèmic ni de docent. Amb una setmana de dilluns a divendres n'hi ha suficient. Això sí, és important que es faci amb la parella perquè, no ho oblidem, un dels canvis clau de la jubilació és la gran convivència amb l'altre membre de la parella. Ha de ser una cosa profunda, i de vegades pot resultar dur. Nosaltres hem vist casos com el d'una senyora que retreia al seu marit que era la primera vegada que li deia "t'estimo" en 40 anys. S'airegen temes molt personals Algunes empreses que l'oferien als seus treballadors en l'època de la reconversió industrial l'han eliminat amb l'argument que per què han d'invertir en persones que ja no pertanyeran a l'empresa. És una cosa que haurien de facilitar les administracions públiques amb, per exemple, desgravacions a les empreses que ho facin. Al final, seran les mateixes administracions les qui hauran d'assumir el cost d'una mala jubilació.\nQuins beneficis comportaria un nombre més gran de persones preparades per a la jubilació?\nEn primer lloc, un benefici econòmic. El grup que dirigeixo ha elaborat un estudi que demostra quantitativament l'estalvi que suposa la prevenció de la dependència en envellir. Està basat en les dades obtingudes en una enquesta a metges d'assistència primària i jubilats de tot el país, i conclou que per cada euro invertit en prevenció l'administració sanitària s'estalviaria 129 euros, el cost de les patologies més freqüents en envellir.\nVostè alerta de la síndrome de la jubilació. Quina proporció de persones es veuen afectades per aquest problema al nostre país?\nLa síndrome de la jubilació es reflecteix en problemes físics, psíquics i socials. En conjunt, entre l'11% i el 30% de les persones jubilades han patit o pateixen aquesta síndrome i a gairebé la meitat de les persones que la pateixen els costa superar-la més de dotze mesos.\nLes persones soles envelleixen pitjor?\nEn principi, sí. La soledat és un factor de risc. L'ésser humà és bàsicament sociable. Ara bé, estar sol, si és una elecció personal, pot ser millor que estar en companyia. En qualsevol cas, és un factor de risc. Si es talla tota relació social, és difícil que un individu mantingui una personalitat estable. D'aquí ve la importància dels centres de dia, els bars del poble... Espais on poder mantenir una relació social. I no tan sols per la relació en si mateixa. També perquè aquesta persona ha de vestir-se, i perquè mengi variat. Una de les proves que duen a terme les infermeres o els assistents socials és obrir la nevera del solitari.\nCom es pot aconseguir associar la jubilació amb il·lusió i no amb decepció?\nAmb educació. I cal començar des del parvulari. Cal educar l'infant i dir-li que té avis i que ha de relacionar-se amb ells. Cal seguir a Secundària i a la Universitat amb tots els aspectes que comporta l'envelliment. El tractament vigent és, tanmateix, molt superficial.\nCom ha de funcionar el sistema sanitari i assistencial per a garantir una atenció adequada a les persones grans?\nHa de ser un sistema realista. Ha d'introduir la dimensió preventiva, però a nivell global, en els hàbits de vida a casa, a l'escola, a la feina... i concentrar-se en la investigació sobre l'envelliment. La veritat és que sabem molt poc sobre l'envelliment. Els intents d'arribar tothom a centenaris... Això és una utopia. Són ganes de cridar l'atenció perquè el que importa no és la durada, sinó la qualitat, i la qualitat és clara: salut, diners i amor. Tenim una societat molt estratificada: els nens amb els nens, els adults amb els adults i els vells amb els vells; i que no es barregin, que es poden trencar. Hem de promoure les relacions intergeneracionals i evitar una societat aïllada en les seves franges d'edat. Si no, pensarem que tots els vells són persones dependents, que fan mala olor, que no tenen idees... I és clar que n'hi ha, no tots són agradables. L'única cosa que fan al final de la seva vida és exhibir característiques que han mantingut en la seva vida anterior, i de vegades aguditzades en els aspectes negatius. No podem edulcorar l'envelliment, l'envelliment és dur per a la majoria de les persones, és dur per aspectes socials de pèrdua de rol i per una pitjor situació física. Aquestes imatges de "Les noies d'or"... Està bé, donar un enfocament positiu, però no un d'irreal, perquè genera frustració i depressió.\nLes residències són la solució per a les persones dependents?\nLa solució no és mai un recurs únic, sinó múltiple. L'envelliment és un assumpte complex, i la demanda és variada. Una cosa és la demanda dels fills per a alliberar-se del pare, que és pesadíssim, que ha de viure al seu domicili habitual, que els ha obligat a rellevar-se per a cuidar-lo, que a més han de subvencionar perquè amb la seva pensió no arriba... Per a ells, la residència és la solució. Però per al subjecte, el millor és quedar-se a casa seva i comptar amb un servei d'ajuda a domicili. El que ocorre és que hi ha una discordança entre la demanda i el servei. Jo només diré que a Dinamarca s'ha prohibit la construcció de noves residències, i que a Holanda han reduït l'oferta residencial. Quina és la voluntat del subjecte? L'opinió majoritària és que la gent vol envellir a casa, però amb serveis...\nDepèn dels costs i de com es gestioni. Però sí, és factible. Ha de ser una combinació. Per exemple, una persona que viu sola té un servei de neteja, se'n va a dinar a un centre de dia i s'emporta a casa un sopar lleuger. Això es pot fer a un cost molt inferior al d'una plaça residencial. Cal inventar-se el futur. Per exemple, compartir espais comuns entre diverses persones grans, sempre que tinguin vincles de relació.\nA propòsit, quants anys té vostè?\nTinc 74 anys.\nPer què no es jubila?\nEstic jubilat de la docència, però continuo en el que m'agrada.\nS'ha preparat per a la jubilació?\nNo, mai, el sabater és qui va més mal calçat. Bromes a banda, sí, sí que m'hi he preparat.\nEs cataloga com una persona jubilada?\nJubilada laboralment, no intel·lectualment. No tinc amo, ni degà, ni ningú que m'empipi.


Kafkas castle / [Text de: Peter Hodgkinson]\nEn: Architectural design : AD (Mar. 1970), p. 116-117 : il.\nEdifici d'apartaments. Vallpineda, Sitges (1966). Arq.: Ricardo Bofill, Taller de arquitectura. Fotografies, plantes.\nMatèries: Arquitectura ; Habitatge ; Projectes d'arquitectura ; Arquitectes\nMatèries: Bofill i Levi, Ricard (1939-2022)\nAutors add.: Hodgkinson, Peter\nKafka's castle / [Text de: Peter Hodgkinson]\nEn: Architectural Forum (Nov. 1969), p. 35-41 : il.\nMatèries: Bofill i Leví, Ricard (1939-2022) ; Gregotti, V. ; Isozaki, Arata ; Mila ; Moneo Vallés, Rafael (1937-....) ; Sáenz de Oiza, A. ; Weidle, R. ; Buxadé i Ribot, Carles (1942-....) ; Margarit, Joan (1938-....) ; Correa Ruiz, Frederic


Pernil serrà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl pernil serrà o també, pernil salat, és un aliment obtingut a partir de la salaó i assecat a l'aire de les potes del darrere del porc. Aquest mateix producte rep també el nom de paleta o espatlla quan s'obté de les potes davanteres. El terme pernil serrà es contraposa al pernil cuit, també anomenat "pernil dolç".\nEl porc pot ser de raça blanca o bé de la raça anomenada ibèrica. El pernil d'aquest últim és anomenat llavors, pernil ibèric, i pernil de gla quan aquest últim ha ingerit certa quantitat de gla durant el període d'engreixament. El porc blanc no s'alimenta amb gla. El pernil i les paletes de porc Duroc són un tipus de pernil més infiltrat i amb més greix dorsal que el pernil de porc blanc.\n1 Pernil serrà vs. pernil ibèric\n3 Característiques legals\n4 Denominacions d'origen\n5.1 Diagrama de flux\n5.2 Recepció matèria primera\n5.3 Classificació i tipificació en fresc\n5.6.1 Procés de salat\n5.6.2 Repòs o Post-salat\n5.8 Rentat amb aigua calenta\n5.9 Assecat i maduració\n5.10 Envelliment en celler\n5.11 Operacions d'acabat\n6 Propietats nutricionals\n7 Producció i consum\n8 Cura i conservació\nPernil serrà vs. pernil ibèric[modifica]\nPernil serrà significa literalment "pernil de la serra o de la muntanya", i les companyies processadores empraven el nom per donar idea del seu origen serrà. Tot i així autors moderns mantenen que es diu serrà pel costum de curar el pernil en paratges alts sota la neu de les serres, on les baixes temperatures faciliten el curat. La primera definició seria impròpia atès que avui dia tots els porcs són criats en porcelleres, baconeres, corraletes o cortielles (per no dir grans naus especialitzades) és a dir no es crien a la serra pasturant les trujades com es feia antigament.\nEn el llenguatge ordinari -especialment en les cartes dels restaurants - quan s'ofereix "pernil serrà" se sobreentén que no es tracta de pernil serrà de porc ibèric, sinó de pernil serrà de porc blanc, més barat. Quan s'ofereix pernil cuit o de York es sobreentén també que es tracta de porc blanc, ja que el pernil ibèric no se sol coure. Excepcionalment, però, alguns establiments ofereixen porc ibèric cuit, que no ha estat curat prèviament. En alguns països el nom pernil serrà fa referència per extensió al pernil curat per distingir-lo del pernil dolç que es coneix simplement com pernil.\nPlat de pernil serrà.\nAquestes denominacions, són especificades per l'article 21, de el Reial Decret 474/2014, de 13 de juny, pel qual s'aprova la norma de qualitat de derivats carnis.\nLa denominació "jamón serrano - pernil serrà" està protegida com Especialitat Tradicional Garantida (ETG) pel Reglament de la Unió Europea 2082/92, en el qual es defineixen les característiques del procés i del producte acabat dins d'aquesta denominació també hi ha tres categories que té estipulada aquesta organització i que podia ser com l'anterior del pernil curat de porc blanc "bronze per pernils de 9 a 12 mesos de curació, plata per als de 12 a 15 mesos i or per als que tinguin una curació superior als 15 mesos.\nel pernil de porc Duroc,\nel Pernil de Trevélez, poble de la província de Granada.\nPernil amb Denominació d'Origen Pernil de Terol, localitzat a Terol, dins el Sistema Ibèric on es donen les condicions per al seu correcte assecat.\nEl pernil amb Denominació d'Origen Dehesa de Extremadura té igualment un alt prestigi unit a una gran qualitat certificada per l'Organisme Certificador de la Dehesa de Extremadura que vetlla perquè la raça dels porcs sigui pura, que la seva alimentació sigui a força de glans, que la seva criança es realitzi a la devesa extremenya i que la curació de les peces es dugui a terme en assecadors a Extremadura.\nDenominació d'Origen Protegida Jabugo, que és la que registra més vendes a tot el món donada la seva altíssima qualitat. Destaquen en aquest últim sentit les produccions de les localitats del Parc Natural Serra d'Aracena i Pics d'Aroche, especialment de Cortegana, Aracena i Jabugo.\nDenominació Geogràfica Protegida del Pernil de Serón, a la província d'Almeria.\nEl pernil de Guijuelo és un pernil curat amb Denominació d'Origen en el municipi de Guijuelo (província de Salamanca). La denominació d'Origen "Guijuelo" va ser concedida l'any 1986.3 Els processos d'elaboració d'aquest pernil són estàndards, sent la seva característica la carn de l'animal i el procés de curat a l'aire en cellers especials, que reben els vents secs i freds de la Serra de Gredos i Béjar. Els exemplars curats han d'acollir a les característiques definides en el Consell Regulador de la Denominació d'Origen.\nÉs de ressaltar que el 60% de la producció espanyola de pernil ibèric pertany a la DO Pernil de Guijuelo.\nEn Portugal s'utilitza la paraula "presumpte" per denominar aquest tipus de pernil. A l'Argentina es distingeix el pernil serrà del pernil cru per estar el primer recobert de pebre vermell.\nEn l'anomenat procés de curació es poden trobar tres factors imprescindibles que, al conjugar, produeixen una maduració ideal en els pernils.\nEls mètodes d'elaboració lenta i artesanal en oposició a les innovacions tecnològiques que acceleren la producció.\nHiverns freds i secs i estius suaus i curts.\nPernil de porc blanc\nPernil de porc ibèric\nMescles de les races Duroc, Landrace, Large White, Pietrain Duroc 100% Porc ibèric (sud-oest d'Espanya i Portugal) amb porcs de la raça Duroc. Porc ibèric 100%\nPinsos de cereals Pinsos de cereals Penso, Pastura i glans\nPernil curat, pernil serrà pernil Duroc Pernil ibèric d'engreix, de recebo. Pernil ibèric de gla\n12-24 mesos 14-30 mesos 14-36 mesos 24-38 mesos\nDiagrama de flux[modifica]\nRecepció matèria primera[modifica]\nEl pH no ha de ser excessivament alt (<5.8) per minimitzar el creixement microbià, no han de ser carns PSE / DFD, preferible carns més aviat grasses, ben refrigerades o congelades, que no tinguin fractures ni hematomes, carns de bona qualitat, baixa càrrega microbiana inicial i preferiblement peces grans.\nClassificació i tipificació en fresc[modifica]\nLa matèria primera es pot recepcionar congelada o refrigerada. El pes total dels pernils en sang tindran un pes mínim de 9,5 quilos per a aquells que es presentin amb pota i de 9,2 quilos per als pernils sense pota. I, finalment, es tindrà en compte la quantitat de contingut gras.\nEliminació de parts de la musculatura, greix i pell per conferir a les peces les proporcions i característiques de rodons, bisellats o curts.\nEvitar que es quedi sang retinguda a l'interior del pernil aplicant pressió.\nPotser és la part més important de tot el procés, ja que la qualitat dels pernils curats, serrans i ibèrics, es basa en la major o menor actuació de la sal. La salaó dels pernils ajuda en la deshidratació i juga un paper important en la conservació (agent bacteriostàtic).\nEn què consisteix? Les peces es cobreixen amb sal marina amb la finalitat que aquesta penetri homogèniament en tota la massa muscular. La sal sol ser més grossa en el cas del pernil ibèric, i més fina si es tracta de pernil serrà.\nCom es fa? Els pernils s'apilen a terra o en contenidors, alternant capa de sal-capa de pernil i així successivament. La primera capa i l'última són de sal. Com en la filera que està a baix va a penetrar més la sal per la pressió, a meitat del procés s'inverteix la posició de les peces.\nLa càmera de salaó es troba a 3-4 ºC i amb una humitat relativa del 80-90%. Sembla alta, però hem de tenir en compte que les temperatures són molt baixes. En definitiva, en aquesta fase els pernils perden un 10% del seu pes.\nProcés de salat[modifica]\nProcés de salat d'uns pernils.\nEl seu principal objectiu és la reducció de l'activitat de l'aigua per tal d' inhibir la proliferació de microorganismes i augmentar la seva vida útil, es porta a terme cobrint les peces amb capes de sal:\nPiles: Alternant capes de sal amb pernils (4 capes). Amb l'escorça o greix cap avall (la sal penetra per les parts magres).\nSafates: Procés individualitzat\nEl temps dependrà del pes en contingut gras, des 0,65 dies-2 dies / quilo.\nCondicions del procés:\nHumitat relativa: 90-95%\nRepòs o Post-salat[modifica]\nDistribució homogènia de la sal.\nCondicions d'el procés:\nDurada de repòs: 40-60 dies\nHumitat relativa: 70-95%\nQuan el pernil es treu de la pila de salaó ja ha pres tota la sal que va tenir fins al final del procés. No obstant això, aquesta es troba concentrada en la superfície mentre que les regions de l'interior pràcticament no contenen sal. Per això és necessari un període de post salat o equilibrament, on per procés de difusió es tendeix a una distribució uniforme de la concentració salina fins a aconseguir el punt exacte de sal. La durada mínima de l'equilibrament és variable i va en funció del contingut gras de cada peça ja que la penetració salina per difusió està molt condicionada per la presència de greix. Encara que en general aquest procés sol tenir una durada entre els 50 i 90 dies. Un altre factor important és que mentre s'està produint la penetració de sal a l'interior del pernil, hi ha un procés de sortida daigua a l'exterior, amb la consegüent pèrdua d'humitat des de la superfície. Per això, cal tenir un estret control de la humitat relativa de la càmera on es mantinguin els pernils, estimin del propi control de temperatura, que des dels 5 ° C inicials ha d'evolucionar fins als 16 o 20 ° C en el moment en què se'ls trasllada a l'assecador natural.\nRentat amb aigua calenta[modifica]\nEs realitza per eliminar la sal superficial, per a això s'introdueixen els pernils en un recipient en el qual hi ha raspalls, les pues per fregament ajuden a aquest procés. Actualment existeixen màquines automàtiques per efectuar el rentat i fregament de les peces.\nÉs important que la sal estigui neta i que el rentat sigui correcte per evitar que el dipòsit de la sal a l'exterior del pernil inhibeixi el creixement de la flora. Fins aquí, s'ha fet un bon procés del pernil que pot servir per a qualsevol tipus que s'elabori; ara comencen els problemes, ja que el pernil va a quedar exposat, sense res que ho protegeixi, donat l'escàs valor antisèptic que es pot assignar a la sal a les variacions climàtiques, contaminació bacteriana, agressions de l'entorn, parasitisme, etc.\nEl rentat també es pot realitzar immediatament després de treure la cama de la sal. Si es fa això, cal deixar la cama pocs dies més (1,5 a 2 dies per kg ), perquè la sal aconsegueixi ingressar als teixits musculars. També s'aconsegueix que un cop fet el rentat, es pugui inocular amb el fong especial, i no tornar a intervenir la cama fins al final del procés.\nAssecat i maduració[modifica]\nEn aquesta etapa es traslladen els pernils a un assecador natural en què la humitat i la temperatura es controlen principalment mitjançant mecanismes de ventilació. La temperatura oscil·la entre els 15 º i els 30 º C durant els 6 a 9 mesos que dura l'assecat, el HR disminueix des 80% a 65% des del 60-150 dies (possible estufatge posterior: 25-35 ºC, accelera l'assecat). En aquest temps, el pernil continua deshidratant i també té lloc el suat (difusió del greix entre les fibres musculars que permetrà retenir l'aroma un cop impregnades). El pernil pateix un processos de proteòlisi i lipòlisi.\nProteòlisi: Degradació enzimàtica de proteïnes en pèptids i aminoàcids → tendresa i sabor\nLipòlisi: Hidròlisi enzimàtica de lípids generant ácids grassos lliures → Aroma\nEnvelliment en celler[modifica]\nDesprés d'una classificació prèvia segons el seu pes, qualitat i conformació, els pernils i paletes passen al celler on conclou l'última fase del curat, madurant lentament. Romandran entre 6 i 18 mesos segons la classificació anterior. En aquesta fase la temperatura oscil·la entre els 15 i 25 ° C i amb humitats relatives al voltant del 40-65%.\nTant una bona assecador natural, com un bon celler, han de permetre realitzar totes aquestes operacions de forma absolutament natural, sense actuar per cap procediment no consagrat per la tradició i la pràctica. És una qüestió de sensibilitat, ja que el resultat final dependrà tant de les característiques del propi assecador com de l'habilitat de les gents que en el treballen, i que amb una dedicació total i una experiència manifesta, han de combinar els factors d'altitud, microclima, grau higromètric, variacions diàries de temperatura, i velocitat de l'aire, dirigint un procés el final és l'obtenció del pernil ibèric de gla.\nComprovació de possibles defectes d'olor.\nDefectes de cala: Defectes associats a el creixement de determinats bacteris com Serratia liquefaciens, Proteus vulgaris i Enterobacter agglomerans.\nPremsat i modelat\nDes del punt de vista nutricional, el procés de modificació de les seves proteïnes i els seus greixos durant la seva curació fan del pernil un producte lleuger, amb més proteïnes i menys greixos que el producte en fresc. Les seves proteïnes són d'alta qualitat, és a dir, conté tots els aminoàcids essencials (100 g de pernil serrà equivalen a el 33% del consum diari de proteïnes recomanat).\nA més, és un producte que no necessita colorants. El pernil serrà és molt digestiu i sa. Conté àcids grassos insaturats i és un aliment ric en vitamines B1 i B6, fòsfor, ferro, potassi i zinc. De fet, un estudi realitzat pel Centre Grand Forks d'Investigació de Nutrició Humana, assegura que el serrà és molt recomanable per retardar l'aparició de la fatiga en els esportistes gràcies als seus continguts en vitamines i minerals.\nPosseeix un bon equilibri d'àcids grassos, de similar naturalesa que les de l'oli d'oliva. A més a més, malgrat que està curat en sal, amb prou feines conté aquest mineral.\nEspanya és el primer productor mundial de pernils i paletes guarits. El 2003 va superar els 41,5 milions de peces, de les quals el 86,5% correspon a pernils i el 13,5% restant a les paletes. Espanya és igualment el primer consumidor amb un consum per habitant i any de 5 kg.\nProducció de Pernils i Paletes Curats\nNombre de peces 32.160.000 33.253.000 33.884.807 39.550.000 41.527.500\nLa Unió Europea és la zona on es desenvolupa el major intercanvi comercial de pernils i paletes guarits. Espanya ocupa un segon lloc en el rànquing exportador Europeu per darrere de Itàlia. Els països de la Unió Europea són els principals destins de les exportacions espanyoles de pernil curat. França, Alemanya i Portugal, conjuntament, concentren el 75,8% del volum i el 70,6% el valor total de les expedicions.\nEl pernil és molt popular a la península ibèrica per menjar-lo com tapa en locals o en forma d'entrepà\nCura i conservació[modifica]\nAl consumir-lo, després de tallar-lo, la superfície del pernil se sol cobrir amb el seu propi greix per evitar que s'assequi. Per a això es tallen llesques àmplies dels laterals col·locant-les, "a la vista", sobre la superfície del tall .\n↑ La industria cárnica latinoamericana. Publitec, S.A., 1998.\n↑ Semana: "Jamón serrano, curado entre la nieve ", 1964.\n↑ Direfencias entre jamón-ibérico y jamón-serrano\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Pernil serrà\nPedro Sánchez y las diferencias entre jamón-ibérico y jamón-serrano\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pernil_serrà&oldid=24082346»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 jul 2020 a les 15:36.


Els esdeveniments esportius massius a l’aire lliure només podran tenir un aforament màxim del 40% fins a finals d’agost – La Manyana\nEls espais a l'interior podran omplir el 30% de la capacitat i hauran de garantir una ventilació "adequada"\nACN / Pista i part de la graderia de l'Estadi Olímpic Lluís Companys de Barcelona, aquest divendres 5 de març de 2021\nEls esdeveniments esportius massius a l’aire lliure podran tenir un aforament màxim del 40% durant el mes d’agost, coincidint amb l’inici de la Lliga de futbol o de bàsquet professional. Així ho ha acordat el govern espanyol i les totes comunitats autònomes menys el País Basc, que s’ha abstingut al Consell Interterritorial de Sanitat aquest dimecres. En cas que el partit se celebri a l’interior, la limitació serà del 30% de la capacitat de l’estadi. A més, els organitzadors hauran de garantir un accés escalonat i limitar la mobilitat dels assistents, així com assegurar-se que porten mascaretes tota l’estona. Durant el partit no es podrà fumar i es permetrà “només veure aigua” i no menjar, segons la ministra de Sanitat, Carolina Darias.


Fàbrica de cal Tàpies | Mapes de Patrimoni Cultural\nFàbrica de cal Tàpies\nFàbrica de cal Tàpies Navarcles\nProp del carrer Font de Santa Margarida, a la riba esquerra del Calders\ndt., 20/05/2008 - 02:00\nRestes de l'antiga fàbrica de cal Tàpies, enderrocada els anys 70. Actualment queda d'empeus bàsicament el mur de migdia, junt amb restes dels murs perimetrals a la banda de tramuntana. També és visible l'entrada del canal. Antigament el nivell del terra era més baix, més o menys a l'alçada dels horts, ja que aquest sector ha estat terraplenat. Segons es desprèn de les fotografies antigues, la fàbrica tenia una nau de tres plantes amb diverses construccions adossades, incloent-hi un habitatge a la part de tramuntana.\nAl costat de les restes es conserva dempeus una torre-transformador de la fàbrica, que rebia l'energia generada a la central hidro-elèctrica del Polvorer. Es tracta d'una construcció feta amb maó, probablement de principi del segle XX i ampliada posteriorment.\nLa família Tàpies era de Navarcles i s'havia enriquit fent de paraires en el segle XVIII. La primera notícia de l'aprofitament de les aigües del riu Calders data de l'any 1806, quan l'amo del mas Escaiola cedia a uns comerciants de Manresa un tros de terra per a una fàbrica de cotó. El 1820 s'intentà de nou però el projece no va reexir. Ja a principis de segle XIX es va produir un conflicte per l'aigua del Calders quan l'Ajuntament va enviar a Madrid un representant (probablement un Tàpies) per adquirir els drets sobre el riu i aquest els va registrar com a particular al seu nom. L'Ajuntament volia l'aigua per regar els horts de Santa Margarida, mentre que els Tàpies la volien per la fàbrica. El contenciós va arribar a la justícia, que va fallar a favor dels Tàpies, els quals començaren la construcció del canal. El 1843 la fàbrica no estava construïda, però el canal sí, i els veïns el boicotejaven desviant l'aigua per regar. El 1889 Sebastià, un hereu dels Tàpies que tenia una part del Molí d'en Serra, demanava permís per construir la fàbrica. La va aixecar amb penes i treballs degut a dificultats financeres i el 1902 la va haver de vendre a Joan Esquius, manyà de Manresa, que ja havia comprat el molí d'en Serra i la Pólvora. La fàbrica fou arrendada a Josep Raventós, que la va fer funcionar fins al 1971. Joan Esqius va vendre la fàbrica a Hijos de Antonio Gimferrer de Calaf i Barcelona. El 1972 la comprà Ricardo Oliva, comerciant de Manresa, i després passà a Adrià Passarell. En aquests anys la fàbrica va ser enderrocada. Posteriorment, el propietari va arribar a un acord amb l'Ajuntament i va cedir la "Platja de Navarcles" i el canal de la fàbrica en compensació per la urbanització que havia fet sense les cessions conrresponents. Actualment el canal s'utilitza per portar aigua a la planta potabilitzadora construïda just després, prop d'on hi havia hagut la fàbrica.\nFERRER, Llorenç (1988). "Navarcles". Història del Bages, vol. 2. Ed. Parcir. Manresa. P. 145.\nFERRER, Llorenç (1988-1990). "Fàbriques de Navarcles (II)". Col·leccionable d'història a A més a més: revista de Navarcles.\nFERRER, Llorenç (1994). Les fàbriques de riu de Navarcles. Centre d'Estudis del Bages, "Quaderns", núm. 7. Manresa. P. 43-47.\nFERRER, Llorenç; FERNÁNDEZ (1998), Joan A. Navarcles. Història en imatges. 1900-1979. Angle Editorial, Manresa. P.41-42, 49.


[Publicada a l'Avui DDD (març 1997) amb reportatge gràfic de Francesc Melcion]\n"Disparar a l'amant és un disbarat"\nTé un avi internauta de 85 anys. Ella balla dels dels 5. Es defineix com a 'culé'. Coneix la presó de dones per dins. Però és una presó de cartó-pedra. Ha crescut amb el musical. La gent de l'Arnau la tracta com una vedette. Ella no ho sap, però a Chicago tothom ha descobert que té fusta de líder i passió pel pijama de ratlles.\n¿Una dona pot disparar al seu amant i després escoltar tranquil.lament un foxtrot?\nDisparar a l'amant em sembla un disbarat.Tot i que he d'admetre que els fets del musical 'Chicago' es basen en un cas real. Però, ei!, jo no ho faria mai.\n¿Encara plana l'ombra de Raquel Meller a l'Arnau?\nLa sala de l'Arnau és plena de records. Les fotos et porten noranta anys enrera. Només entrar-hi, en respires el temps que fa que s'hi aixeca el teló.\n¿Es pot dir: el cabaret és mort, visca el musical?\nEl cabaret no és mort. Però això no impedeix que es pugui dir "visca el musical".\n¿Qui ha reinventat el musical català?\nDagoll Dagom en són els pares. A manera que se n'ha après i que ha sortit gent més preparada, tota la professió hi ha anat creient.\nSuposem que Madonna accepta finalment fer 'Chicago' en cine i el productor fa un càsting i et demana per treballar-hi.\nDiuen que Madonna volia fer precisament el meu paper [Vilma Kelly]. Jo acceptaria l'oferta. Dependria del paper, és clar.\n¿Madonna és un mite o un muntatge?\n¿Si Madonna és un mite...? ¿Un muntatge...? Mira, trobo que seria interessant poder treballar amb ella.\n¿Del que fos?\nÉs que el paper que ara faig ja me'l sento molt meu. Però si me'l prengués Madonna, hauria de fer... el de la coprotagonista, la que dispara a l'amant.\n¿Compartir cartellera amb Broadway és decadència o revifalla del Paral.lel?\nUna absoluta revifalla. Em sembla que no havia passat mai que al Paral.lel de Barcelona coincidissin tants musicals alhora.\n¿Ballarina, cantant, actriu, presonera...?\nCom a presonera, només a la ficció. M'apassiona la dansa. Així vaig arribar al musical. Vaig aprendre cant i interpretació. Sóc una barreja de tot alhora.\nProfessors a Barcelona, Estats Units, França, Itàlia... ¿Hi ha diferències?\nNo és tan important el lloc on fas cursos, com la persona. Vaig a un lloc determinat si hi ha un professor que m'interessa. Hi ha gent de molt talent a molts llocs. Jo n'he trobat aquí mateix, de cant, per exemple.\n¿Treballar de nit i amb llum artificiosa com fa veure la llum del dia?\nQuan et lleves, encara veus que es de dia i t'animes. Sóc una persona molt diürna. M'agrada viure la primera hora del dia. Ni que normalment treballi de nit.\n¿Si el teatre és una gran mentida, 'Chicago' és una gran veritat?\n'Chicago', tal com està la societat, és una mica veritat. Una veritat parodiada, exagerada, irònica, però veritat. El xantatge i la corrupció són notícia cada dia.\n¿El Barça és la teva segona família?\nFaig una col.laboració com a 'culé' en el programa 'Gol Nord'. Tinc 29 anys i des dels vuit que sóc sòcia del Barça. Ja anava al camp amb l'avi. Però no suporto que la gent es baralli pel futbol.\n¿Un avi 'culé' de tota la vida?\nDe sempre. I ara també internauta. Té 85 anys anys i en fa tres que domina la informàtica. Navega com un lladre. Ha après a dibuixar pàgines. És increïble!\n¿Un bon paper es fa amb un pas de claqué, una cançó o un monòleg d'hora i mitja?\nDoncs... ¿i si ho intentéssim amb les tres opcions a la vegada?\n¿T'agradaria passar 'una nit amb Vittorio Gassman'?\nM'agradaria conèixer tota la seva vida i les seves anècdotes de pròpia veu. Però em vaig conformar fent una interpretació en el programa de Rosa Maria Sardà.\n¿Si has vist 'Chicago' a Broadway, hi ha semblances entre l'actriu Bebe Nerwith, que fa el teu paper, i tu?\nÉs més gran. Però té una llarga carrera. I recentment ha guanyat un premi Tony. Broadway és molt Broadway, però aquí també ens en sortim, eh! M'ha servit per comprovar que no anem tan endarrerits.\n¿Què en penses de l'actriu Ester Bartomeu?\nA veure... És com una formigueta que ha anat fent coses. Ha anat aprenent. Encara ho fa ara. L'objectiu és que arribi a tenir ofertes de papers que li interessin i que n'arribi a tenir tants per triar que pugui dir que no. Bé, l'Ester és una persona que, per molt que faci, només aconsegueix treballar i treballar i treballar.\nNomés una cosa: actriu de teatre musical.


Publicado 21/1/2019 17:30:13CET\nAcaba la seua declaració sobre l'espionatge a Bárcenas, després de dos sessions de quasi tres hores de durada\nL'advocat del comissari jubilat i a la presó provisional José Manuel Villarejo, Antonio José Cabrera, ha afirmat aquest dilluns que sol·licitarà al Consell de Ministres que es desclassifique la informació relativa a un "fet luctuós" que ha definit com a "acte terrorista" i que ha deixat entendre que és l'11-M, perquè el seu patrocinat puga explicar "tot el que sap" sobre un cas que al seu juí, "es va tancar en fals" i del que es van derivar interessos econòmics ocults.\nGarcía Cabrera feia aquestes declaracions en eixir de l'Audiència Nacional on Villarejo ha prestat declaració durant prop de tres hores en relació a l'operació Kitchen i on, de motu proprio, ha abordat també l'anomenada 'Operació Trampa', un suposat encàrrec del BBVA pel qual va espiar alts càrrecs del Govern de José Luis Rodríguez Zapatero, de la CNMV i de la constructora Sacyr en 2004.\nL'advocat, com ja va fer la setmana passada al final de la primera declaració de Villarejo, vincula l'espionatge per al BBVA amb "luctuosos" successos per a Espanya. "No puc ser més precís", ha dit davant la insistència sobre si té a veure amb l'11-M, que va ocórrer el mateix any. "És fàcil de deduir per vostés mateixos. Queda molta informació que segons ha manifestat el senyor Villarejo, ha de desclassificar-se sobre l'origen, els interessos nacionals i internacionals, els interessos econòmics que es van derivar d'eixe acte terrorista", ha especificat.\nSegons ha dit, l''Operació Trampa' "no és simplement un encàrrec professional privat i darrere del mateix hi ha interessos estratègics de l'Estat". "S'aprofita una conjuntura on el BBVA necessita una informació, res més que açò, de caràcter defensiu per a una operació d'Estat", ha apuntat l'advocat.\n"BBVA diguem que és un actor ocasional que res té a veure i que fins i tot és molt possible que desconeguera la transcendència econòmica, internacional, política d'eixa operació inicial", ha afegit. Ha donat una 'pista' més: "Pot tindre certa relació" amb el canvi de Govern de 2004.\nTOT ESTÀ SECRET\nS'ha desvinculat a més, de les punxades telefòniques que es van perpetrar en aquella operació. "La informació li va ser subministrada, el tràfic de telefonades li va ser subministrat i ell no va fer cap d'eixes coses, ni va punxar cap telèfon ni va intervenir cap conversa. Tot això li va ser subministrat per a l'emissió de determinats informes necessaris per a aclarir eixe perill per a la seguretat nacional", ha assegurat l'advocat, per a afegir que el qui o els qui li van proporcionar eixes dades és informació "protegida".\nEn aquest sentit, García Cabrera ha assegurat que el seu patrocinat "ha sigut molt precís" davant del jutge, però "la identitat de les persones i els grups" als quals ha volgut assenyalar "són secretes", motiu pel qual segons ha dit, la Fiscalia ha interromput "diverses vegades" a Villarejo, fent-li notar que estava parlant de continguts protegits per la Llei de Secrets Oficials.\n"Se li ha impedit donar més dades concretes de la relació de l'origen del cas BBVA amb els interessos generals d'Espanya i de la Seguretat Nacional. Fins que es permeta pel Consell de Ministres que tota eixa informació estiga disponible per a tots", ha concretat.\nAçò motiva, precisament, que vaja a dirigir-se al Govern per a demanar-li que alce el vel i puga així parlar amb llibertat. L'Executiu ha desclassificat de fet la informació que disposava sobre l'anomenada 'operació Kitchen', però ha sigut a instàncies del jutge, no de cap investigat.\nDe moment, les declaracions de Villarejo sobre 'Kitchen' es donen per concloses --"ha contestat a tot el que se li ha preguntat i explicat tot el que sap sobre la seua intervenció en tasques sempre merament informatives com a agent encobert"--, i l'advocat espera al fet que tard o d'hora, es desclassifique això que diu està relacionat amb el cas BBVA i siga de nou cridat a declarar.\nSosté que està "absolutament indefens i la manera que té de defendre's és explicar tot el que sap". Quant a les filtracions, entén que s'ha "generat un problema" perquè es va accedir al domicili de Villarejo amb "l'excusa d'un cas menor" per a "recuperar tots eixos arxius" i no s'han custodiat "adequadament".\nInsisteix, en qualsevol cas, que "no es pot fer una investigació només del senyor Villarejo si ell forma part de la seguretat nacional i d'una estructura d'Estat". "Tot el que hi haja ha de ser conegut, no només el que li perjudica", ha resolt.


recomana.cat - Crítica de l'obra: La Sra. Oliver | Com la vida mateixa per Toni Polo\nQuan la vida penja d'un fil\nCarles Canut, Lluisa Mallol, Dani Arrebola\nTeatre Tantarantana, Icaro Teatre\nIcaro Teatre, La Veronal\nLa Sra. Oliver és un home de setanta anys que rep la visita setmanal del seu fill, pel qual no sent una gran estima. El fill no ha acceptat mai que el seu pare es vesteixi de dona i el pare no suporta que li diguin què han de fer. Separat des de fa anys i sense cap tipus de contacte amb la seva dona, la visita del seu fill és l'única companyia que uneix la Sra. Oliver al món real.\nCrítica: La Sra. Oliver\nDesconfiat, obstinat, irònic... Qui no ha tingut mai un pare, una tieta, una àvia amb aquest pack de caràcter? Aquí rau un dels punts més importants de La Sra. Oliver: la proximitat d’allò que ens explica. I allò que ens explica, tot plegat arrencant-nos somrisos i alguna riallada, és un drama. Són els drames dels personatges, una família trencada que acaba per desvetllar-nos totes les seves misèries. El pare està a punt de morir-se però ningú no se’l pren ja en serio; i pateix perquè creu que el seu fill es tonto; i el tormenta la culpabilitat en el suïcidi del seu altre fill... El fill viu pateix perquè no s’atreveix a explicar els seus drames i ho fa a patacades: s’està separant, se li ha escapat la mà amb la seva dona que, vés per on, ha perdut la criatura que esperava i l’ha denunciat. La mare (potser l’única triomfadora a la vida?) descobreix que està sola i perduda.\nLa representació és senzilla, amb tres espais delimitats a l’escenari: la residència del pare, un banc en un parc (de ‘xaperos’.Coses del pare...) i la casa de la mare. No cal res més. Les trobades entre els tres personatges, que arrossegat un passat d’evident incomunicació i menyspreu absoluts, esmicolen aquelles petites coses que sempre acaben en discussions, signe evident que la cosa no ha funcionat mai. El drama del fill mort, l’alegra homosexualitat del pare i la inseguretat del fill viu (serà tonto de veritat?) serà allò que, per una vegada, massa tard, però, uneixi aquest nucli irreconciliable.\nLa credibilitat que desprenen els personatges ens els acaba de fer propers, fins al punt que acceptem com una dèria natural que aquest senyor (senyora, perdó!) vesteixi roba de dona (de lli; odia el cotó). La tasca dels tres actors és fonamental en una obra que requereix el màxim d’ells per no caure en una simple tragicomèdia ensopida i descobrir-nos una peça rodona, divertida i interessant. Com la vida mateixa.


Regala el menú del xef – Restaurant 7 Portes\nVols sorprendre a algú? Regala una experiència gastronòmica única a través del Menú del Xef: buscant les Magdalenes de’n Proust. Aquesta nova proposta està elaborada posant l’accent en allò que quan assaborim ens transporta més enllà i que sovint no tenim tan en compte: les salses de la cuina catalana.\nDesitgem que us faci viatjar a records que crèieu extingits.\nPreviousPrevious post:Que l’amor truqui a la porta de casa vostra


Un cop més, abús policial – LaColumna.cat\nHome / Les Columnes / Un cop més, abús policial\nPero Antic i Thabo Sefolosha, detinguts per la policia novaiorquesa. Font: NY Daily News.\nPublicat per Omar Naboulsi Hernàndez 21 Abril, 2015\t0\nLa nit del passat 7 d’abril es va produir un altercat al local nocturn 1 OAK Club, un dels pubs més reconeguts de la selecta nit novaiorquesa. A l’aldarull es van veure involucrats tres jugadors de la NBA: Chris Copeland (Indiana Pacers), Pero Antic i Thabo Sefolosha (Atlanta Hawks). El primer dels protagonistes acudia a l’establiment amb la seva parella, ambdós van ser ferits amb un ganivet a mans d’un jove ja identificat. L’aler alt dels Pacers va rebre una punyalada a l’altura de l’abdomen i al colze, aquesta última provocant una intervenció quirúrgica. La seva companya només va patir talls superficials al braç, al pit i a la cama. Per sort, els dos estan fora de perill.\nD’altra banda, els altres dos jugadors pertanyents a la millor lliga de bàsquet del món, companys d’equip dels Atlanta Hawks, van acudir al local junts, sense mantenir contacte amb Copeland. Supostament, Antic i Sefolosha van ser detinguts per la policia per tractar d’impedir que la zona fos acordonada per la investigació.\nNo obstant això, el més greu del cas és que durant la intervenció policial els agents li van trencar el peroné a Sefolosha, provocant una lesió de gravetat que impedirà a l’escorta defensiu dels Hawks disputar els Playoffs per l’anell de campió. Després d’una setmana de silenci, l’exterior suís va emetre un comunicat en el qual culpa a la policia de la seva lesió, i assegura que procedirà a engegar accions legals vers els agents. Les imatges de l’altercat que han sortit a la llum permeten veure com fins a cinc agents el tiren al terra mitjançant la força bruta i al jugador demanant calma a les autoritats. Els dos jugadors van haver de comparèixer el matí següent davant d’un jutge després de passar la nit calabós, fet que agreuja la situació tenint en compte l’estat de la cama de Sefolosha.\nAquest succés comença a ser una pràctica habitual dels equips de seguretat nord americans. Els agents policials aprofiten l’avinentesa per carregar de manera desmesurada contra els personatges famosos -sobretot vinculats a l’esport- involucrats indirectament en aldarulls de caire violent. Thabo Sefolosha ha estat l’última víctima de la brutalitat policial, una pràctica que veiem massa sovint a la nostra societat, quina serà la pròxima?\nBrutalitat Chris Copeland nba Pero Antic policial Thabo Sefolosha\t2015-04-21\nTagged with: Brutalitat Chris Copeland nba Pero Antic policial Thabo Sefolosha


Filters: Author is L BAÑOLAS [Clear All Filters]\nARENAS, J., and L. BAÑOLAS, "Els perforadors de denes de variscita a Can Tintorer, una nova tipologia. Estudi experimental", I Jornades Arqueològiques del Baix Llobregat. Comunicacions. Pre Actes, vol. 1, pp. 54-54, 1989.


Els primers dies sense estat d'alarma no s'estan notant en les dades de la pandèmia\nper Alejandro Cañete 14/05/2021 20:25h\nEspanya arriba a aquest divendres tancant una setmana, pel que fa a les xifres de la pandèmia, molt positiva. Cada dia s'han registrat descensos importants en la incidència i els hospitals han vist com també s'anaven buidant les UCI i les seves plantes. Si bé és cert que la mortalitat encara segueix sent important, sembla que a poc a poc també baixa el nombre de morts.\nMalgrat això, el que està per veure és com afecta en els pròxims dies l'aixecament de l'estat d'alarma, per exemple, veient el gran nombre de desplaçaments que hi haurà en aquest primer cap de setmana sense aquest. En l'últim informe, es recull que han estat 6.347 els contagis que s'han confirmat en les últimes hores, tornant-se a repetir una dada per sota dels 10.000 diaris i una baixada respecte als 5.701 de dijous.\nEl nombre de persones que han donat positiu a Espanya, sigui a través d'una prova PCR o un test d'antígens, des de l'inici de la pandèmia ascendeix a 3.604.799. D'aquest total, 3.084 positius han sigut d'una prova realitzada en les últimes 24 hores. Així, un dia més, cal parlar d'un important descens en la incidència acumulada. Aquest divendres ha baixat fins als 162,03 casos per cada 100.000 habitants a catorze dies, uns quatre punts menys que ahir on estava en 166,32, cada vegada més a prop d'arribar a una situació de risc mitjà, que marquen els 150 casos.\nMalgrat tot, encara queda per assolir els nivells desitjats per les autoritats sanitàries, ja que les comunitats amb una incidència més alta són País Basc (334,97), Madrid (256,35) i Melilla (257,25). A diferència, les comunitats amb millors dades són ara mateix Ceuta (27,32), País Valencià (31,22) i Balears (49,42) i Múrcia (63,46), mentre altres com Canàries, Galícia, Astúries i Extremadura es mantenen per sota de 100.\nLa xifra de morts en les últimes 24 hores\nAquest divendres s'ha aconseguit registrar una xifra més baixa que els 73 morts que es van comunicar aquest dijous. Les comunitats autònomes, a través de les seves conselleries de sanitat o salut, han confirmat 58 morts a causa de la Covid-19 en les últimes hores i, segons les dades consolidades per Sanitat fins al 13 de maig, a Espanya han perdut la vida oficialment 79.339 persones després d'haver-se contagiat de coronavirus i haver estat confirmat el seu positiu amb una PCR o un test d'antígens. Dins d'aquesta xifra també es recullen els morts en la primera onada als quals no se'ls va poder fer un test, però que presentaven un diagnòstic clínic compatible.\nEls hospitals han tornat a viure una jornada molt positiva en les últimes hores. Aquest divendres hi havia, exactament fins a les tres de la tarda, 7.088 persones ingressades per Covid-19 a casa nostra, el que significa que ocupen un 5,65% dels llits disponibles en centres públics i privats. En canvi, ahir dijous, hi havia 7.375 persones ingressades i el 5,87% de llits ocupats. Avui les UCI es troben amb un 19,17% de les seves places per pacients Covid, sent un total de 1.899 malalts greus que estan a les UCI espanyoles, encara que diverses comunitats es mantenen per sobre del 30 com Madrid, País Basc, la Rioja o Catalunya.\nSuposa una baixada després dels 1.931 ingressats i el 19,51% de llits UCI ocupats que hi havia ahir, per tant, en les últimes hores, hi ha hagut 998 altes i 706 ingressos de pacients Covid. Sobre el nombre de proves PCR i test d'antígens que es fan i donen positiu en el nostre país, la xifra segueix estable respecte a dies anteriors, encara que segueix baixant la positivitat. Entre el 4 i el 10 de maig es van fer 547.828 PCR i 272.675 tests d'antígens sumant un total de 820.503. De totes elles, el 5,78% van donar positiu. L'últim dia amb dades, l'11 de maig, es van fer 88.473 proves PCR i 44.673 tests d'antígens per un total de 133.146 que van donar un 5,05% de positius.


L´illa d´enlloc: El Maltemps\nEl turó del mal Temps quan temps era temps\nEl Maltemps, també anomenat "Puig de Palom" es qui obre el llevant a la mítica Sinera d´Espriu. Es tracta d´un turó de cim suau i planer. La vessant "de mar" forma uns penyasegants imponents només trencats per la desafiant imatge d´uns edificis insultants. L´altre vessant es suau i de fàcil accés a través del rial de Bareu.\nAvui es un indret farcit de xalets que s´apropen de manera ofensiva fins al mateix límit. Abans de la seva urbanització era un indret "pelat" amb molt poca vegetació, alguns garrofers i pins i sobretot amb canyes, atzavares, ginestes i d´altres matolls.\nEl nom de maltemps, es d´origen incert. Es molt probable que es degui al fet que en la seva carena, per la poca vegetació exsitent, hi hagi molt poca protecció de les ventades i gropades. Paradoxalment, les nuvolades que neixen darrera d´aquest turó solen ser en general benignes i inofensives.\nDalt del Mal Temps, arran\nles velles soques\nde garrovers corcats,\ntornava el vent a començar.\nbaixà al rial,\nen els canyars\nS. Espriu (llibre de Sinera XII)\nPublicat per manel a 9:23\navui el pare de la Roser m'ha demanat que li fes una capçalera pel seu bloc d'arenyautes http://www.arenyautes.cat/blog/799\nM'ha tret una filera llarga de fotos enganxades (fotos de veritat, de les d'abans, en blanc i negre) feta al 73 des del Pla dels Frares... i m'ha sorprés veure el Maltemps. I ara et llegeixo sobre el mateix tema. :-)\nTambé "no es veu" casa teva! La foto al web ha quedat petita, però si li demanes a en Ramon, de ben segur que t'envia la que té en format gran. Ara no tinc la seva adreça a mà. Però fent-li un comentari a un dels seus apunts sé que li arriba al correu.\nabraçades Manel... i bits!\n31 d’agost de 2010 a les 17:39\nLloret: tot a lloc\nLloret: Vogada llarga i primers\nmarley 30 anys


Z ZÍ 1 Imatge 1 Col·laborador/a 65 Visites Bústia de suggeriments\nzífids m pl ZOOL Família de cetacis odontocets amb prop d’una vintena d’espècies conegudes, que es caracteritzen per la presència d’una mena de bec o morral allargat similar al dels dofins. A la Mediterrània només hi ha registres de tres espècies, si bé l’única amb presència regular és la balena de Cuvier (Ziphius cavirostris), de la qual hi ha registres d’avaraments a Balears. Es tracta d’una balena de talla mitjana, que normalment no supera els 7 m. [JCP]


TINC GANADiari de Nit - Catalunya Ràdio\nAhir a la nit vam notar la força de dues paraules que va dir el Josep de Sabadell i que ens han inspirat el titular del Diari de Nit. La FINA MARIA va trucar per explicar que havia passat un bon dia, estrenava una nevera nova que li havia aconseguit l’assistenta social després d’un accident elèctric que li havia espatllat alguns electrodomèstics. Aquesta situació contrasta amb la del JOSEP de Sabadell, que diu: “Jo no rebo cap ajuda i necessito menjar...”\nAquest testimoni ens ha fet pensar en aquella expressió que diu: “EN TEMPS DE GANA, BONES SÓN COQUES”. Una manera de dir que en temps de necessitat aprenem a valorar les coses més simples.\nEn un altre nivell la NEUS ens va trucar perquè necessitava trobar una casa a un mastí espanyol que havia trobat a la rodalia de Torredembarra. La NÚRIA li va respondre: "Conec un veterinari que el podria acollir...”\nNapolió utilitzava una camisa vermella quan participava en les batalles de les seves guerre, així, si el ferien i sagnava, els seus homes no s'adoneven i seguien lluitant sense desmoralitzar-se. Es una aportació de l'Antoni López.\nLa guanyadora és: Rosa M Moreno que ha triat la paraula “Esperança” que és la paraula que més li agrada. A nosaltres també es agrada i creiem que justament es un mot molt escaient en el temps que ens ha tocat viure.\nEls bombers esperen controlar l'incendi del Pirineu aragonés durant el dia d'avui.


Riell Bulevard: Article 47\n"Tots els espanyols tenen dret a gaudir d’un habitatge digne i adequat. Els poders públics promouran les condicions necessàries i establiran les normes pertinents per tal de fer efectiu aquest dret, i regularan la utilització del sòl d’acord amb l’interès general per tal d’impedir l’especulació."\nConstitució espanyola de 1978, article 47\nUnknown 16 de maig de 2010, a les 16:23\nI on para això?\nClidice 16 de maig de 2010, a les 17:14\nem costa d'entendre com ningú amb una mica de bon gust pot pretendre viure en un lloc tan horripilant com aquest. No se n'adonen que posant "això" espatllen la meravella? Realment caldria aterrar totes aquestes aberracions (i totes les urbanitzacions de passada). Som una colla de nous rics pretenciosos.\nen Girbén 16 de maig de 2010, a les 17:37\nAquí els peixetsdeplata han fer un forat just al "Tots" inicial i ara es llegeix "alguns" de la pàgina de sota.\nAlberich 16 de maig de 2010, a les 18:40\nAi la Constitució...Ja sabieu que la del 1812 garantía la felicitat dels espanyols?\nAra que tinc temps, m'apuntaré a candidat al Tribunal Constitucional-si és que el renoven aquest segle- És el que més s'assembla a ser un déu.\nJoan Alcaraz 17 de maig de 2010, a les 10:28\nPer què critiqueu aquests ecologistes que l'únic que volen es viure plenament integrats a la natura, sota la frondositat dels pins i davant la bellesa del mar?\nL'única cosa que em sap greu és que no disposin de platja privada... Deu ser la crisi de la construcció.\nAu, vinga, que algun banc els faci un crèdit a un bon tipus d'interès per a destrossar la costa. Ja no vindrà d'aquí...\nUnknown 17 de maig de 2010, a les 13:47\nVeí, el lloc és merament il·lustratiu,i no ve al cas on sigui, perquè podríem trobar centenars d'exemples al voltant de tota la costa.\nGirbén, els peixets de plata de vegades fan mengen allò que no han de menjar... Posats a endrapar es podien haver menjat l'artible 1.3 (Aquell que diu que "3. La forma política de l’Estat espanyol és la Monarquia parlamentària."


El projecte continua creixent - Memòria Històrica de l'Ateneu Popular 9 Barris\nEl 2006 va significar l’any del reconeixement de la tasca de producció artística de l’Ateneu, fonamentalment el Cirkus Klezmer i el Rodo. De fet, el 10è Circ d’Hivern, Rodo, va ser mereixedor del Premi Nacional de Circ 2006, atorgat per la Generalitat de Catalunya i del Premi a la creativitat de les Arts Escèniques, atorgat per la Federació d’Ateneus de Catalunya. Aquell any l’Ateneu va tenir, per primera vegada, presencia amb les seves produccions als festivals Grecs, Temporada Alta i a la Fira de Tàrrega. L’oficina de producció va viure una època daurada amb encàrrecs d’espectacles com el que es va fer a la tardor amb motiu de l’exposició «Picasso i el Circ». Aquell any es va arribar al número 30 de Combinats de Circ. La política social i cultural de l’Ajuntament impactaria negativament en el teixit cultural de la ciutat. El 2006 van començar les protestes contra la Llei cívica que es va aprovar aquell any i que suposaria una reducció de la presència de l’art i la cultura als carrers de Barcelona. El desallotjament el 20 de novembre de la Makabra, un centre social okupat, va posar de manifest l’absència d’espais de creació cultural en la ciutat. L’Ateneu va acollir i donar suport a la Makabra al mateix temps que era considerat pels representants polítics del mateix Ajuntament com un model de creació artística i cultural a seguir.\nLa crisi per esgotament de l’Ateneu es va anar superant amb l’ampliació de l’aportació de diners públics, el que va promoure una possibilitat de major professionalització de l’equip de treballadors mitjançant noves contractacions. Fruit d’aquesta situació es va signar el 2006 el Conveni de Treballadors de l’Ateneu.\nEl 2006 es va commemorar a l’Ateneu el 75 aniversari de la proclamació de la Segona República, reivindicant la influència d’aquesta en la configuració de models polítics, socials i culturals propers als valors defensats per l’Ateneu. Són aquests valors els que van portar a recolzar al barri l’okupació del taller d’autor reparació de bicis, Biciosxs, o a organitzar en col·laboració amb moltes altres entitats i col·lectius del barri i de Barcelona un concert al camp de futbol de la Muntanyesa en solidaritat amb els empresonats a Atenco (Mexic) que va congregar a més de 8.000 persones.\nLa línia de programació d’aquell intens any va portar tant a gent com Miguel Poveda al març, com a desenvolupar amb els nois del barri tallers i trobades de rap que van donar espai a la creativitat dels joves de l’entorn. El 2006 es va organitzar dos tallers de teatre que va fer sorgir l’Escola Popular de teatre de l’Ateneu i a l’octubre, amb la inauguració de la temporada 2006-2007 se celebra la segona Foliada en l’Ateneu popular.\nDins de l’apartat de formació, el 2006 es va desenvolupar un curs de circ amb els alumnes del centre ocupacional públic de Can Carreras, gent amb diversos graus de diversitat funcional que va tenir el nom de «Els dimarts fem circ» i que va ampliar l’oferta formativa d’un element que seria cada cop més important a partir de llavors, l’aposta pel Circ Social.Nike Hyperdunk 2018


La bijuteria (del francès bijouterie ) és la indústria de la fabricació de joies de fantasia amb materials no nobles. La bijuteria fina, en la qual s'empren materials preciosos (com l'or), però en forma de xapat, pot arribar a competir amb l'autèntica joieria.\nLa bijuteria a Espanya[modifica]\nLa indústria de la bijuteria i accessoris a Espanya és una activitat econòmica important, que es posa de manifest en el fet que aquest país es troba entre els tres primers exportadors d'Europa al costat de França i Itàlia. Els associats a SEBIME (Setmana de la Bijuteria de Menorca) facturen 120 milions d'euros anuals i donen feina a 3.600 persones espanyoles i estrangeres, a data de 2008.Una de les empreses associades fou Catisa, referent de la producció de bijuteria a Menorca.\n↑ «Bijuteria». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Casabó, Juan. Joyería (en castellà). 4 ed. rev. y actualizada. Buenos Aires: Editorial Albatros, 2010, p. 158 ss. ISBN 978-950-24-1250-4.\n↑ «Este viernes Mister Mundo 2007 desfilará en Pasarela EuroBijoux.» (en castellà). EsDiari.com, 05-05-2008. [Consulta: 24 gener 2021].\nOrús, Abigail. «Valor de las exportaciones de bisutería desde España a distintos países del mundo en 2019» (en castellà). Statista, 09-12-2020.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bijuteria&oldid=28075030»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 ago 2021 a les 15:28.


Inici > La Fundació General > Patrocini i col·laboració > La Fundació i el mecenatge\nLa Fundació General de la Universitat de València (FGUV) és una entitat cultural sense ànim de lucre, mitjà propi de la Universitat de València, que es troba subjecta a la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de les entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge.\nLa FGUV ofereix l’oportunitat de col·laborar en el compliment dels objectius de l’entitat a través d’accions de patrocini i mecenatge.\nBàsicament, la col·laboració amb la FGUV permet que les persones físiques i jurídiques col·laboren en activitats d’interès general i a més, obtinguen beneficis fiscals en l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i Impost de Societats, respectivament.\nSi us interessa col·laborar amb la FGUV, envieu-nos un correu electrònic a fguv@uv.es i ens posarem en contacte per facilitar-vos tota la informació que necessiteu.\nAprofitem per informar-vos dels principals incentius fiscals al mecenatge, consultant els documents següents:\nRègim fiscal: persones físiques\nRègim fiscal: persones jurídiques


UNA DESAPARICIÓ INESPERADA. POUNDER, SIBÉAL. Libro en papel. 9788424665814 LIBRERÍA BOLIBLOC\nUna nova història plena d'encanteris ximples, fantàstics vestits, enigmes ridículs i un problema seriós de sabates. Per favor, que corri el pànic, però de manera responsable! La Tiga està molt contenta d'haver descobert el nom de la seva desapareguda mare. Vol anar-la a buscar a Vilaplata, però de cop i volta comencen a aparèixer estranys tocs de color en el món de ...


Jornada "Espècies exòtiques invasores. Projecte IASTracker". Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya\nPresentació de "Les espècies exòtiques invasores empobreixen la biodiversitat global: una APP per localitzar-les". Una de les principals raons de la pèrdua de la biodiversitat en el món és la invasió d'animals i plantes en zones fora de la seva distribució natural que afecta el desenvolupament dels ecosistemes ocupats. Però la seva distribució exacta és poc coneguda i, a voltes, és imprescindible per evitar la seva expansió. IASTracker és una aplicació mòbil per localitzar espècies invasores en cada regió definida i que permet consultar-ne la ubicació arreu del món en un geoportal.\nL'aplicació mòbil IASTracker permet identificar espècies exòtiques invasores (IAS, del seu acrònim en anglès) en el territori a partir de la comparació de l'espècie a les imatges i continguts de l'aplicació. Així, a Catalunya, podem identificar l'atzavara en els marges, camps i jardins, la cotorra argentina en els jardins de les grans ciutats o el musclo zebra a les aigües de la nostra xarxa hidrogràfica, com exemples de casos emblemàtics.\nEls tècnics experts en la matèria, els investigadors, els estudiants i els ciutadans en general podran entrar les observacions d'IAS. L'increment d'observacions i la seva localització poden donar un servei a les autoritats i grups de recerca que, des de fa anys, treballen per a la preservació de la biodiversitat i per detectar les zones afectades d'IAS.\nBenvinguda i introducció a la sessió\nEspècies exòtiques invasores. Accions i gestió [4.7 MB]\nRicard Casanovas, Cap del Servei de Biodiversitat i Protecció Animal, Departament de Territori i Sostenibilitat)\nProgrames de desenvolupament i recerca impulsats per la UE: H2020 i iniciatives paral·leles [5.6 MB]\nMarina Martínez, H2020 Programme Officer (CDTI, Dirección de Programas Internacionales)\nMassimo Craglia, European Commission (Joint Research Centre. Digital Earth and Reference Data Unit)\nEina IASTracker. La contribució ciutadana [2.8 MB]\nIC5Team: Thomas Cernocky, Blanca Botey, Ariadna Just i Martí Pizarro\nJordi Corbera, ICGC i codirector del Màster en Geoinformació (2015-2016) UAB - ICGC\nAnna Tardà, ICGC i IC5Team


Notícies – Pàgina 279 – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl 1,8% de persones rebutja vacunar-se contra la COVID-19 en la Comunitat Valenciana\nComunitat Valenciana, inicio, NotíciesBy c.sorli 28 de febrer de 2021\nNomés el 1,84% de les persones a les quals la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha oferit la vacuna contra la COVID 19 ha refusat posar-li-la, segons notifica Generalitat Valenciana. Aquest baix percentatge de rebuig evidencia que la necessitat d’immunitzar-se ha calat entre els grups on més avançat està el procés: personal sanitari,…\nEspecial de l’Exposició del Ninot 2020 Vs 2021 en imatges\nFalles, Festes de Bétera, inicio, Notícies, Oci i CulturaBy c.sorli 27 de febrer de 2021\nFa un any, l’últim dissabte del mes de febrer, va tindre lloc a Bétera el primer dels actes fallers de l’any organitzat per la Junta Local Fallera de Bétera. Així, el 29 de febrer de 2020 es va celebrar la ja tradicional Exposició del Ninot de la localitat. A les 18.00 hores era el punt…\nEl restaurant de la Cooperativa Agrícola de Bétera tornarà a obrir aquest dilluns, 1 de març\ncoabe, Comerç, inicio, NotíciesBy c.sorli 27 de febrer de 2021\nLa Cooperativa Agrícola de Bétera (COABE) ha aprofitat el tancament temporal de les instal·lacions del seu bar-restaurant situat en el Centre La Vereda (Camí d’Alcubles S/N), a causa de les noves mesures i restriccions establides per a l’hostaleria per part del govern valencià, per a dur a terme obres de millora. D’aquesta manera, el pròxim dilluns, 1…\nEl Govern valencià s’uneix a la petició de l’OMS de contindre i tractar la pandèmia en tot el planeta\nComunitat Valenciana, inicio, NotíciesBy c.sorli 27 de febrer de 2021\nEl Ple del Consell se suma a la proposta d’Amnistia Internacional de democratitzar l’accés al tractament de la COVID-19 a tot el món i que s’impose la perspectiva dels Drets Humans per a garantir l’accés universal a la salut. D’aquesta manera, el Consell ratifica el seu suport a la petició de la Comissió Mixta d’Atenció i…\n27 de febrer, Dia Nacional del Trasplantament\nCom cada 27 de febrer, a Espanya se celebra el Dia Nacional del Trasplantament. Es tracta d’una data que busca retre homenatge tant al gremi de la salut, com als milions de persones que cada any decideixen donar una part de si mateix per a ajudar a uns altres a tindre una vida una mica més…\nEl Ple del Consell ha aprovat un decret llei per a fer front a la COVID-19\nEl Consell ha aprovat un decret llei quant a mesures urgents per a l’execució d’obres i infraestructures sanitàries i socials per a poder fer front a les necessitats creades per la pandèmia de la COVID-19. La vicepresidenta i portaveu del Consell, Mónica Oltra, que ha intervingut en roda de premsa després de la reunió setmanal…\nLa Mancomunitat Camp de Túria crearà l’Oficina de Projectes Europeus\nCamp de Túria, inicio, NotíciesBy c.sorli 26 de febrer de 2021\nLa presidenta de la Mancomunitat Camp de Túria, Lola Celda, va participar aquest passat dijous, 25 de febrer, en la reunió programada per la Diputació de València sobre “Fons Next Generation per a Municipis de la Província de València”. En la cita també va estar la directora del Departament de Promoció Econòmica de la Mancomunitat,…


EL TEIXIT ASSOCIATIU DE TÀRREGA A UN SOL CLIC\nDes de la incorporació de les noves tecnologies en el quefer quotidià de la nostra societat, l'Ajuntament de Tàrrega treballa per posar a l'abast de la ciutadania aquestes noves eines i recursos. Un exemple paradigmàtic és l'obertura del GoTIC, el punt telemàtic del Centre d'Entitats que vol acostar el nou àmbit virtual.\nÉs una forma de garantir l'accés de tots i totes a aquests canals de coneixement i d'intercanvi de la informació. I amb aquesta voluntat naix ara tarregae.org, un portal web al servei de les entitats locals promogut des del consistori. Es tracta que les associacions siguin presents a la xarxa i puguin dinamitzar on-line les seves activitats.\nBenvinguts a tarregae.org!\nUNA NOVA EINA COMUNICATIVA\nEl web tarregae.org vol integrar la vida associativa del nostre municipi a la xarxa. En una mateixa site hom es podrà assabentar de quines són les entitats del municipi, la tasca que desenvolupen, les seves activitats, els seus projectes,... El web és autoadministrable, o sigui, cada entitat gestiona els seus continguts. Al mateix temps, les associacions podran interactuar entre elles i a la vegada amb l'Administració local, dotant-se també de recursos i serveis útils.


Venda de Grotek Heavy Bud Pro 1L\n33.50€ -20% 26.75€\nHeavy Bud Pro, de la prestigiosa marca canadenca Grotek , és el complement perfecte per a un fertilitzant base de qualitat. La seva revolucionària formulació inclou una combinació de nutrients i carbohidrats que incrementen la qualitat en el sabor i aroma de fruits i flors.\nAmb un contingut NPK de 1-0-3, aquest suplement per a la fase de floració conté a més calci, magnesi i bor, una barreja de macro i micro nutrients que faciliten la gestió dels sucres en els teixits de la planta i contribueixen a un millor i més eficient metabolisme.\nD'aquesta manera, Grotek Heavy Bud Pro millora la qualitat de les flors i augmenta el rendiment de la planta, incrementant el pes de la collita. Es pot utilitzar en tot tipus de substrats i complementa a la perfecció a la resta de productes de la gamma de fertilitzants Grotek.\n3 ml / l durant la 5a i 6a setmanes de floració\nOpinions de Grotek Heavy Bud Pro 1L i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Grotek Heavy Bud Pro 1L o preguntar sobre aquest producte?\n3 llavors36.00€ 28.80€\n5 llavors55.00€ 49.50€\nhttps://www.alchimiaweb.com/grotek-heavy-bud-pro-1l-product-8491.php 8491 Grotek Heavy Bud Pro 1L Heavy Bud Pro, de la prestigiosa marca canadiense Grotek, es el complemento perfecto para un fertilizante base de calidad. Su revolucionaria formulación incluye una combinación de nutrientes y carbohidratos que incrementan la calidad en el sabor y aroma de frutos y flores. Con un contenido NPK de 1-0-3, este suplemento para https://www.alchimiaweb.com/images/s/grotek-heavy-bud-pro-1l_8491_1_.jpg https://www.alchimiaweb.com/images/s/grotek-heavy-bud-pro-1l_8491_1_.jpg InStock 26.75 33.5 20 6.75 /Grow shop/Grotek 2016-11-29T00:00:00Z


El tiempo de espera en la adopción : - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Articles > Articles publicats > El tiempo de espera en la adopción :\nCita bibliogràfica -- Enllaç permanent: https://ddd.uab.cat/record/170529\nEl tiempo de espera en la adopción : ¿tiempo de riesgo o de formación para la prevención para las familias?\nBadia, Victòria (Universitat de Barcelona)\nTítol variant: Waiting time in adoption : a time of risk or for prevention training for families?\nTítol variant: El temps d'espera en l'adopció : ¿temps de risc o de formació per la prevenció per a les famílies?\nResum: El aumento de la adopción internacional de menores en España hasta el 2004 ha provocado la aparición de nuevas realidades que han planteado problemáticas concretas dentro del ámbito personal, familiar y social durante las diferentes etapas de desarrollo de los menores. En investigaciones anteriores (Grau & Mora, 2005, 2010; Marre & Bestard, 2004; Bertran, 2013) se ha confirmado la existencia de problemáticas en algunas familias adoptantes, relacionadas bien con el desarrollo emocional, social e intelectual de los menores, bien con las dificultades de adaptación entre los miembros de la familia y las dificultades sociales. En este artículo se realiza un análisis de los momentos sensibles, las inquietudes y las experiencias durante el periodo preadoptivo y postadoptivo, desde las necesidades de los padres y las madres en el marco de una investigación más amplia sobre el tema para formular algunos de los ejes que se presentan como necesarios para la formación de las familias que viven este proceso. El análisis de estos resultados sugieren la necesidad de un acompañamiento preadoptivo y postadoptivo a estas familias y, en consecuencia, se propone la necesidad de potenciar la activación de programas de encuentro y apoyo durante todo el proceso pre y postadoptivo.\nResum: The increase in the number of international adoptions of children in Spain until 2004 led to the emergence of new realities that have resulted in certain problems within the personal, family and social environments throughout the different developmental stages of these children. In previous research (Grau & Mora, 2005; 2010; Marre & Bestard, 2004; Bertan, 2013), the presence of problems in some adoptive families was confirmed in relation either to the children's emotional, social and intellectual development or to adaptation difficulties among the family members and social difficulties. This article carries out an analysis of sensitive moments, concerns and experiences during the pre-adoption and post-adoption periods from the needs of fathers and mothers in the framework of a wider research project in order to point at some aspects considered to be necessary for the training of those families living this process. The analysis of these results suggests the need for pre-adoption and post-adoption accompaniment for these families and, thus, the need to promote meeting and support programmes throughout the entire pre- and post-adoption process is proposed.\nResum: L'augment de l'adopció internacional de menors a Espanya fins al 2004 ha provocat l'aparició de noves realitats que han plantejat problemàtiques concretes dins l'àmbit personal, familiar i social durant les diferents etapes de desenvolupament dels menors. En investigacions anteriors (Grau & Mora, 2005, 2010; Marre & Bestard, 2004; Bertran, 2013) s'ha confirmat l'existència de problemàtiques en algunes famílies adoptants, relacionades bé amb el desenvolupament emocional, social i intel·lectual dels menors, bé amb les dificultats d'adaptació entre els membres de la família i les dificultats socials. En aquest article es fa una anàlisi dels moments sensibles, les inquietuds i les experiències durant el període preadoptiu i postadoptiu, des de les necessitats dels pares i les mares en el marc d'una investigació més àmplia sobre el tema per formular alguns dels eixos que es presenten com a necessaris per a la formació de les famílies que viuen aquest procés. L'anàlisi d'aquests resultats suggereixen la necessitat d'un acompanyament preadoptiu i postadoptiu a aquestes famílies i, en conseqüència, es proposa la necessitat de potenciar l'activació de programes de trobada i suport durant tot el procés pre i postadoptiu.\nMatèria: Prevención ; Riesgo ; Adopción ; Preadopción ; Grupos de espera ; Waiting time ; Adoption ; Pre-adoption ; Waiting groups ; Prevenció ; Risc ; Adopció ; Preadopció ; Grups d'espera\nPublicat a: Aloma, Vol. 32 Núm. 2 (2014) , p. 65-75, ISSN 2339-9694\nAdreça original: http://www.revistaaloma.net/index.php/aloma/article/view/224\nAdreça alternativa: https://www.raco.cat/index.php/Aloma/article/view/284549\n11 p, 538.9 KB\nRegistre creat el 2017-02-22, darrera modificació el 2021-08-14


L'excel·lència professional en el nou paradigma laboral | UAO CEU\nComienza: dijous, 14 de desembre de 2017 a las 19:00h\nFinaliza: dijous, 14 de desembre de 2017 a las 20:30h\nL'excel·lència professional en el nou paradigma laboral\nEl paradigma del món laboral ha canviat radicalment al segle XXI. A causa d'una diversitat de factors, allò que abans era un factor d'estabilitat i certitud s'ha convertit en un escenari dinàmic i volàtil.\nEn aquest context, moltes persones que havien amagat la falta d'un propòsit vital amb la seguretat d'una ocupació estable s'han vist submergides en una gran desorientació. Es podria dir que ha emergit a la superfície un problema que ja existia ocult sota la placidesa de la seguretat laboral.\nL'adaptació al nou paradigma laboral, per tant, és una qüestió de fonaments, d'afrontar la pregunta del per a què vivim. A aquest assumpte dedicarà Maite Vallet el taller competencial "L'excel·lència professional en el Nou Paradigma Laboral". Vallet és coordinadora de tallers de coaching, entrenament de l'optimisme i autoconeixement de la nostra universitat. Aquesta especialista insisteix que l'era de la consciència ha arribat i amb ella la necessitat de saber el que som i el que aportem.


Mas als empresaris de Pimec: "No tingueu por davant el camí que ha emprès Catalunya"\nEl president de la Generalitat assisteix al primer sopar anual de la secció de Joves Empresaris de Pimec\nI. Pujol / O. March\nBarcelonaEl president de la Generalitat, Artur Mas, ha assistit aquest dimecres al vespre al primer sopar anual de Joves Empresaris de Pimec. "No tingueu por davant el camí que ha emprès Catalunya", els ha indicat. Mas també els ha insistit que "no val la pena tenir por" perquè "serem a la Unió Europea i a l'euro". "Quan un país s'hi posa democràticament, normalment se'n surt", ha apuntat el president.\nEn el transcurs d'un col·loqui, Mas ha revelat que el govern espanyol li demana que integri les oficines catalanes a l'exterior dins les ambaixades espanyoles, però que "no ho farem". I si no ho faran és perquè aquestes oficines, segons Mas, han de servir per internacionalitzar l'empresa catalana.\nEl cap de l'executiu s'ha tornat a queixar del repartiment estatal del dèficit, i ha assegurat que quan va fer-ho extensiu a tots els presidents autonòmics en una reunió a Madrid el 2 d'octubre "no em va entendre ningú".\nArtur Mas pimec Josep González


inici > noticies > Concurs social de la Lliga de Barcelona de Salt d’obstacles\nEl diumenge dia 20 de febrer, a les instal·lacions del Poni Club Catalunya, va tenir lloc la tercera data de la Lliga de Barcelona de Salt d’obstacles. Aquest va tenir un total de 180 participants de dotze hípiques de la província.\nEl concurs va començar, a les 9:40 del matí, amb la primera prova de les 14 categories en competició 0,20m ponis AB que va guanyar l’amazona Ariadna Miralles de Can Janàs. En la mateixa alçada en la categoria ponis CD la guanyadora va ser Danae Rodríguez de l’hípica Sol Solet.\nEn les categories de 0,40m en poni AB Nil Garcia de Les Tanques va quedar en primera posició, així com Julia Tuto de Cardedeu. Encara a 0,40m, però en la categoria de cavalls Noa Serrano de Can Janàs va guanyar la seva prova.\nCap a l’una del migdia varen començar les categories de 0,60m: En ponis BC va guanyar Àngela Sánchez de Les Tanques, en ponis D la Nora Gil del Poni Club Catalunya i Etienne Des Pins de Gavamar va fer el mateix en la categoria de cavalls.\nJa eren les tres de la tarda i sota un sol esplèndid començava la prova de 0,80m, Àngela Sánchez de Cardedeu va guanyar en poni BC, Mar Pastrana amb ponis D va guanyar la medalla d’or per Les Tanques i Ana Sanz va fer el mateix amb el seu cavall per la hípica Cardedeu.\nA 0,90cm Victoria Abad de les Tanques i a metre Sandra Hidalgo de la mateixa hípica van guanyar respectivament les seves proves.\nPer finalitzar la jornada, la prova de 1,10m obtenia la medalla d’or Maria Romero de Gavamar.\nCap a les set de la tarda i ja de nit es varen entregar els últims premis, finalitzant així una fantàstica jornada d’equitació, salt d’obstacles, i bon ambient. Moltes gràcies a tots els assistents i participants desitjant veure-us aviat en futures competicions.


Guest House Pamela Senj Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nGuest House PamelaAbatovo 39, Senj, Senj, Croàcia, 53270 - Veure al mapaExcel·lent9,0Basada en32comentarisGuest House PamelaVeure més fotos"Very clean, very very nice owners, parking on sight. Much be..."BesimSlovakiaVeure més fotosVeure totes les 25 fotosMolt bona ubicació 7,7Veure al mapa7,7Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Senj, Apartment Pamela és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Pamela asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa. L'ambient de Apartment Pamela es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, aparell de televisió, nevera, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Pamela.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


El Projecte TeSLA permetrà verificar l'autoria de les PAC -\nECONOMIA – 31 de gener de 2019\nNo fa tant de temps que el què ara es diuen Proves de Síntesi s’anomenaven Proves de Validació, en què l’estudiant es presentava a respondre unes preguntes simplement per validar si era realment l’autor o no de les PAC virtuals que havia anat lliurant al llarg del curs. Això ja forma part del passat, però encara no tenim prou eines per estar segur que qui treballa durant el curs és l’estudiant i que, a més, ho fa seguint èticament les regles que imposa cada professor. Aquests dubtes generen una pèrdua de credibilitat de l’avaluació virtual.\n*Pau Cortadas és professor dels Estudis d’Economia i Empresa de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC).\nTagged face recognition, online, PACS, Pau Cortadas, TeLSA.\n« Cliente y partner: unidos hasta que la cuota mensual nos separe\nRevolució 4.0: Buscant un espai de treball intel·ligent »


Aturem els 4 desnonaments d’aquest mes! Quan viure és luxe, ocupar és un dret! | PAHC de Sabadell\nAturem els 4 desnonaments d’aquest mes! Quan viure és luxe, ocupar és un dret!\n21 Gener 2015 PAHC-Sabadell\nAquest mateix mes de febrer tenim 4 desallotjaments de famílies que estan ocupant i exigim al BBVA que s’aturin els procediments i se’ls ofereixin lloguers socials\nLa contínua inacció de les administracions per solucionar el problema de l’habitatge no ha generat només que gent organitzada a les PAH prengui partit sinó que molta gent encara, per desconeixement i necessitat extrema, s’està veient empesa a ocupar pisos per poder viure. La necessitat dels tallers és precisament aquesta, poder arribar on no arriba la campanya d’Obra Social, o més aviat portar els coneixements de la campanya a tallers periòdics per assessorar aquelles persones que per algun motiu no vénen a les assemblees.\nEls tallers es van començar a fer el juliol de 2013. En només aquest temps s’han fet 15 tallers, un cada mes, al que han assistit de mitjana 25 nuclis familiars. Això són un total de 375 famílies i unes 1500 persones. Es tallers pretenen donar resposta a 2 realitats:\nL’ocupació massiva ‘per lliure’ a la ciutat\nLa necessitat de donar resposta urgent/única alternativa a les famílies de la PAHC mentre no hem disposat de prou pisos a la campanya d’Obra Social.\nLa PAHC aposta per assessorar legal i tècnicament a les famílies per garantir la seva seguretat, per promocionar ocupacions de pisos de bancs buits, i sota valors de convivència, suport i organització col·lectiva. Un cop més, fem la funció que li pertocaria a l’Administració.\nAquestes xifres i tota la informació que detectem als tallers d’assessorament per famílies que s’han vist empeses a ocupar ens permeten detectar i per això denunciar el següent:\nIncrement de les famílies que ja estan ocupant. Podríem dir que la gran majoria (95% de les persones que han passat pels tallers) són famílies amb menors al seu càrrec.\nDenunciem l’existència de xarxes mafioses que s’aprofiten i es lucren de les necessitats de famílies en situació de vulnerabilitat. que cobren per obrir portes, que okupen sense coneixement de causa i revenen pisos, etc… no avalem aquestes pràctiques i no hi tenen cabuda a ls nostres espais. Són solucions insegures, inestables i que ajuden a criminalitzar les ocupacions. No entenem que ningú pugui treure beneficis de la misèria aliena del graó més feble de la societat.\nDenunciem també la mala praxi dels cossos policials i el seu reiterat abús de poder, amb desallotjaments i pràctiques il·legals aprofitant-se de la desinformació sobre els drets que tenen les persones que ocupen.\nDemanem que el poder judicial prioritzi la urgència que tenen les famílies de cobrir una necessitat bàsica com l’habitatge i no els interessos privats de les entitats que es dediquen a acumular pisos.\nSi l’administració no té la capacitat de donar resposta a la gran demanda que prenguin mesures per ‘expropiar’ i que no permetin que bancs i empreses privades gestionin dret fonamental. Postures + valentes i sensates, que agafin les regnes del problema.\nAls bancs/entitats els exigim que cedeixin tots els pisos buits a l’administració, però com a mesura immediata i per ‘solucionar’ casos d’urgent necessitat exigim que els bancs ofereixin lloguers socials a les famílies que estan ocupant, que aturin tots els desallotjaments i que retirin les demandes i denúncies interposades contra aquestes famílies.\nCASOS DE DESNONAMENTS PER OKUPACIÓ BBVA:\nCarrer Eduard Brossa, 59 Baixos\nData: 23/01/2015 Hora: 09:30 h\nPersones: dos adults i dos fills de 3 i 6 anys\nCarrer Montnegre, 37-43\nData: 02/02/2015 Hora: 10.30 h\nPersones: dos adults i un bebè de 15 mesos\nCarrer Alcarria, 27 baixos\nData: 11/02/2015 Hora: 09.30 h\nPersones: dos adults i dos fills de 2 i 8 anys.\nMaria Josefa Santiago\nCarrer Urals, 6 baixos\nData: 19/02/2015 Hora: 10.30 h\nPersones: dos adults i tres fills de 4 i 6 anys i un de 7 mesos\nEntrada anteriorEstadístiques del 2014Següent entradaQue les multes no ens aturin, necessitem la vostra ajuda


4rta EDICIÓ DEL FESTIVAL DE RUMBA, RUMB(A) PALAMÓS 2017 : [ giroque ] : agenda cultural de girona\nData: 21_07_2017 22:00\n4rta EDICIÓ DEL FESTIVAL DE RUMBA, RUMB(A) PALAMÓS 2017\nUn any més Palamós ballarà al so de la rumba catalana durant el mes de Juliol. Aquest any el festival Rumba Palamós arribarà a la seva 4rta edició de la mà de grups com Arrels de Gràcia o Los Manolos.\nRumb(A)Palamós es portarà a terme en diferents escenaris a l’aire lliure i serà de caire gratuït, els dies 14, 21, 22 i 29 de Juliol. Els escenaris escollits pels concerts d’enguany són el Parc del Convent dels Agustins, la Plaça Catalunya i el Passeig del Mar.\nRumb(A)Palamós és el 1r festival de rumba catalana organitzat a la Costa Brava. Respon a la intenció i voluntat d’ampliar i millorar l’oferta gratuïta i a l’aire lliure per als nostres vilatans i visitants d’estiu.\nEl festival està inclòs a la proposta de Festivals de música del Patronat de la Costa Brava i posiciona Palamós en l’oferta lúdica i cultural de l’estiu a Girona -Costa Brava- amb un producte diferenciador, fresc i divertit.\nEl programa d’enguany és el següent:\n14 de juliol – 22.00 h – Blackiss a la Plaça Catalunya\n21 de juliol – 22.00 h – Arrels de Gràcia al Parc del Convent dels Agustins\n22 de juliol – 22.00 h – Dantuvi amb la canalla a l’escenari del Passeig del Mar\n28 de juliol – 22.00 h – Los Manolos al Passeig del Mar (zona petanca)\nAnoteu-ho a l’agenda! Aquest Juliol Palamós es mou a ritme de rumbeta!\n4rta EDICIÓ DEL FESTIVAL DE RUMBA, RUMB(A) PALAMÓS 2017 GIRONA, GI