02121573n31 - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Articles > Articles publicats > Documents d'anàlisi geogràfica > Resultats de la cerca: 02121573n31\n118x170, 17.6 KB Índex\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 1-13\n3 p, 23.3 KB Presentació\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 17-19\n13 p, 87.8 KB Rius i ciutats : amenaces i potencialitats / Penning-Rowsell, Edmund C.\nEls rius i les ciutats haurien de conviure en un equilibri dinàmic. Els rius proporcionen avantatges i mitjans per a la navegació, l'abastament d'aigua, i també per al lleure i l'esplai. Aquests poden proveir, també, fonts d'alimentació i fins i tot un lloc on viure, en una barca o en una casa flotant. [...]\nLos ríos y las ciudades deberían convivir en un equilibrio dinámico. Los ríos proporcionan ventajas y medios para la navegación, el abastecimiento de agua, y también un lugar donde vivir, en una barca o en una casa flotante. [...]\nLes rivières et les villes auraient de cohabiter dans un équilibre dynamique. Les rivières proportionnent des avantages et des moyens pour la navigation, approvisionnement en eau, ainsi que pour le temps de loisir. [...]\nRivers and cities should live together in dynamic equilibrium. The rivers provide assets and resources for navigation, water supply, recreation and amenity values. They can provide sources of food and even a place in which to live, on a river boat or houseboat. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 23-34\n22 p, 209.7 KB Actuacions de rehabilitació fluvial en medis urbans : els casos de Manchester i Londres (Regne Unit) i Phoenix i Tempe (Estats Units) / Wade, Max\nLa rehabilitació dels rius en el medi urbà requereix la col·laboració conjunta de nombrosos especialistes, ja que aquest tipus de projectes comporten inevitablement una àmplia gamma d'interessos que s'han de tenir en compte en el moment de definir propòsits i objectius. [...]\nLa rehabilitación de los ríos en el medio urbano requiere de la colaboración conjunta de numerosos especialistas, ya que este tipo de proyectos comportan inevitablemente una amplia gama de intereses que han de tenerse en cuenta en el momento de definir propósitos y objetivos. [...]\nLa réhabilitation des rivières dans le milieu urbain requiert de la collaboration d'un grand nombre d'experts puisque ce type de projets suppose inéluctablement un grand ventail d'intérêts qui doivent être présents au moment de la définition des intentions et des objectifs. [...]\nThe rehabilitation of rivers in the urban environment requires an integrated approach from a team of specialists. Such projects inevitably involve a wide range of interests which need to be taken into account in defining aims and objectives. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 35-56\n25 p, 206.5 KB La gestió de les inundacions als Països Baixos / Huisman, Pieter\nAquest article descriu les principals etapes que històricament ha viscut la societat neerlandesa en la seva lluita contra les inundacions fluvials i els temporals de mar. La vulnerabilitat a les inundacions és causada per la intervenció humana en els cicles de la natura, així com pel canvi climàtic i l'augment del nivell del mar. [...]\nEste artículo describe las principales etapas que históricamente ha vivido la sociedad neerlandesa en su lucha contra las inundaciones fluviales y los temporales de mar. La vulnerabilidad a las inundaciones se debe a la intervención humana en los ciclos de la naturaleza, así como al cambio climático y el aumento del nivel del mar. [...]\nCet article décrive les principales époques que historiquement la société néerlandaise a vecu dans la lutte contre les inondations fluviales et les tempêtes de la mer. La vulnérabilité aux inondations est due à l'intervention humaine dans les cycles de la nature, ainsi que aux changements climatiques et à l'augmentation du niveau de la mer. [...]\nThis article describes the main steps undertaken by Dutch society in order to fight against river floods and storm surges. Vulnerability to flooding is caused by human interventions in natural cycles as well as by climatic change and sea level rise. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 57-81\n19 p, 186.9 KB La dinámica fluvial del Turia en la construcción de la ciudad de Valencia / Carmona González, Pilar (Universitat de València. Facultat de Geografia i Història)\nSe analiza la repercusión de las avenidas del río Turia en el entorno ambiental de Valencia. La ciudad se inunda desde su fundación en época romana. En la edad moderna se crea la Fàbrica Nova del Riu, cuya misión es canalizar el río entre pretiles; en las crónicas de la época pueden interpretarse las consecuencias hidrogeomorfológicas de la intervención en el canal: erosión del lecho y agravamiento de la inundación aguas arriba y abajo del sector canalizado. [...]\nEn aquest article s'analitza l'impacte de les revingudes del riu Túria a l'entorn ambiental de València. La ciutat s'inunda des de la seva fundació en època romana. A l'edat moderna es crea la Fàbrica Nova del Riu amb la missió de canalitzar el riu entre murs. [...]\nL'on analyse la répercussion des crues du fleuve Turia sur l´environnement de Valencia. La ville s'inonde dès sa fondation en époque romaine. En époque Moderne, l'on crée la Fàbrica Nova del Riu, chargée de canaliser le fleuve entre les murs d'appui (garde fou); dans les chroniques de l'époque l'on peut détecter les conséquences hidrogéomorphologiques de l'intervention dans le canal: érosion du lit et aggravement de l'inondation en amont et en aval du secteur canalisé. [...]\nThe impact of the Turia river floods on the environment of Valencia city is analysed. The city has suffered from flooding since its foundation in Roman times. During Modern times the Fàbrica Nova del Riu was created in order to confine the river between banks. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 85-102\n14 p, 171.5 KB Las transformaciones de los espacios urbanos fluviales en zonas áridas : lecciones de la cuenca del Segura / Calvo García-Tornel, Francisco\nLa progresiva explotación de las aguas del Segura y el riesgo de inundación asociado a su hidrología han sido determinantes en la transformación de los espacios limítrofes del río (Murcia, Orihuela, Rojales). [...]\nLa progressiva explotació de les aigües del Segura i el risc d'inundació associat a la seva hidrologia han estat determinants en la transformació dels espais limítrofs del riu (Múrcia, Orihuela, Rojales). [...]\nLa mise en exploitation progressive des eaux du Segura d'une part et les risques d'inondation que résultent de son hydrologie d' autre part ont déterminé les transformations des espaces urbains limitrofes du cours du fleuve (Murcia, Orihuela, Rojales). [...]\nThe progressive use of the Segura river waters and the risk of flooding derived from its hydrological characteristics have been determinating factors in the transformation of urban developments on its banks (Mucia, Orihuela and Rojales). [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 103-116\n11 p, 106.5 KB El agua en la organización del espacio urbano : el caso de Sevilla y el Guadalquivir / Moral Ituarte, Leandro del (Universidad de Sevilla. Departamento de Geografía Humana)\nLa relación entre la ciudad de Sevilla y el río Guadalquivir constituye un laboratorio privilegiado en el que se pueden contrastar determinadas hipótesis sobre la naturaleza y la dinámica de las relaciones entre el agua y el espacio urbano. [...]\nLa relació entre la ciutat de Sevilla i el riu Guadalquivir constitueix un laboratori privilegiat on es poden contrastar determinades hipòtesis sobre la natura i la dinàmica de les relacions entre l'aigua i l'espai urbà. [...]\nLa relation Séville-Guadalquivir constitue un laboratoire privilégié qui permet d'analyser certaines hypothèses quant à la nature et à la dynamique des rapports entre l'eau et l'espace urbain. Cet article présente quatre idées générales qui servent de cadre à l'analyse de ce cas: le caractère complex et dynamique de la relation fleuve-ville, comme conséquence de la combinaison, historiquement changeante, de circonstancesfavorables et de problèmes; l'importance du regime hydrologique spécifique dans la compréhension des caractéristiques de chaque cas; l'evolution d'un modèle de relation fondé sur la maîtrise et l'exploitation à un nouveau paradigme caractérisé par la volonté d'intégration; et, finalment, l'importance particulière de l'intervention publique sur les espaces fluviaux et la variété des modèles auxquels elle obéit.\nThe relationship between Seville and the Guadalquivir serves as an excellent laboratory in which to test various hypotheses on the nature and dynamics of the relationships between water and urban space. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 117-127\n13 p, 252.1 KB La construcció de l'espai rural Una metodologia d'anàlisi constructiva del territori rural a la recerca de criteris per a la seva ordenació / Aguilar i Piera, Antoni (Ajuntament de la Bisbal d’Empordà. Àrea d'Urbanisme)\nAquest text es proposa un mètode d'anàlisi de l'espai rural entès com un sistema estructurat del territori amb pautes d'identitat pròpies, sobre la base del seu reconeixement com a resultat de l'artificialització de l'estat natural, conseqüència de les transformacions que s'hi incorporen. [...]\nEste texto se propone una metodología de análisis del espacio rural desde su interpretación como sistema estructurado del territorio, con pautas de identidad propias y sobre la base de su reconocimiento como resultado de la artificialización de su estado natural, fruto de la adaptación incorporada por el uso. [...]\nCe travail propose une méthodologie d'analyse de l'espace rural interpreté lui-même comme un système structuré du territoire, avec ses propres règles d'identité, et sur le principe de le reconnaître comme le résultat de l'altération de son état naturel, fruit de son utilisation pour l'extraction des ressources. [...]\nThis article focuses on the analysis of rural space understood as a structured territorial system with its own identity signs. This system is the result of the imposition of artificial forms of its natural state, as a consequence of the various transformations to which it has been subjected. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 131-142\n10 p, 89.4 KB La problemàtica de l'accés al mar obert de les noves repúbliques de l'Àsia central / Lista, Antonio\nLa transició política a l'antiga URSS ha suposat un canvi radical en la situació de la mar Càspia. L'antic «llac soviètic» s'ha convertit en una autèntica finestra oberta per a comerç marítim de les noves repúbliques de l'Àsia central, les quals, a través del canal Volga-Don, la mar Negra i el sistema navegable Danubi-Elba, se situen a pocs dies de navegació del cor econòmic europeu. [...]\nLa transición política en la antigua URSS ha implicado cambios radicales en la situación del mar Caspio. El que fuera un «lago soviético» se ha convertido en una auténtica ventana abierta para el comercio marítimo de las nuevas repúblicas del Asia central, que a través del canal Volga-Don, el mar Negro y el sistema navegable Danubio-Elba, se sitúan a pocos días de navegación del corazón económico europeo. [...]\nLa transition politique de l'ancienne Union Soviétique a entraîné un bouleversement radical dans la situation de la Mer Caspienne. L'ancien «lac soviétique» est devenu une véritable fenêtre ouverte vers le commerce maritime des nouvelles républiques de l'Asie centrale. [...]\nThe political transition facing the former USSR has radically changed the role of the Caspian Sea. The former «Soviet Lake» has virtually become an open window for the maritime commerce of the new Central Asian Republics which, by using the Volga-Don Canal, the Black Sea and navigable sectors of the Danube-Elba, are only a few days sailing away from the economic heart of Europe. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 143-152\n17 p, 118.2 KB La política de l'alta velocitat en la difícil convivència entre el ferrocarril i el territori / Savino, Michelangelo\nL'article descriu les principals característiques del projecte per al Sistema d'Alta Velocitat ferroviària en fase de realització a Itàlia, i posa en evidència les mancances de la programació dels transports i la poca atenció posada en les transformacions del territori que comporta el pas de l'alta velocitat. [...]\nEl artículo describe las principales características del proyecto para el Sistema de Alta Velocidad en fase de realización en Italia, y pone en evidencia las carencias de la programación de los transportes y la poca atención puesta en las transformaciones del territorio que conlleva el paso de la alta velocidad. [...]\nL'article décrit les caractéristiques essentielles du project du Système de la Grande Vitesse ferrovière qu'est mis en oeuvre actuellement en Italie, et qui met en évidence les points faibles du programme des transports et le manque d'attention face aux transformations du sol qui entraîne le passage à la grande vitesse. [...]\nThe article describes the main characteristics of the High Speed Transport project currently under construction in Italy, and points out the weaknesses of transport planning and the lack of attention paid to landscape transformations provoked by the High Speed network. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 153-169\n19 p, 122.8 KB Una geografía científica para ser enseñada La Sociedad Argentina de Estudios Geográficos (1922-1940) / Zusman, Perla Brígida (Universidad de Buenos Aires. Instituto de Geografía)\nEl trabajo aborda el papel que han desempeñado las sociedades geográficas a principios de la década de los años veinte, a través del análisis del proceso de conformación en Argentina de la Sociedad Argentina de Estudios Geográficos. [...]\nEl treball aborda el paper dut a terme per les societats geogràfiques a començaments de la dècada dels anys vint, a través de l'anàlisi del procés de conformació a l'Argentina de la Societat Argentina d'Estudis Geogràfics. [...]\nCe travail parle du rôle joué par les sociétés géographiques au début des années 20, à travers l'analyse du processus de formation en Argentine de la Société Argentine d'Études Géographiques. [...]\nThe paper deals with the role played by geographical societies in the early 1920's, analysing in particular, the development of the Argentinian Society for Geographical Studies. Over and above the explicit objectives, there were a series of implicit goals linked to the political function that was attributed to geography in contributing to the shaping of national values. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 171-189\n7 p, 40.2 KB Curs sobre "Erosió i recuperació de terres en àrees marginals: casos pràctics aplicables a La Rioja" : Logronyo, 25 al 27 de juny de 1996 / Nadal Tersa, Jordi (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Geografia) ; Molina Gallart, David (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Geografia)\nDins dels actes del Cinquantenari de l'Institut d'Estudis de La Rioja s'ha celebrat el curs sobre «Erosió i recuperació de terres en àrees marginals: casos pràctics aplicables a La Rioja», que ha aplegat, els dies 25 al 27 de juny, a Logronyo, la pràctica totalitat de les persones que treballen en aquests temes, ja sigui des de la universitat o des del Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC). [...]\nDentro de los actos del Cincuentenario del Instituto de Estudios de la Rioja se ha celebrado el curso sobre «Erosión y recuperación de tierras en áreas marginales: casos prácticos aplicables a La Rioja», que ha reunido, los días 25 al 27 de junio, en Logroño, la práctica totalidad de las personas que trabajan en estos temas, ya sea desde la universidad o desde el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC). [...]\nParmi les actes du Cinquantème Anniversaire de l'Institut d'Études de La Rioja, il y a eu lieu le cours sur «Érosion et récuperation des sols dans de zones marginales: des cas practiques applicables à La Rioja», que a réuni, entre le 25 et le 27 juin, presque toutes les personnes que travaillent à ce genere de sujets, soit dès l'université, soit dès le Consejo Superior de Investigaciones Científicas (Conseil Supérieur de Recherches Scientifiques). [...]\nThe celebration of the fiftieth anniversary of the «Instituto de Estudios de La Rioja» included a seminar on «Soil erosion and restoration in marginal areas: practical examples applicable in La Rioja». [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 193-198\n5 p, 36.6 KB VIII Coloquio de Geografía Rural : Jaca, de l'11 al 14 de juny de 1996 / Ribas Palom, Anna (Universitat de Girona. Departament de Geografia) ; Sanz, Carles (Universitat de Girona. Departament de Geografia)\nAquesta és una ressenya dels continguts generals i del nivell de participació en el VIII Coloquio de Geografía Rural (AGE), celebrat a la residència universitària de Jaca (Osca) entre els dies 11 i 14 de juny de 1996. [...]\nEn esta reseña se reúnen los contenidos generales y el nivel de participación en el VIII Coloquio de Geografía Rural (AGE), celebrado en la residencia universitaria de Jaca (Huesca) entre los días 11 y 14 de junio de 1996. [...]\nVoilà le compte rendu du contenu général, ainsi que du niveau de participation du VIII Colloque de Géographie rurale (AGE) qui a eu lieu dans la résidence universitaire de Jaca (Huesca), de l'11 au 14 juin 1996. [...]\nThis is a short report on the contents and participants at the VIII Colloquium of Rural Geography of the Assotiation of Spanish Geographers (AGE) held at the the university residences at Jaca (Huesca) from 11th to 14th June 1996. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 199-203\n6 p, 47.9 KB Ressenyes / Mendizàbal, Enric (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Geografia)\nÍndex de les obres ressenyades: Jordi CORTÉS; Roser SERRA, La comarca del Lluçanès. Estudi d’un espai. Barcelona: Rafael Dalmau, 1996; Josep M. PANAREDA I CLOPÉS, El Montseny. Visió geogràfica. [...]\nDocuments d'analisi geografica, N. 31 (1997) , p. 205-210\n4 p, 37.7 KB Ressenyes / Durà Guimerà, Antoni (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Geografia)\nObra ressenyada: Àrea Metropolitana de Barcelona, Dinàmiques metropolitanes a l’àrea i la regió de Barcelona = Metropolitan Dynamics in the Barcelona Area and Region. Barcelona: Mancomunitat de Municipis de l’A. [...]\nDocuments d'anàlisi geogràfica, N. 31 (1997) , p. 210-213\n5 p, 41.4 KB Ressenyes / Nadal Tersa, Jordi (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Geografia)\nObra ressenyada: Norman HUDSON, Soil Conservation. Londres: B T Batsford Limited, 1995.\nDocuments d'anàlisi geogràfica, N. 31 (1997) , p. 213-217


Més de 3.200 joves han participat aquest curs a les activitats del programa Altersuer | Diari de Tarragona\nMés de 3.200 joves han participat aquest curs a les activitats del programa Altersuer\n10 de Agosto de 2016 - 11:56 hs\nImatge d'una de les activitats d'Altersuer 2016. FOTO: CEDIDA\nUn total de 3.267 joves de la ciutat han participat aquest curs en els diferents tallers, activitats o sessions formatives del programa transversal Altersuer, que té com a objectiu prevenir conductes de risc entre els joves a través de propostes educatives, formatives, de lleure i oci impulsades pels departaments de Serveis Socials, Esports, Joventut i Salut Pública de l'Ajuntament de Reus. Aquest programa d'oci alternatiu i prevenció de drogues està subvencionat pel Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat.\nLa prioritat del programa Altersuer és arribar a la població d'entre 12 i 20 anys per conscienciar-la i formar-la en relació a les conductes sexuals de risc i la prevenció de l'ús i abús de les drogues. Per aquest motiu s'ofereixen alternatives d'oci en espais municipals i públics que s'allunyin del circuit comercial. En aquest sentit, els programes que s'han desenvolupat durant els darrers cinc mesos són els següents:\nAltersuer Espai Obert: 277 participants. Accions lúdiques preventives i de bons hàbits descentralitzades en espais públics d'ús comunitari. Ha inclòs els tallers Llegir i Pensar, Cuina, Defensa personal, Fotografia mòbil, Ball Popping, Autoestima i Activitats multiesportives als barris Fortuny, Gaudí, Horts de Miró i Sant Josep Obrer.\nAltersuer Circuit Formatiu: 198 participants. Activitats formatives no formals per orientar els adolescents i joves cap a possibles sortides professionals. S'han fet cursos de Manipulador d'aliments, Teatre, Primers auxilis, Atenció al públic, Premonitors, Monitors i la jornada “Kit de la Qüestió”.\nAltersuer Activitats Nocturnes: 1.448 participants. Cicle d'activitats nocturnes lúdiques pel foment d'actituds responsables dirigides a l'oci saludable alternatiu. Propostes com ara Alterfest, Torneig de futbol Mas Iglesias, Festa Holly, Electropiscina, intervenció nocturna “Kit de la Qüestió” i gimcana preventiva Juga les teves cartes.\nAltersuer Acompanya i Integra: 1.344 participants. Tallers que inclouen activitats de sensibilització i prevenció sobre drogues i salut sexual: Si beus posa't les ulleres, Begudes saludables, Pasapalabra, La Botella Fumadora, Juga les teves cartes i Els Gegants Encantats.\nAltersuer ha tingut també una vessant de difusió als instituts a través d'enquestes, en què s'han realitzat mig miler de qüestionairs als diferents centres de secundària de la ciutat. A més, també s'ha treballat amb grups de joves tancats amb gairebé 200 enquestes a diferents barris per conèixer els seus hàbits i propostes de prevenció de conductes de risc. Les enquestes han permès recollir dades sobre els interessos dels joves i han servit com a eina de programació de les activitats i cicles organitzats


Amore & Vita-Prodir - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Amore & Vita-Conad)\nL'equip Amore & Vita-Prodir és un equip ciclista professional albanès, encara que al llarg de la seva història ha competit amb llicència italiana, britànica, polonesa, estatunidenca, ucraïnesa, albanesa i letona. Actualment té categoria continental.\n(en) Amore & Vita-Fanini\n(en) Amore & Vita-Galatron\n(en) Amore & Vita-Forzacore\n(en) Amore & Vita\n(en) Amore & Vita-Beretta\n(en) Amore & Vita-Beretta-Polska\n(en) Amore & Vita-McDonald's\n(en) Amore & Vita-Conad\n(en) Amore & Vita-Selle SMP\n(en) Amore & Vita-Selle SMP-Fondriest\n(en) Amore & Vita-Prodir\nequip ciclista professional (1990–1995)\nGrup Esportiu II (1996–2002)\nGrup Esportiu III (2003–2004)\nequip continental (2005–)\nRegne Unit (1999-2000)\nEstats Units (2009)\nAmore & Vita-Prodir 2018\n2020 Amore & Vita-Prodir (en)\nAmore & Vita-Selle SMP-Fondriest 2017\nAmore & Vita-Conad 2010\nAmore & Vita 2012\nAmore & Vita 2011\nAmore & Vita 2013\nAmore & Vita-Selle SMP 2016\nAmore & Vita-Selle SMP 2014\nAmore & Vita-Prodir 2019\nAmore & Vita-Selle SMP 2015\nAmore & Vita-McDonald's 2007\nAmore & Vita-McDonald's 2009\nAmore & Vita-McDonald's 2008\nAmore & Vita-Prodir 2021\nVa ser creat el 1990 per part de Ivano Fanini amb la intenció de donar un missatge de solidaritat que reuneix a totes les persones de totes les cultures i creences, difonent els valors a través del ciclisme.\nGiro dels Apenins: Giuseppe Calcaterra (1993), Danilo Celano (2017)\nGiro de la Pulla: Giuseppe Calcaterra (1993), Glenn Magnusson (1998)\nSetmana Internacional de Coppi i Bartali: Rodolfo Massi (1994)\nTrofeu Alcide De Gasperi: Flavio Milan (1994)\nVolta a Suècia: Gianpaolo Mondini (1997)\nGran Premi Nobili Rubinetterie: Dario Andriotto (1997)\nTour de Normandia: Glenn Magnusson (1997)\nTour de l'Ain: Cristian Gasperoni (1998)\nGiro del Cap: Timothy David Jones (1998)\nTour del llac Léman: Glenn Magnusson (1998), Jonas Ljungblad (2005)\nGran Premi de la indústria i el comerç artesanal de Carnago: Mirko Puglioli (1999)\nVolta a Bulgària: Seweryn Kohut (2000)\nVolta a Eslovènia: Faat Zakirov (2001)\nPoreč Trophy 3: Andrus Aug (2001)\nGiro del Medio Brenta: Przemysław Niemiec (2003)\nGiro dels Abruços: Aliaksandr Kutxinski (2004)\nChâteauroux Classic de l'Indre: Aliaksandr Kutxinski (2004)\nHerald Sun Tour: Jonas Ljungblad (2004)\nUniqa Classic: Kjell Carlström (2004)\nBoucles de la Mayenne: Aliaksandr Kutxinski (2005)\nTour de Vendée: Jonas Ljungblad (2005)\nMelbourne to Warrnambool Classic: Jonas Ljungblad (2005)\nCopa de la Pau: Alexandre Filippov (2006)\nGiro d'Oro: Dainius Kairelis (2007)\nBucks County Classic: Volodomyr Starchyk (2009)\nChallenge del Príncep-Trofeu de l'Aniversari: Volodímir Bileka (2011)\nChallenge del Príncep-Trofeu de la Casa Reial: Vladislav Boríssov (2011)\nFenkel Northern Redsea: Pierpaolo Ficara (2017)\nMemorial Marco Pantani: Marco Zamparella (2017)\nA les grans voltesModifica\n9 participacions (1990, 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998)\n5 victòries d'etapa:\n1 al 1990: Fabrizio Convalle\n2 al 1996: Glenn Magnusson, Nicolaj Bo Larsen\n1 al 1997: Glenn Magnusson\n1 al 1998: Glenn Magnusson\n1 participacions (1994)\n2 victòries d'etapa:\n2 al 1994: Alessio Di Basco, Giuseppe Calcaterra\nComposició de l'equipModifica\nEugenio Bani 13 de gener de 1991\nDanilo Celano 7 de desembre de 1989\nPierpaolo Ficara 16 de febrer de 1991\nVolodymyr Fredyuk 14 de agost de 1992\nDavid Galarreta (4 de jul–31 de des) 2 de juliol de 1993\nMattia Gavazzi (20 de maig–30 de juny) 14 de juny de 1983 Androni Giocattoli-Venezuela (2013)\nRedi Halilaj 31 de agost de 1989\nYukinori Hishinuma 5 de març de 1992\nVolodymyr Kogut 28 de juliol de 1984\nPaolo Lunardon 17 de gener de 1992 Marchiol Emisfero (2014)\nYevhenii Manko 5 de març de 2021\nUri Martins 7 de agost de 1990\nSergii Movchan 5 de març de 2021\nDmytro Ponomarenko 10 de febrer de 1991\nBogdan Ryaposov 5 de març de 2021\nOleksii Tarkovskyi 5 de març de 2021\nMarco Zamparella 1 de octubre de 1987\nNicola Campigli (1 de ago–31 de des, aprenent) 5 de març de 2021\nÓscar Pelegrí (1 de ago–31 de des, aprenent) 30 de maig de 1994\nBesmir Banushi 24 de juliol de 1988\nMarco Bernardinetti 11 de juliol de 1991\nDanilo Celano (1 de gen–31 de jul) 7 de desembre de 1989 Caja Rural-Seguros RGA (2017)\nMikel Elorza 7 de gener de 1991 Ampo-Goierriko TB (2016)\nDavid Galarreta 2 de juliol de 1993\nKlinti Grembi 26 de novembre de 1994\nJosep Miralles 13 de desembre de 1994 Tusnad (2016)\nDonald Mukaj 22 de setembre de 1989\nAutin Sufa 20 de juliol de 1988\nOlsian Velia 20 de gener de 1994\nYovcho Yovchev 27 de març de 1991\nMarlen Zmorka 1 de juliol de 1993\nLuca Covili (1 de ago–31 de des, aprenent) 10 de febrer de 1997\nFrancesco Mancini (1 de ago–31 de des, aprenent) 5 de octubre de 1995\nAlessio Di Basco (154è)\nRiccardo Forconi (112è)\nGlenn Magnusson (73è)\nCristian Gasperoni (131è)\n1999 27è (GSII)\nTimoty Jones (377è)\n2001 33è (GSII)\nFaat Zakirov (364è)\n2002 21è (GSII)\nSeweryn Kohut (401è)\n2003 15è (GSIII)\nKjell Carlström (518è)\n2004 3r (GSIII)\nKjell Carlström (317è)\nA partir del 2005, l'equip participa als Circuits continentals de ciclisme. La taula presenta les classificacions de l'equip al circuit, així com el millor ciclista individual.\nAlexey Bauer (36è)\nSlawomir Kohut (50è)\nVolodímir Bileka (34è)\nEugenio Bani (124è)\nPierpaolo Ficara (57è)\nDomenico Passuello (238è)\nIuri Metluixenko (23è)\nVolodymyr Starchyk (47è)\nBernardo Colex (143è)\nBernardo Colex (39è)\nUri Martins (242è)\nUri Martins (133è)\nRedi Halilaj (205è)\nPierpaolo Ficara (170è)\nDavide Gabburo (334è)\nShaun Davel (176è)\nIuri Metluixenko (57è)\nIuri Metluixenko (24è)\nIuri Metluixenko (26è)\nMaksym Averin (112è)\nHossein Alizadeh (82è)\nMattia Gavazzi (26è)\nMattia Gavazzi (5è)\nPaolo Lunardon (117è)\nMarlen Zmorka (120è)\nPierpaolo Ficara (122è)\nJonas Ljungblad (34è)\nDainius Kairelis (178è)\nDainius Kairelis (150è)\nVladislav Boríssov (496è)\nVolodymyr Starchyk (51è)\nVladislav Boríssov (201è)\nNiv Libner (372è)\nJarosław Dabrowski (730è)\nMihkel Räim (522è)\nMattia Gavazzi (569è)\nMattia Gavazzi (329è)\nMarco Zamparella (429è)\nMarco Zamparella (332è)\nIltjan Nika (637è)\nDainius Kairelis (35è)\n↑ Storia un team unico al mondo amoreevita-conad.it\n↑ Classificacions UCI Arxivat 2011-08-19 a Wayback Machine. (Web oficial de l'UCI).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Amore_%26_Vita-Prodir&oldid=26209373»\nDarrera modificació: 1 feb 2021 a les 06:31\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 feb 2021 a les 06:31.


L'emprenedoria als Parcs Científics de la Comunitat Valenciana, a debat en els Premis Plaza Emprendedores\nEn l'esdeveniment, organitzat pel grup Edicions Plaza, responsables d'aquests ecosistemes d'innovació han subratllat el paper clau de les universitats públiques en la transferència de coneixement i en la millora de la productivitat de les empreses\nLa celebració dels Premis Plaza Emprendedores 2021 ha consistit en el lliurament a Alcoi de dos reconeixements a projectes innovadors -Millor Startup (Declarando) i Millor Projecte de Transferència Universitat/Empresa (3Dfils), però també ha sigut el pretext per a debatre sobre punts clau del sistema innovador valencià, com són la inversió en startups i l'emprenedoria en els cinc parcs científics de la Comunitat Valenciana.\nSobre aquest últim punt, han reflexionat el director del Parc Científic de la Universitat de València, Juan José Borrás; la directora gerent del Parc Científic de la Universitat Miguel Hernández (UMH), Tonia Salinas; la gerent de la Fundació Parc Científic d'Alacant, Olga Francés; i director del Servei de Promoció i Suport a la Investigació, Innovació i Transferència de la Universitat Politècnica de València, Fernando Conesa, moderats per Sandra Murcia, redactora d'Alicante Plaza.\nLa primera qüestió a ser abordada ha sigut com s'ha treballat als parcs científics en el context de pandèmia. Sobre aquest tema, Tonia Salinas sosté que les empreses instal·lades en aquests ecosistemes "han sabut adaptar-se i reinventar-se durant aquesta etapa de crisi". Entre altres motius, perquè compten amb "un ADN basat en una tecnologia i innovació molt potents" i a més "es caracteritzen per estar connectades i acostumades a col·laborar amb la resta d'agents de l'ecosistema".\nJuan José Borrás, director del PCUV, durant una de les seues intervencions en el debat. Font: València Plaza\nDesprés de la pregunta de la periodista Sandra Murcia pels reptes als quals s'enfronten aquests ecosistemes d'innovació i pel paper de la universitat en el foment de la transferència de coneixement, Olga Francés ha subratllat que "els parcs científics són ecosistemes empresarials d'innovació promoguts per universitats". En aquest sentit, ha indicat que les empreses compten amb els parcs "com a frontisses per a interaccionar amb la universitat" i per a "accedir al talent de grups d'investigació, d'estudiants i egressats". "Crec que això es podria explotar molt més, no sols per les spin-off, sinó per totes les empreses del territori. Podem ajudar-los molt a millorar la productivitat, a resoldre reptes empresarials i tenim programes per a afavorir la transferència en les dues direccions", ha destacat.\nPer part seua, Juan José Borrás ha remarcat que el repte principal d'aquests entorns és "ajudar els projectes que arriben a créixer, a desenvolupar-se, i perquè això succeïsca cal treballar conjuntament amb emprenedors i grups d'investigació. En un parc científic una de les paraules clau és la cooperació, per això és fonamental facilitar la interrelació i promoure la comunicació entre els diferents agents".\nFons de regeneració europeus\nEl director del PCUV ha assenyalat també un repte molt més nou: "Lluitar perquè part dels fons de regeneració europea, fons que algun dia es materialitzaran, arriben als parcs científics. Hem demostrat que podem gestionar aquest tipus de recurs i per tant, podem ser una palanca de suport perquè les administracions públiques invertisquen d'una manera racional aquests fons i perquè siguen rendibles a la societat a mitjà i llarg termini".\nPer a finalitzar, Fernando Conesa ha posat el focus en el valor de la universitat per a les empreses perquè "pot aportar-los diplomats i doctors, pot formar al seu personal, pot donar-los coneixement, tecnologia i I+D, i pot proporcionar-los oportunitats per a nous negocis". "Transferència és donar suport a la innovació en el nostre territori, en el nostre entorn i amb les nostres empreses", ha conclòs.\nL'autor de les fotografies que conté aquesta notícia és Rafa Molina


Associació Catalana Per a la Integració del Cec: Presentació documental 100% accesible " ver para creer"\nPresentació documental 100% accesible " ver para creer"\nDes de l'acic fem difussió d'una iniciativa d'una altra entitat que ens sembla de gran interès.\nL'Associació Discapacitat Visual Catalunya: B1+B2+B3 té el plaer de convidar-lo/la al acte, de presentació de "Ver para creer", documental iniciativa de l'entitat en la seva preocupació per apropar la cultura a les persones amb Discapacitat produint material audiovisual 100% accessible, que compta amb llengua de signes, subtitulació, audiodescripció i totalment audionavegable.\nL'acte es celebrarà el 3 de juny, a les 19 hores, a l'Auditori del CaixaFòrum, Centre Social i Cultural de l'Obra Social "la Caixa", situat a Av. Francesc Ferrer i Guàrdia 6-8, de Barcelona i, abans, es podran visitar les exposicions temporals del Centre.\nEl Documental "Ver para creer" pretén apropar a l'espectador com és un dia a la vida de CINC PROTAGONISTES AMB DISCAPACITAT VISUAL. Isabela, Marta, Marisa, Félix i Montse comparteixen amb nosaltres la seva particular manera de viure la discapacitat amb l'objectiu de transmetre a d'altres persones en la seva mateixa situació i a la societat en general, que és possible superar les dificultats del dia a dia amb l'ajuda de la tecnologia, la força de voluntat i el recolzament que tots, com a éssers humans, podem brindar-los.\nDesprés de la projecció del documental tindreu la oportunitat de coneixer als protagonistes i adquirir el DVD.\npublicat per acic a les 3:29 p. m.\nPEL·LÍCULA AUDIODESCRITA D'AQUESTA SETMANA\nPEL·LÍCULES AUDIODESCRITES A TV3 (setmana del 24 a...\nS'acompleixen 50 dies des de l'apagada analògica i...\nPEL.LÍCULA AUDIODESCRITA A TV3 (Setmana del 17 al ...\nExposició accessible: Els sons visibles\nPEL.LÍCULES AUDIODESCRITES A TV3 (setmana del 10 a...\nPEL·LÍCULA AUDIODESCRITA A TELEVISIÓ DE CATALUNYA ...\nPEL.LÍCULA AUDIODESCRITA A TV3 (Setmana del 3 al 9...\nPROGRAMACIÓ AUDIODESCRITA A TV3 (SETMANA DEL 26 D'...\nContinuarem per ara sense saber la data de caducit...


PENSAR RAIDO, PENSAR DESPACIO. DANIEL KAHNEMAN. 9788483068618 Llibreria Drac Màgic\nPENSAR RAIDO, PENSAR DESPACIO


Juan José Porcel: «Plego perquè em vaig comprometre que el camí de la Gravera ja estaria fet» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nJuan José Porcel: «Plego perquè em vaig comprometre que el camí de la Gravera ja estaria fet»\nEntrevista al president sortint de l'Associació de Veïns Mion-Puigberenguer-Poal, que deixa el càrrec després de 17 anys\nfrancesc galindo 16.03.2018 | 08:25\nJuan José Porcel a l´Associació de Veïns de la Mion francesc galindo\nDesprés de 17 anys al capdavant del barri i 3 com a cap de la federació de barris, deixa la primera fila\nJuan José Porcel, que té 70 anys complerts i una llarga trajectòria en els moviments sindical i veïnal, viurà demà el que per a ell serà el moment més dur de la seva etapa com activista social. Demà a les 6 de la tarda, al casal cívic de la Mion, tindrà lloc l'assemblea general de socis en què es farà públic el nom del seu substitut.\nMe'n vaig perquè l'Ajuntament no ha complert, perquè em vaig comprometre davant dels veïns que l'obra del camí de la Gravera estaria feta quan es fes l'assemblea general de socis i no ha estat així.\nPerò l'obra està en marxa, hi ha el projecte, s'han hagut d'aconseguir terrenys...\nEl camí de la Gravera que uneix el sector de la Mion amb el barri de la Plaça Catalunya és un perill real. Fa 30 anys que el veïnat intentem que estigui en condicions. És una reivindicació històrica. Me'n vaig perquè l'Ajuntament no ha complert el que havia dit.\nQuina és l'altra espina clavada amb què deixa el càrrec?\nNo hem pogut aconseguir que no hi hagi escolars del barri que en lloc d'anar a la Puigberenguer s'hagin de desplaçar a altres centre més llunyans. D'això no ens n'hem sortit.\nDe la resta de la feina està satisfet?\nSí, molt. Quan vaig començar, el barri de la Mion tenia carrers sense asfaltar, la gent trepitjava fang cada cop que plovia i estava pitjor en molts aspectes que altres barris i, ara, no. L'associació no tenia ni local, les reunions es feien a l'església al voltant d'una taula que era un tauló sobre dos cavallets. Marxo satisfet de tot el que hem aconseguit.\nNo hi havia cap parc, els nens anaven a jugar a la muntanya o al carrer amb cotxes. Ara tenim quatre parcs i una plaça maquíssima. S'han arreglat les voreres, s'han eliminat barreres arquitectòniques, s'ha fet la guarderia, les parades de bus, l'accés a la C-25, els pisos tutelats, s'ha aconseguit un mercat, que va molt bé per a la gent gran, que no ha d'anar lluny carregada de bosses, es millorarà el camp de futbol, que tindrà herba artificial.\nAra podrà passar més temps amb la família.\nDesprés de jubilar-me la meva dona em deia que em veia menys que quan estava treballant.\nPer què aquesta implicació?\nÉs una forma de ser. Jo vaig ser dels que van passar 6 dies tancats a la Pirelli. Ara me n'adono més que mai del valor que ha tingut la reivindicació.\nLa reivindicació sembla antiquada?\nEl lema amb què em vaig presentar de president al barri continua plenament vigent: «Si et mous, podem perdre. Si no et mous, ja hem perdut». El camí de la Gravera és un perill imminent, però la senyalització de la Bonavista també ho és. De què serveix el segon semàfor pujant pel Passeig que és a tocar de la rotonda? L'activisme consisteix a tenir veu i fer-la servir.\nPerò ja hi ha polítics i tècnics, no?\nAl polític com menys l'emprenyis, millor per a ell. Els interessa que la gent ni parli ni es mogui. Els ciutadans no paguem els nostres impostos perquè el poder faci el que li doni la gana amb els nostres diners.\nLes associacions de veïns han passat de tenir una funció més reivindicativa a ser més gestores de serveis?\nDel que es tracta és d'intentar aconseguir coses reals. A les nostres assemblees vénen més de 200 persones. L'associació de veïns ha estat al costat dels veïns i ells no ens han donat l'esquena.\nVostè també va ser president de la federació de barris de la ciutat, com valora el seu pas per aquest ens?\nJo crec que la clau és la coordinació. Si aquesta no és bona no funciona. La tendència és a moure's només pel problema que afecta més directament i del que es tracta és que molt agent es faci seu també un problema que és d'un altre. Així a vegades es fa front comú amb uns i a vegades amb altres.\nFent que tots anem a l'una. La gent necessita una persona que arranqui el motor. Algú ha de ser el primer a estirar la corda.\nBé, jo me'n vaig, però no me'n vaig. El que no faré és deixar sol el nou president, sinó que estaré al seu costat pel que calgui. Ajudaré com a vocal. En el món associatiu un hi és per fer feina ja sigui d'una manera o d'una altra.\nBarri de la Mion Puigberenguer\nJuan José Porcel


Venècia: Scarlett, l’extraterrestre | La Finestra Digital\n‘Under the skin’, el thriller de ciència ficció protagonitzat per Scarlett Johansson basat en una novel.la de Michel Farber, no ha deixat quasi ningú indiferent a Venècia. En el seu passi de premsa en aquesta Mostra, la pel.lícula de Jonathan Glazer ha estat aplaudida i xiulada. Scarlett Johansson hi interpreta a una femme fatale alienígena en plena crisi existencial que utilitza els seus encants per eduir/abduir/caçar a les seves víctimes masculines mentre deambula per Escòcia.\n‘Under the skin’ és una pel.lícula atípica i original. Un film de gènere en què el seu director es mostra més autor que en gran part del cinema més cabut que s’està veient a la Mostra. Capaç de crear l’atmosfera inquietant i anguniosa que necessita la història a partir de les imatges d’una Escòcia inhòspita, la música de Mica Levi, una hàbil utilització del so i una cadències molt especial. Glazer se la juga, arrisca i aconsegueix una pel.lícula de culte instantani.\nEl primer dels documentals a concurs en aquesta Mostra és ‘The unknown known’, dirigit per Errol Morris. Partint d’una entrevista de 33 hores amb Donald Rumsfeld, Secretari de Defensa dels Estats Units, Morris repassa els últims 30 anys de la política exterior del seu país. Des de la guerra de Vietnam a la d’Irak i, sobretot, fa una radiografia de la personalitat d’aquest polèmic polític.\nPer això, Morris combina de manera eficaç imatges d’arxiu, amb els textos recollits en els més de 20.000 informes que Rumsfeld va enviar mentre era Secretari de Defensa. I el que queda clar és que el propi Rumsfeld sembla un unkown known (conegut desconegut) per sí mateix. Es tota una ironia que un home que posava tanta atenció en les paraules (són nombrosos els informes que envia amb l’objectiu de definir clarament el significat dels més variats conceptes), acabi atrapat en un embolic d’elles.\nAl final de “The Unknown Known”, Errol Morris pregunta a Rumsfeld per què va acceptar fer la pel.lícula. I és exactament el que ens preguntem la majoria després de veure-la. Perquè el film ens explica part de la veritat sobre Rumsfeld, però sobretot les seves contradiccions i les seves mentides.\nGianni Amelio participa per sisena vegada a la competició de Venècia amb ‘L’intrepido’ (amb ‘Así reían’ es va endur el Lleó d’Or al 1998, la última pel.lícula italiana en aconseguir el guardó). ‘L’intrepido’ és una fàbula sobre un bon home (magnífic Alberto Albanese) que es dedica a substituir a altres a la feina, sigui la que sigui, com a treballador en una obra, de netejador, de repartidor de pizzes o col.locant cartells al carrer. Treballs puntuals, per hores, a mitja jornada, per diez assumits amb orgull, sense protestar ni queixar-se, convençut de la dignitat que li aporta la seva situación. Una nova variant d’aquell Zelig de Woody Allen aplicada al treball precari i els contractes escombraries, amb un ésser amb una capacitat d’adaptació a prova de bombes.\nLamentablement, el guió no és capaç de treure-li partit a un plantejament tant suggerent, perdent-se en personatges secundaris arquetípics que vulgaritzen la proposta, convertint la sensibilitat inicial en un sentimentalisme tovet i sense ganxo, i portant la historia i la seva conclusió per uns camins qüestionables i perillosos.\nPhilippe Garrel és un altre veterà de la competició de Venècia. ‘La Jalousie’ suposa la seva cinquena participació i, excepte en una ocasió, sempre s’ha endut algun premi. Tot i que està ambientada en l’actualitat, la historia de ‘La Jalousie’ és la del pare del propi Philippe Garrel quan tenia 30 anys, interpretada pel seu fill, Louis. Tot queda a casa. Rodada en blanc i negre, amb una magnífica fotografia de Willy Kurant, i amb un planter de quatre guionistes, son 77 minuts de trobades, desenganys, abandonaments amorosos i de relacions entre pares i fills marca de la casa.\nAlberto AlbaneseDonald RumsfeldErrol MorrisGianni AmelioJonathan GlazerMostra VeneciaPhilippe GarrelScarlett JohanssonWilly Kurant


TALLER: APRENEM LA JOTA D’ALFARP | mÓn d'animaciÓ\nTALLER: APRENEM LA JOTA D’ALFARP\nPrendre conscència del propi cos i de les seues possibilitats\nConèixer les cançons i balls tradicionals del País Valencià\nFomentar el gust pel ball i les tradicions\nMemoritzar uns passos de ball\nLa cançó de la Jota d’Alfarp (https://www.youtube.com/watch?v=bv1sElku0pc)\nUn espai mitjanament gran per poder ballar còmodes\nEns posem en parella amb una separació d’un metre aproximadament. Mentre esperem posarem els braços a la cintura i en el moment que comence el ball, els braços els alçarem amb els colzes a l’alçada dels muscles.\nLa tornada o “estribillo” la trobem al principi del ball, al final i entre passos. És el moment en que la música és només instrumental, sense veus. Quan les veus sonen, fem els passos que ara veurem.\nLa tornada consisteix en fer dos voltes en pas de vals amb la nostra parella fins arribar al nostre lloc fent xicotets parons en el lloc de l’altre i en el nostre. La primera volta la farem cap a la nostra dreta i la segona canviarem i la farem cap a l’esquerra.\nCom hem dit, els passos començaran quan entre la veu, i els passos començaran sempre amb el peu dret.\nEl primer pas serà el pas de jota, que consisteix en fer xicoteta xafada amb el peu dret, canviar en pas de vals i xafada amb el peu esquerre, pas de vals, i xafada amb el peu dret…així successivament fins que la música canvie i torne a ser instrumental, que tornarem a fer la tornada.\nEl segon pas és el pas de “davant, darrere, davant”. Consisteix en fer un pas de jota amb la diferència que no farem només una xafada, sino que en farem tres, una davant, una darrere i una altra davant, canviarem amb pas de vals i farem el mateix amb l’esquerra fins que canvie la música.\nEl tercer i últim pas, són les voltes. Aquest pas també és com el pas de jota, però amb una diferència. Quan fem la xafada, a continuació farem una volta sencera cap al costat de la cama amb que hem fet la xafada fins tornar a quedar-nos de cara a la nostra parella, en aquest moment farem la xafada amb el peu contrari i tornarem a fer la volta, així successivament fins que canvie la música.\nAcabarem amb una última tornada i finalitzarem el ball.\nEsperem que us agrade i que el disfruteu molt!! És molt bonic conèixer i aprendre balls tradicionals de la nostra terra!\nFeliç dia de la dansa!!\nJOC: CADIRETES MUSICALS


B) EL GÈNERE POÈTIC\nC) LITERATURA CATALANA\nWebs dels poetes:\nhttp://www.xtec.es/centres/a8046864/Menu/Departaments/cata/poemesbat05.htm (Conté els textos dels poemes)\nII. POETES — POEMES\n1. L’edat mitjana: Dels trobadors a Ausiàs March\n“Cançoneta leu e plana”\n“No el prenatz lo fals marit...”\n“A vós, dona Verge Santa Maria...”\nBase de dades: http://orbita.bib.ub.es/llull/\nPoema XIII (“Colguen les gents amb alegria festes...”)\n“Elogi dels diners”\nhttp://www.mallorcaweb.com/magteatre/poemes-solts/turmeda.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Anselm_Turmeda http://www.cervantesvirtual.com/servlet/SirveObras/12477399873425062265679/p0000001.htm http://www.conselldemallorca.es/mallorca/illustres/ilustres.php?lang=ca&select=MALLORQUINS&id=1 http://www.biografiasyvidas.com/biografia/t/turmeda.htm\n“Desert d’amics, de béns e de senyor”\n“La balada de la garsa i l’esmerla”\n“A una hermosa dama de cabell negre que es pentinava en un terrat amb una pinta de marfil”\nhttp://vallfogona.usuaris.net/ (busqueu a l’índex “Sonets”)\nRondalles: http://vallfogona.usuaris.net/contes.htm http://www.mallorcaweb.com/mag-teatre/vallfogona/vallfogona.html http://www.lletres.net/pla/rvallfogona.html http://www.cervantesvirtual.com/FichaAutor.html?Ref=1007620&portal=10 http://ca.wikipedia.org/wiki/Francesc_Vicent_Garcia_i_Torres\n“A la vora de la mar” (cançó popular).\n(A internet apareix com “El mariner”)\nhttp://www.xtec.es/rtee/europa/090es/index.htm a http://www.xtec.es/rtee/europa/es.htm\nEl segle XIX: Del Romanticisme al Modernisme\nhttp://www.xtec.net/~jrovira6/isabel21/oda.htm http://perso.wanadoo.es/lipmic/Poecat/aribau.htm http://personales.ya.com/muntanya/textos/odapatria.htm http://www.orfeodesants.com/historia/oda_a_la_patria.asp\nhttp://www.uoc.edu/lletra/noms/bcaribau/index.html http://www.cervantesvirtual.com/servlet/SirveObras/67927399873470562265679/p0000001.htm#I_0_ http://ca.wikipedia.org/wiki/Bonaventura_Carles_Aribau\n“Vora el barranc dels algadins”\nde Nou llibret de versos (1909).\nhttp://ca.wikipedia.org/wiki/Teodor_Llorente Auca: http://www.auques.cat/textos.php?auca=llorente\n“Els dos campanars”, de Canigó (1885).\nhttp://www.webpersonal.net/nova/verdaguer/marcs.htm (Busqueu a “Textos-Poesia”)\nhttp://www.cervantesvirtual.com/servlet/SirveObras/24671175102137940700080/index.htm/ (text íntegre Canigó) http://www.folgueroles.com/verdaguer/index1.html\nhttp://www.escriptors.cat/autors/verdaguerj/index.html http://www.uoc.edu/lletra/noms/jverdaguer/index.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/index.html http://www.webpersonal.net/nova/verdaguer/marcs.htm http://www.webpersonal.net/nova/verdaguer/segells.htm http://ca.wikipedia.org/wiki/Jacint_Verdaguer_i_Santal%C3%B3 http://www.xtec.es/~jducros/Jacint%20Verdaguer.html http://www.folgueroles.com/verdaguer/index1.html\n“Vora la mar”,\nde Flors del calvari (1895).\nhttp://www.mallorcaweb.com/magpoesia/index.html (busqueu a “Poemes”)\n“El pi de Formentor”\nde Poesies (1885),\nedició de 1907.\nhttp://www.astrogea.org/asteroides/nuredduna/Costa%20_i_Llobera_c.htm http://www.uoc.edu/lletra/especials/folch/costaill.htm http://perso.wanadoo.es/lipmic/Poecat/costa.htm#Lo%20pi%20de%20Formentor\nhttp://www.escriptors.cat/autors/costam/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/mcostaillobera/index.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/index.html http://www.joanducros.net/corpus/Miquel%20Costa%20i%20Llobera.html http://www.hudaweb.com/movlit//autor.php?autor=45 http://ca.wikipedia.org/wiki/Miquel_Costa_i_Llobera\n“La vaca cega”,\nde Poesies (1895).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/maragallj/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/jmaragall/index.html http://www.gaudiallgaudi.com/CL004%20Maragall%20a.htm http://www.joanducros.net/corpus/Joan%20Maragall.html http://www.lluisvives.com/bib_autor/maragall/\n“Oda a Espanya”,\nde Visions i cants (1900).\nde Cap al tard (1909).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/alcoverj/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/jalcover/index.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/index.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Joan_Alcover_i_Maspons\n“Cançoneta incerta” d’El cor quiet (1925), edició de Poesia (1957).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/carnerj/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/jcarner/index.html http://www.xtec.es/~jducros/Josep%20Carner.html http://www.mallorcaweb.com/magteatre/carner/\nhttp://ca.wikipedia.org/wiki/Josep_Carner http://www.uoc.edu/humfil/1939/subirana2.html http://www.pencatala.cat/ctdl/autors_catalans/josep_carner/\n“Bèlgica”, de Llunyania (1952), edició de Poesia (1957).\nMaria Antònia Salvà:\n“L’encís que fuig”,\nd’ Espigues en flor (1926).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/salvama/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/masalva/index.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Maria_Ant%C3%B2nia_Salv%C3%A0\nJosep Maria Junoy:\n“Oda a Guynemer”,\nde Poemes i cal·ligrames (1920).\nhttp://www.viulapoesia.com/pagina_2.php?tipus=1&subtipus=1&itinerari=6&idpoema=324 (conté propostes didàctiques)\nhttp://ca.wikipedia.org/wiki/Josep_Maria_Junoy_i_Muns http://www.viulapoesia.com/pagina_7.php?tipus=1&subtipus=1&itinerari=6&idpoema=324 http://www.lavenc.com/index.php/cat/revistes/l_avenc/19/dossier/a_l_entorn_de_l_obra_poetica_de_josep_maria_junoy http://www.xtec.es/~lrius1/salvat/contextbaix.htm http://www.xtec.es/~malons22/personal/biografies1833-1931.htm#junoy http://www.xtec.es/~malons22/personal/fragments.htm\n“Tot l’enyor de demà”, de L’irradiador del port i les gavines(1921).\nEscolteu la versió cantada d’Ovidi Montllor .\nhttp://www.escriptors.cat/autors/salvatpapasseitj/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/jsalvatpapas seit/index.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/papasseit/index.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Joan_Salvat-Papasseit http://www.xtec.es/~lrius1/salvat/contenidor.htm http://www.joanducros.net/corpus/Joan%20Salvat-Papasseit.html http://www.xtec.es/~rsalvo/articles/salvat.htm http://www.tvcatalunya.com/aleph/2001/salvat/index.htm\n“Com sé que es besa”, d’El poema de la rosa als llavis(1923).\n“Vinyes verdes vora el mar”,\nde Cançons de rem i de vela(1923)\nhttp://www.escriptors.cat/autors/sagarrajm/index.html http://www.uoc.edu/lletra/noms/jmdesagarra/index.html http://www.xtec.es/~jducros/Josep%20Maria%20de%20Sagarra.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Josep_Maria_de_Sagarra http://www.mallorcaweb.com/mag-teatre/sagarra/sagarra.html\n“Aigua-marina”, d’Àncores i estrelles (1936).\n“Que jo no sigui més com un ocell tot sol...” , d’Estances (llibre segon) (1930).\nhttp://www.mallorcaweb.com/magteatre/riba/estances.html (Poema 8)\nhttp://www.escriptors.cat/autors/ribac/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/criba/index.html http://www.mallorcaweb.com/magteatre/riba/riba.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Carles_Riba_i_Bracons http://www.ictisp.com/~ge382930/Riba.html\n“Súnion, t’evocaré de lluny...”,\nd’Elegies de Bierville (1943).\nde L’alta llibertat (1920).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/arderiuc/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/carderiu/index.html http://www.joanducros.net/corpus/Clementina%20Arderiu.html http://www.mallorcaweb.com/magteatre/arderiu/ http://ca.wikipedia.org/wiki/Clementina_Arderiu\n“Elegies de la represa, VI”,\nde Presència i record (1952).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/leveronir/ http://www.joanducros.net/corpus/Rosa%20Leveroni.html http://www.mallorcaweb.com/magteatre/poemessolts2/leveroni.html http://www.uoc.edu/lletra/especials/folch/leveroni.htm\n“A Mallorca durant la guerra civil”,\nd’Imitació del foc(1938).\nContenen lectura del poema: http://desons.blogspot.com/2006/11/veus-i-poemes-10-rossell-prcel.html http://amicsarbres.blogspot.com/2006/03/bartomeu-rossell-prcel.html\nhttp://www.escriptors.cat/autors/rosselloporcelb/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/brosselloporcel/index.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/rossello-porcel/rporcel.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Bartomeu_Rossell%C3%B3-P%C3%B2rcel\n“La ciutat llunyana”,\nde Poesies (1947).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/torresm/index.html http://www.uoc.edu/lletra/noms/mtorres/index.html http://pv2.sbd.udl.es/vLlibres/webmarius/index_1024.asp http://www.mallorcaweb.com/mag-teatre/torres/mtorres.html http://ca.wikipedia.org/wiki/M%C3%A0rius_Torres http://perso.wanadoo.es/lipmic/Poecat/torres.htm http://www.pencatala.cat/ctdl/autors_catalans/marius_torres/\n“Oda a Catalunya des dels tròpics”\nde L’arbre de foc (1946), edició d’Obra poètica completa (1971).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/bartraa/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/abartra/index.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/index.html http://www.joanducros.net/corpus/Agusti%20Bartra.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Agust%C3%AD_Bartra_i_Lleonart http://www.uoc.edu/lletra/especials/folch/bartra.htm\n“Sol, i de dol, i amb vetusta gonella...”,\nde Sol, i de dol (1947).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/foixjv/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/jvfoix/index.html http://www.mallorcaweb.com/magteatre/foix/foix.html http://www.joanducros.net/corpus/JV%20Foix.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Josep_Vicen%C3%A7_Foix\n“És quan dormo que hi veig clar” ,\nd’On he deixat les claus... (1953).\n“Cançó del matí encalmat”,\nd’El caminant i el mur (1954).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/esprius/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/sespriu/index.html http://www.xtec.es/~jducros/Salvador%20Espriu.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Salvador_Espriu_i_Castell%C3%B3 http://ific.uv.es/rei/Rincon_de_autor/biografia_salvador.htm http://www.tvcatalunya.com/elmeuavi/espriu/capitulo.htm http://www.mallorcaweb.com/mag-teatre/poemes-solts/espriu.html\n“Assaig de càntic en el temple”,\nde Saló de tardor (1947).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/oliverj/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/joliver/index.html http://www.mallorcaweb.com/magteatre/quart/index.html http://www.xtec.net/recursos/catala/joliver/ http://ca.wikipedia.org/wiki/Joan_Oliver_i_Sallar%C3%A8s http://www.xtec.cat/~jducros/Joan%20Oliver.html http://www.edu365.cat/eso/muds/catala/lectures/bestiari/index.htm\n“Vacances pagades”, de Vacances pagades (1961).\nde Cercles (1979).\nhttp://joanvinyoli.udl.cat/ http://www.xtec.cat/~jducros/Joan%20Vinyoli.html http://www.mallorcaweb.com/magteatre/vinyoli/vinyolijoan.html http://perso.wanadoo.es/lipmic/Poecat/vinyoli.htm http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/vinyoli/ventdaram.html\nde Da nuces pueris (1960).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/ferraterg/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/gferrater/index.html http://www.xtec.cat/~jducros/Gabriel%20Ferrater.html http://www.pencatala.cat/ctdl/autors_catalans/gabriel_ferrater/\n“Cambra de la tardor”, de Da nuces pueris (1960).\nde Poemes visuals (1975).\nhttp://www.joanbrossa.org/ http://www.escriptors.cat/autors/brossaj/index.html http://www.uoc.edu/lletra/noms/jbrossa/index.html http://www.uoc.edu/lletra/especial/brossa/ http://www.fundacio-joan-brossa.org/cat/inici.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/brossa/ http://ca.wikipedia.org/wiki/Joan_Brossa http://www.uoc.es/jocs/brossa/\nde Rua de llibres (1980).\nde Llibre de meravelles (1971).\nhttp://www.viulapoesia.com/pagina_2.php?tipus=1&subtipus=2&itinerari=8&idpoema=565 (conté propostes didàctiques)\nhttp://www.escriptors.cat/autors/andresv/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/vaestelles/index.html http://www.mallorcaweb.com/magpoesia/index.html http://www.xtec.cat/~jducros/Vicent%20Andres%20Estelles.html http://www.pencatala.cat/ctdl/autors_catalans/vicent_andres_estelles/\nde La fàbrica (1972).\nhttp://www.martiipol.com/martipol_cat.html http://www.escriptors.cat/autors/martipolm/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/mmartiipol/index.html http://www.xtec.net/recursos/catala/mmpol/ http://www.pencatala.cat/ctdl/autors_catalans/miquel_marti_pol/ http://www.mallorcaweb.com/magteatre/martipol/index.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Miquel_Mart%C3%AD_i_Pol\nde Bruixa de dol (1979).\nhttp://www.escriptors.cat/autors/marcalmm/ http://www.uoc.edu/lletra/noms/mmmarcal/index.html http://www.mallorcaweb.com/mag-teatre/marcal/index.html http://ca.wikipedia.org/wiki/Maria_Merc%C3%A8_Mar%C3%A7al http://www.barcelonareview.com/46/c_mmm.htm http://www.pencatala.cat/comites/comite_descriptores/homenatge_a_mariamerce_marcal.php


abril | 2016 | Escola Baldiri Reixac\nEn Pere Prats Sobrepere ens ha fet una visita molt interessant, ens ha explicat trucs per dibuixar millor i ens ha animat a ser creatius. Aquesta setmana ha fets tallers a les classes de 4t, 5è i 6è. El dimecres de la setmana vinent, 4 de maig, anirà a visitar als nens i les nenes […]\nLa primavera ens acompanya, i els dies de pluja es combinen amb la calor que ja arriba, mireu com gaudim el temps desprès de dinar al Baldiri! Tallers INFANTIL “Cavallers i princeses”: P4 i P5 han aprofitat aquests dies de pluja per a realitzar una sèrie de representacions teatrals amb titelles. A més, se’ls ha […]\nEl proper divendres 22 d’abril a l’escola celebrarem la festa de Sant Jordi. Tot seguit us fem un recull d’ activitats que es faran el mateix divendres i d’altres, que es faran al voltant de Sant Jordi amb l’objectiu d’estimular el gust per la lectura: Dimecres 20 d’abril de 9h a 10h. Alumnat de 2n. […]\nJa sabeu que enguany és el segon curs que l’escola està implicada en el projecte d’UNICEF “Una Escola amb Drets”. Els nivells de Cicle Mitjà i Cicle Superior a través del memory dels Drets dels Infants d’UNICEF han conegut la Convenció i en són sensibles, els treballen mitjançant la producció de curtmetratges. Comencen les formacions […]


Què és la subrogació d'una hipoteca? - Api.cat\nHome Api\tQuè és la subrogació d’una hipoteca?\nQuè és la subrogació d’una hipoteca?\nby Eva Carnero February 29, 2016 0 comment\nQuè és la subrogació d’una hipoteca\nNormalment, la majoria de la gent no està habituada manejar-se amb termes relacionats amb les operacions bancàries i més concretament amb aquelles que giren entorn al finançament dels habitatges. En aquesta ocasió, en les notícies immobiliàries tractarem d’aclarir un terme que fa referència a una operació bastant habitual en el mercat immobiliari: la subrogació d’una hipoteca.\nTipus de subrogació\nEn primer lloc, caldria assenyalar que una subrogació és qualsevol tipus de novació, és a dir, una modificació d’uns dels factors que inclou la hipoteca ja constituïda. Ara bé, hi ha distingir dos tipus: una subrogació de deutor o de creditor. Vegem en què consisteix cadascuna d’elles.\nSubrogació entre particulars\nSeria el cas d’algú que vol comprar un pis, per exemple, a Barcelona i que té encara està vinculat a una hipoteca. En aquest cas, es farà un canvi de titular del préstec, això sí, sempre que el banc admeti al nou deutor. Per a això, realitzarà un estudi de riscos igual que realitza en qualsevol concessió d’un préstec. D’aquesta manera podem assumir el deute ja existent sense haver de realitzar nou pagament d’impostos per aquest esdeveniment, tot i que sí haurem d’abonar unes despeses que la subrogació porta implícits: notari, gestoria, registre i una comissió de subrogació que es va signar en el moment d’iniciar la hipoteca.\nSubrogació entre entitats\nLa subrogació entre entitats o de creditors consisteix a canviar la hipoteca d’un banc a un altre. Amb aquest canvi, l’objectiu és millorar les condicions del préstec sense necessitat de cancel·lar-i formalitzar un de nou. Amb aquesta operació ens solem beneficiar d’estalviar-nos el pagament dels impostos relacionats amb la constitució d’una hipoteca. No obstant això, cal no oblidar que encara que no hagis de pagar aquests tributs, sí hauràs de fer front a unes despeses que aquesta subrogació comporta: notari, gestoria, registre i una comissió de subrogació que actualment no pot superar el 0,5% per les operacions formalitzades amb posterioritat a abril de 2003.\nSubrogació de la hipoteca del promotor\nEn el cas dels habitatges nous, el més habitual és subrogar-se a la hipoteca del promotor. Aquest haurà construït l’habitatge finançant l’obra a través d’un banc, i el comprador, si li convé podrà optar a subrogar-se a aquest préstec si el banc li admet com a deutor. Si el nou comprador no se subroga en el préstec existent, el promotor haurà d’assumir els costos de cancel·lació d’aquest préstec.\nA grans trets, en açò consisteix la subrogació d’una hipoteca, bé entre particulars, bé entre entitats o bé subrogant a la hipoteca contractada pel promotor que ha construït l’habitatge que compraràs.\nT’ha resultat útil? Dóna’ns la teva opinió. Ens encantaria conèixer-la.\nCom combatre el canvi climàtic des de casa\nTipus de lloguer immobiliari. Els coneixes tots?\nHipoteques multidivisa: un producte que passa de moda\nMotius per canviar les teves finestres i quines...\nViure en un vagó de tren: original y...\nComprar o llogar? Les preguntes que necessites respondre\nEls New Dinkis (Doble-sou-no-fills) busquen pis\nCoses que probablement has sofert després de viure...\nAjudes familiars : Com evitar els impostos?\nEm separo, puc quedar-me al pis de lloguer?


Dia de pregària i reflexió amb el bisbe Taltavull - Arquebisbat de Barcelona\nDia de pregària i reflexió amb el bisbe Taltavull\nVinguts de diferents parròquies, el Casal Bellesguard va acollir a nois i noies per reflexionar en un recés d'advent sobre com és la seva oració\nMoments impagables de silenci, reflexió i pregària amb unes vistes privilegiades de la ciutat. Aquest escenari és el que van viure un bon grup de joves al Casal Bellesguard de Barcelona en un Recés que va comptar amb la presència del bisbe Sebastià Taltavull.\nVinguts de diferents parròquies, els nois i noies van reflexionar sobre com és la seva pregària. A partir de les lectures de Santa Teresa i del Papa Francesc van pregar i aprofundir en la seva fe. El bisbe auxiliar de Barcelona va tenir unes paraules per tots ells. “Us diria dues coses: mireu de fer el recorregut, i mireu de parlar amb Jesús, expliqueu-li què us passa, tot el que voleu fer, el que viviu, el que us preocupa, el que us fa feliços…expliqueu-li tot. La pregària és això”.\nEl bisbe Taltavull, sempre fidel amb el seu compromís amb els més joves, va passar tot el dissabte al costat d’ells, ja que considera imprescindible aquesta proximitat per entendre quins són els seus problemes i les seves inquietuds. “És molt important escoltar-los. Degut a l’experiència que tinc de fa molts anys d’estar amb els joves, crec que el més important ha estat escoltar-los. A partir del que diuen poder comunicar-te donant la teva experiència. No es tracta de teories, sinó que consisteix en comunicar el què tu vius”, va explicar el bisbe auxiliar de Barcelona\nActivitats com aquestes els ajuden a tots ells a realitzar una petita pausa en el camí, a tenir uns moments de silenci i reflexió que ajuden a escoltar-se i entendre’s a un mateix. “Un recés per a joves en un món que va tan ràpid, amb tantes urgències, on precisament l’urgent es menja les coses més importants com el qui sóc, què faig a la vida, quina decisió he de prendre…la pregària ens ajuda a respondre aquestes preguntes. Per això creiem que és tan important aquest tipus d’activitat”, va apuntar Mn Bruno Bérchez, Delegat Diocesà de Joventut de l’Aqruebisbat de Barcelona.\nDesprés de les paraules del bisbe Sebastià, tots els joves van destacar el que el Recés i la pregària els va aportar. Per la Judit, “es tracta d’una bona oportunitat per estar en comunitat, per parlar de les nostres experiències i sentiments”. Per altra banda, la Judit considera que una de les coses que més valora és “la serenitat i la tranquil•litat que aporta. Es tracta d’una trobada amb Déu que et fa pensar sobre el sentit de la vida”. El David, un altra dels participants, afegeix que “en un dia amb tanta feina, on no tens temps ni de pensar en tu mateix, aquest stop, aquesta aturada, sempre funciona”.


La 29a Mostra d'Igualada tanca amb 23.000 espectadors i es prolonga tot l'abril amb activitats paral·leles | La Mostra d'Igualada - Fira de teatre infantil i juvenil\nLa 29a Mostra d’Igualada tanca amb 23.000 espectadors i es prolonga tot l’abril amb activitats paral·leles\nLa Mostra ha registrat 11.371 localitats a sala assolint el 84% d’ocupació i un total de 23.000 espectadors\nLa pluja no ha impedit a les companyies exhibir ja que s’ha pogut reubicar la majoria d’espectacles de carrer a espais tancats\nFins al 24 d’abril es pot participar al IV Concurs de crítica teatral infantil i juvenil\nEl 23 d’abril se sortejarà un iPad entre tots els concursants del Joc del Comerç\nProperament es lliuraran els premis al Millor espectacle per votació popular i Xarxa Alcover de Teatre\nFins al 29 d’abril es pot visitar l’exposició ‘Què és per tu el teatre?’ a la Sala Municipal d’Exposicions\nAquest diumenge va acabar la 29a Mostra d’Igualada, que ha tingut lloc del 12 al 15 d’abril. La fira ha registrat 11.371 localitats assolint el 84% d’ocupació de l’aforament dels espais de pagament, que augmenta respecte l’any passat. Malgrat la pluja de dijous, divendres i dissabte que indiscutiblement ha fet baixar el nombre d’assistents d’enguany, el diumenge va comptar amb una major afluència de públic arribant als 23.000 espectadors durant els quatre dies.\nTot i abaixar el teló aquest diumenge passat, La Mostra continuarà activa tot el mes d’abril amb activitats paral·leles. Pel que fa als guardons, que s’atorgaran properament, d’una banda es lliurarà el Premi al millor espectacle per votació popular. Els vots emesos pels assistents a La Mostra (que fins divendres 20 d’abril encara es poden lliurar al Punt de difusió cultural i turística, al carrer Garcia Fossas, 2) determinaran quina és la companyia que tornarà a actuar a la ciutat amb l’espectacle guardonat gràcies a la contractació de l’Ajuntament d’Igualada. El veredicte tindrà en compte l’aforament dels espais d’actuació per tal de garantir la igualtat d’oportunitats entre tots els espectacles. D’altra banda, es lliurarà el II Premi Xarxa Alcover de Teatre de La Mostra. Per segon any, La Mostra d’Igualada i la Xarxa Alcover de Teatres s’han unit per oferir la segona edició d’aquest premi atorgat per un jurat professional que consistirà en una gira de l’espectacle guanyador pel territori de parla catalana. Hi opten els muntatges de petit i mitjà format, creació contemporània, predomini de text i en català programats en aquesta edició de La Mostra.\nFins al 24 d’abril es pot participar al IV Concurs de Crítica Teatral Infantil i Juvenil. La Mostra d’Igualada i l’Associació per a la promoció de les arts escèniques Recomana convoquen el concurs per revaloritzar la mirada crítica dels espectadors i fomentar la pràctica d’aquest gènere. Hi haurà tres premis per cada categoria: un primer premi dotat en 100 euros gentilesa d’Abacus Cooperativa, un segon de 50 euros gentilesa de Llibreria Cal Rabell i un tercer de 25 euros gentilesa de Llegim…? Llibreria. Les crítiques s’hauran d’enviar per correu electrònic a info@lamostraigualada.cat o bé a l’adreça postal: Dr. Joan Mercader, s/n (Museu de la Pell d’Igualada) 08700 Igualada (Barcelona) indicant: La Mostra d’Igualada – Concurs de crítica teatral. Les bases del concurs estan publicades al web http://lamostraigualada.cat/altres-activitats/concurs-de-critica-teatral/ juntament amb 7 consells per redactar correctament les crítiques i una plantilla.\nFins al 29 d’abril es podrà visitar l’exposició ‘Què és per tu el teatre?’ a la Sala Municipal d’Exposicions. Una mostra de la creativitat de les escoles d’Igualada, que han expressat gràficament la seva experiència amb les arts escèniques. Els alumnes de cada cicle de Primària (Inicial, Mitjà i Superior) han escrit, pintat, dibuixat, enganxat… plasmat, què els aporta, què senten i com viuen el teatre.\nFinalment, recordar que el dilluns 23 d’abril, diada de Sant Jordi, se sortejarà un iPad mini en directe per Ràdio Igualada des de la Plaça de Cal Font entre tots els participants al Joc del Comerç de La Mostra. El joc consistia en relacionar 15 dels 64 interrogants de colors que han decorat les botigues participants al 6è Concurs d’aparadors que, com cada any, ha rebut molt bona acollida. Fins aquest divendres 20 d’abril encara es poden lliurar les butlletes (retallables a la pàgina 38 del Diari de La Mostra) al Punt de difusió cultural i turística.


L'exèrcit israelià deté una col·laboradora de L'ACCENT a Ramallah | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nL’exèrcit israelià deté una col·laboradora de L’ACCENT a Ramallah\nEscrit per Redacció Publicat el 07/02/2010\n>> Dilluns a mig matí el Suprem israelià ha dictat ordre d’alliberar Ariadna Jové a l’espera de judici, però la catalana encara continua arrestada.\nAquest diumenge 7 de gener a les 3 de la matinada ha estat detinguda a Ramallah (Palestina) l’activista catalana Ariadna Jové. Jové ha estat detinguda al seu apartament amb una altra activista australiana. El motiu de l’arrest seria que els haurien caducat els permisos d’estada a Israel.\nAriadna Jové és col·laboradora de L’ACCENT. Amb les seves cròniques, ha informat des de Cisjordània sobre les conseqüències de l’ocupació israeliana.\n>> Crònica publicada més recentment a L’ACCENT d’Ariadna Jové: Israel i el sistema de carreteres de l’apartheid\nFamiliars i amics estan treballant per impedir que sigui expulsada per l’Estat israelià.\nTal com han difós els companys de les detingudes, al moment de la detenció hi havia present Ryan Olander, activista d’ISM, nord-americà. Olander ha explicat que han esat uns deu els soldats que, a la força, han entrat a l’apartament demanant els passaports de tothom i procedint, posteriorment, a la detenció de les dues activists, Ariadna i Bridgette, per no tenir els visats en regla.\nEls soldats han confiscat també càmeres de video, un ordinador, banderes i insignies pro-palestines, així com els formularis de registre de tots els voluntaris que treballen amb el Moviment de Solidaritat Internacional, ISM.\nCategoria: Orient Mitjà Visualitzacions: 2750


Shelby | Colla Verglas\nArxiu d'etiquetes: Shelby\nShelby versus Ferrari. 24 hores de Le Mans de 1964.\nPublicat el 6 Març 2014 per danidmas\nA finals dels anys 50 i principis dels 60, el domini de Ferrari a les 24 hores de Le Mans era, senzillament, insultant. Tan insultant com el domini de Jaguar als anys 50, el de Porsche als 80 o el d’Audi en èpoques més recents. L’any 1964 no seria diferent als anteriors, amb els italians aconseguint un nou triplet amb el Ferrari 275P de Nino Vaccarella/Jean Guichet al capdavant. En aquella edició de la cursa gala, no obstant, la èpica es trobava a la categoria petita, la dels GT.\nPublicat dins de Ferrari, Le Mans i GT, Shelby\t| Etiquetat com a 1964, 24 hores de Le Mans, Carroll Shelby, Dan Gurney, Daytona Coupe, Ferrari, Shelby\t| Deixa un comentari\nAixí sona un Shelby Daytona Coupe per les rectes d’Spa-Francorchamps\nPublicat el 2 Octubre 2013 per danidmas\nAixò que veieu a la foto és un dels sis Shelby Daytona Coupe que es va fabricar entre 1964 i 1965 amb l’objectiu de batre els tot-poderosos Ferrari 250 GTO. Sí, exacte, només s’en van fabricar sis, d’aquí que el preu d’aquesta joia sobre rodes superi els 5 milions d’euros i escaig. Si voleu saber com sona aquesta bèstia i el descomunal V8 que amaga sota el capó només heu de donar-li al play al video que trobareu una mica més avall. Impressionant és poc.\nPublicat dins de Shelby\t| Etiquetat com a Cobra, Cobra Daytona Coupe, Daytona Coupe, Shelby, Spa-Francorchamps\t| Deixa un comentari\nUn banc de potència sucumbeix a la potència d’un Shelby GT500\nPublicat el 29 Mai 2013 per danidmas\nSempre que veig un video d’un cotxe sobre un banc de potència me l’imagino sortint disparat cap endavant després de trencar-se una de les corretges que el subjecten. Pessimista? Si. Cafre? També. No obstant, en el 98% dels casos la cosa sempre acaba bé: l’esportiu de torn fa un soroll espectacular, treu uns flamots per l’escape que fan por i a l’ordinador es mostren les corves de potència amb xifres que s’enfilen fins a l’infinit. A vegades, però, alguna cosa falla. Aquest és el cas del video que avui ens ocupa, on un banc de potència es desintegra, implossiona i desapareix sota un Shelby GT500. Les imatges fan mal a la vista, i jo la veritat és que després de veure el video encara no em crec que ningú sortís malparat d’aquest incident.\nPublicat dins de Ford, Shelby\t| Etiquetat com a banc de potència, Ford, GT500, Shelby\t| Deixa un comentari\nUna volta a Laguna Seca en un Shelby Cobra\nPublicat el 8 Setembre 2011 per danidmas\nEl món dels cotxes clàssics és molt particular. T’ha d’agradar. I molt. Si ens fixem en els cotxes d’avui en dia, no és difícil adonar-se que un Clio Sport pugui ser infinítament més ràpid i efectiu que un Renault 5 Turbo. El mateix es pot dir d’un Cayman si el comparem amb un 911 2.7 Carrera RS, o d’un Ford Mustang GT respecte d’un Shelby Cobra. O no? No obstant, hi ha un factor que els cotxes moderns no poden (ni podran mai) igualar: les sensacions que es viuen al volant. I el so, i l’acceleració, la interacció amb el motor, la direcció, la suspensió, la tracció, les frenades, el pas per curva. La llista és interminable.\nPer entendre tot plegat, què hi ha millor que un bon video il·lustratiu? En aquest cas, tenim un Shelby Cobra rodant a molt bon ritme per Laguna Seca, en una de les curses del Monterrey Historic Festival. Al volant hi va un tal Jim Farley, vice-president del Grup Ford. El millor de tot? Cada cop que endolla l’accelerador quan el cotxe està encarat a la recta. Ja sabeu. Volum ben alt i a gaudir.\nPublicat dins de Shelby\t| Etiquetat com a clàssics, Cobra, Laguna Seca, Monterrey Historic Festival, Shelby\t| Deixa un comentari\nCarinyo! Ves amb compte no em ratllis el parquet!\nPublicat el 13 Agost 2011 per danidmas\nUn paio decideix “estrenar” el parquet de casa seva fent uns donuts amb un Shelby Cobra (probablement una rèplica). La explicació més raonable que trobo és que el paio volia posar parquet nou i, abans de llençar l’anterior a la brossa, va decidir posar fi a un trauma que l’ha atormentat des de la infantesa: quan la seva mare no li deixava jugar amb cotxets Hot Wheels al saló de casa per por a ratlar el parquet.\nPublicat dins de Shelby\t| Etiquetat com a Cobra, Shelby, WTF\t| Deixa un comentari


PPCC: "Menys valencians" [Tomàs Escuder]\nFont:Casal Jaume I-La Safor\nEl sociòleg valencià Tomàs Escuder fa una anàlisi sobre la importància de la demografia en el món globalitzat del segle XXI, una demografia que va a la baixa en el context del País Valencià i que l'autor pensa que es pot contrarestar mirant-ho des d'un òptica de Països Catalans, com a manera d'obtenir prosperitat per al futur i per preservar la cultura catalana.\nAlguns fets succeeixen a la vista de tots però no els veiem. Ja siga perquè formen part d’un procés històric de llarga durada i són més difícilment perceptibles o, i això també passa malgrat que no ho volem reconèixer, perquè senzillament no hi mirem.\nAnem a la baixa. Aquest és un fet ineludible de la demografia valenciana. Cada vegada hi ha menys naixements. Segons diuen les estadístiques , des del 2008 , cada vegada al País Valencià hi ha menys nous nats. Certament que en els darrers anys, abans de la crisi econòmica, la població total valenciana pujava i pujava sense parar. Ara això s’ha acabat de de bo.\nPer tant ... pensem una mica ...Menys naixements, menys immigració i més joventut enviada cap a fora. Quin panorama!\nEn definitiva: cada vegada naixen menys valencianets i arriba menys gent. No és difícil pensar en un cert estancament poblacional.\nUn optimista podria veure uns certs avantatges en aquesta dinàmica. Per exemple: si augmenta o es manté el PIB i baixa la gent vol dir que tindrem més disponibilitat de recursos. Això és una cosa. Una altra seria considerar quina classe de població tindríem. Tal vegada més envellida.\nDamunt de tot hi ha el fet que aquesta població , tal i com s’ha configurat els darrers anys, resulta més diversa per la procedència.\nEn tot cas són unes dinàmiques, aquestes demogràfiques, sobre les que tenim poc a dir o a fer. Venen donades, en una societat lliure i rica com la nostra, per variables que no es poden controlar. I que sovint són forànies, provocades per la marxa que les globalitzacions imposen.\nLa necessitat d’unir-nos amb poblacions similars és una opció a considerar\nDavant la creixent globalització tindre una part important de la població del món és convenient. I no és el nostre cas. En som pocs . I no massa ben cohesionats per sobreviure com valencians , perquè fins i tot dins aquesta UE dels estats, caldrà tindre pes propi. I com? Això ja són figues d’un altre paner. I no és aquest el lloc on parlar-ne.\nDiguem però, que la necessitat d’unir-nos amb poblacions similars és una opció a considerar. De la manera que siga, amb opcions actuals o futures...I, llavors considerar el territori dels Països Catalans com una eixida positiva. Per pura necessitat i no quedar abocats al no res com a poble.\nPublicat per Os a 15:37\nEtiquetes de comentaris: País Valencià, Països Catalans, societat, Tomàs Escuder


Impotència dels comerciants amb Colau: "Barcelona s'ha convertit en el paradís de la venda ambulant" ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dimecres, 29 de juny de 2016 14:35 h\nMés d'un centenar d'entitats i comerciants amenacen l'alcaldessa amb mobilitzacions si no frena el top manta\nACN Barcelona .- Més d'un centenar d'entitats i comerciants de Barcelona han signat un manifest a través del qual amenacen l'ajuntament amb mobilitzacions i accions judicials davant del "bonisme" del consistori amb el top manta. Els signats reclamen "solucions" i diuen sentir-se "desemparats" davant d'una venda ambulant que "ha repercutit" amb un descens de la facturació del 15% en la restauració i d'entre el 35-40% en el petit comerç de Ciutat Vella des de l'estiu passat. Una ciutat "descontrolada" que s'ha convertit en "el paradís del top manta". "L'efecte crida és molt important, perquè qualsevol operador il·legal acaba triant Barcelona per la seva permissivitat", ha sentenciat Gabriel Jené, president de Barcelona Oberta.\nada colau, ajuntament, alcaldessa, comerciants, top manta, venda ambulant\nEntre el centenar de signants d'aquest manifest hi ha l'Associació de Veïns de la Barceloneta, l'Agrupació de comerciants i industrials de la Barceloneta, la Fundació Barcelona Comerç, l'eix comercial Barna Centre, PIMEC, el Consell de Gremis, la Cambra de Comerç de Barcelona, el Gremi d'Hotels, l'Aquàrium i el Museu d'Història.\nSegons el text, es veu amb "preocupació" com la venda ambulant "creix dia rere dia", de forma "massiva i reiterada", davant la "passivitat", la manca de "voluntat explícita" i "el bonisme ingenu" del consistori per solucionar el problema. Tot plegat, ha provocat "un efecte crida" que ha generat concentracions de gairebé "800 venedors il·legals", creant "una imatge de degradació i d'inseguretat" a la ciutat i, en especial, a la zona del Port i les platges de Barcelona.\nEsperaran a la reunió amb l'ajuntament\nEls signants asseguren que, abans de qualsevol "mobilització pacífica", esperaran les explicacions que els donarà aquest dimecres a la tarda el primer tinent d'alcalde, Gerardo Pisarello, que dijous oferirà una roda de premsa. "Volem garanties. Si ens agrada el que diu no hi haurà mobilitzacions però si no veiem solució, en una setmana podem muntar-les", ha especificat Mª José López, presidenta de l'Associació de Veïns de la Barceloneta.\nTot plegat després que fa una setmana, l'ajuntament tanqués la taula de treball per abordar el top manta i anunciés la presentació de forma imminent d'un pla d'emergència de cara a aquest estiu. "La taula es desfà per ineficàcia i ara Pisarello vol entomar el problema. Ens sembla com la pel·lícula del dia de la marmota, tornar a viure un procés que acaba sent cada vegada més explosionant. Quantes vegades ens hem de reunir?", ha reblat Gabriel Jené.\nEn aquest sentit, també reclamen "coordinació" amb la resta d'administracions. "S'ha parlat de moltes idees però no han fet res. Cal que comencin a treballar, a posar fil a l'agulla, no podem estar un altre any deliberant", ha lamentat Salva Vendrell, president de la Fundació Barcelona Comerç.\n873.000 articles intervinguts del top manta\nLa Comissió d'Afectats del Top Manta, que constitueixen una desena de les entitats signants del manifest, denuncia que l'any passat es van intervenir 873.000 articles de la venda il·legal, dels quals 34.000 es van fer a través de 4 operacions de la Guàrdia Urbana contra xarxes de distribució de productes falsificats, per valor d'uns 2 MEUR.\nPel que fa a les detencions per infraccions penals contra la propietat industrial, la xifra va ser de 294 persones l'any passat i 63.152 denúncies per l'ordenança del civisme, davant la mitjana de 59.423 dels darrers nou anys. D'aquestes, l'Institut Municipal d'Hisenda només ha pogut cobrar una mitjana del 0,10%. A més, només 11 manters s'han pogut "reinsertar". "Creiem que la mesura social no serà suficient. Estem morts i condemnats a què la ciutat sigui un paradís de la il·legalitat", ha reblat Jené.\nPer la seva banda, José Antonio Moreno, director general de l'Associació Nacional per a la defensa de la Marca, ha explicat que diverses marques de sector tèxtil han decidit "desinvertir" i no apostar per Barcelona degut al top manta. Al seu torn, el president de la Fundació Barcelona Comerç, Salva Vendrell, ha subratllat "l'impacte econòmic negatiu" el top manta, que fa incrementar "l'economia submergida" al ser també "un frau de contractació laboral" i de "privatització il·legal" de l'espai públic.\nSegons Gabriel Jené, president de Barcelona Oberta, a la Barceloneta s'ha notat "un flux de desplaçament de compradors" de la vorera comercial fins a la del top manta, perquè s'ha convertit en "un shopping center" i els turistes "gaudeixen d'aquesta nova oferta comercial".\nUn top manta "organitzat"\nLa Comissió d'Afectats el Top Manta també denuncia que la venda ambulant il·legal està "totalment organitzada". "A les 3 de la matinada ja tenen els seus llocs, hi ha gent que vigila i gent que organitza. Fins i tot hi ha paquistanesos que tenen la botiga a Passeig de Borbó i la parada al top manta", ha denunciat Mª José López, presidenta de l'associació de Veïns de la Barceloneta.\n30 de juny de 2016, 06.43 h\nAl comentari 31 de http://www.directe.cat/noticia/383408/junqueras-disposat-... Llegir més\n30 de juny de 2016, 06.41 h\n#7 #8 #9 #10 #11 #12 #13 #14 #16 #18 #19 #20 #21\nH I S T È R I C A A A A ! ! ! ! ! . . . HUAH HUAH HUA HUAH ! ! ! !\n. . . HUAH ... Llegir més\n30 de juny de 2016, 00.58 h\nESPANYA NO EXISTEIX. ÉS "AL ANDALÚS" TRAVESTIDA. NI TAN SOLS PARLEN CASTELLÀ.\n800 ANYS NO PERDONEN\nCAL TORNAR ALS ÀRABS EL QUE EL HI CORRESPON.\nPER AIXÒ HO REIVINDIQUEN.\n800 ANYS DE SHÀRIA I LLENGUA\n29 de juny de 2016, 20.25 h\nel partido animalista consigue más votos que el PNV.\nLA GENTE PREFIERE A LOS ANIMALES QUE SON MAS NOBLES QUE A LOS NAZZZIONALISTAS.\n29 de juny de 2016, 20.00 h\n29 de juny de 2016, 19.53 h\n#16 ...Nicolás AYMERICH\n29 de juny de 2016, 19.42 h\nUN GRAN DIA PARA CATALUÑA.... .LA IMPUNIDAD NAZZIONALISTA EN CATALUÑA TOCA A SU FIN.\nEl presidente del Grupo del PPC en el Parlament, Xavier Garcia Albiol, ha expresado su satisfacción porque Artur Mas, Joana Ortega e Irene Rigau tengan que sentarse “en el banquillo” por presunta desobediencia y prevaricación administrativa el 9-N.\nSegún el coordinador general del PP de Catalunya, “la justicia pone en su sitio a todo el mundo y ahora el ex presidente de la Generalitat, la ex ... Llegir més\nESPAÑA, PETS I MERDA, NETEJA TOTAL\n29 de juny de 2016, 19.39 h\nRepite conmigo, sotana de la COPE-BEJOTA\nLA COPE ES UNA BANDA TERRORISTA-FRANQUISTA QUE ROBA EL 0,7 DE NUESTROS IMPUESTOS\nLA COPE ES UNA BANDA TERRORISTA-FRANQUISTA Q... Llegir més\n29 de juny de 2016, 19.36 h\n#14 ......Nicolás AYMERICH\nDOMENECH, el tresorer o barcenas de DESCorrupcio de Colaus y chorizos de España\n29 de juny de 2016, 19.34 h\nLes paraules del nen DOMENECH DE LA FALANGE-PODEMOS d'odi racial a CDC es un delicte o es senzillament un PET DEL NEN PETIT DOMENECH DE LA BANDA DE CHORIZOS DE DESCorrupció y Colaus?


Llibertat provisional per al capellà acusat d'abús sexual i prostitució de menors\nÉS NOTÍCIA Ple extraordinari de Batea\nG.M. / ACN // AMPOSTA\nEl jutjat d’instrucció número 4 d’Amposta ha deixat en llibertat provisional al capellà de la diòcesi de Tortosa que va ser arrestat a Hondures pels presumptes delictes d’abusos sexuals i prostitució de menors. Després de prendre-li declaració durant prop d’una hora aquest dimecres, la jutgessa ha acordat diverses mesures cautelars. Mesures com ara la retirada del passaport, la prohibició de sortir del país, i la prohibició de comunicació i aproximació a menys de 500 metres del menor durant un any.\nEl sacerdot Joan Alonso, de 52 anys, està investigat pels presumptes delictes d’abusos sexuals a menor de 16 anys, prostitució de menors i contacte amb menors a través de mitjans telemàtics amb finalitats sexuals. A més d’Alonso, hi ha uns altres deu investigats per aquesta causa. El capellà va ser detingut el passat 31 d'agost a Hondures, on estava de missioner des de l'estiu passat. Els fets haurien passat fa dos anys a les Terres de l'Ebre, quan era sacerdot de la parròquia d'Alcanar.\nAquest dimecres al matí, Joan Alonso ha arribat en un cotxe patrulla dels Mossos provinent de la presó de Mas d’Enric, al Catllar. El sacerdot va ser arrestat fa dues setmanes a Hondures, on feia de missioner des de l'estiu passat, després que el jutjat d'instrucció número 4 d'Amposta emetés una ordre de recerca i extradició contra ell.\nEl jutjat va rebre una denúncia el passat mes d'abril i ja ha pres declaració a deu investigats més en el cas, sis dels quals van ser detinguts. Actualment, tots es troben llibertat. Al juliol, es va arxivar provisionalment la causa contra un dels investigats, que és agent dels Mossos d’Esquadra. Tot apunta que alguns d’aquests individus haurien contactat amb el menor, que ara tindria setze anys, a través de webs de contactes.


Maeda Toshiie - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEn aquest nom japonès, el cognom és Maeda.\n15 gener 1538\n27 abril 1599 (61 anys)\nMaeda Matsu (en)\nMaeda Toshimasa (en)\nMaeda Chiyo (en)\nMaeda Kikuhime (en)\nMaeda Tomoyoshi (en)\nMaeda Toshitsune (en)\nMaeda Toshitaka (en)\nMaeda Toshisada (en)\nMaeda Toshimasa (en) i Nagayowai-in (en)\nMaeda Toshihisa (en) , Maeda Yasukatsu (en) , Sawaki Yoshiyuki (en) i Maeda Hidetsugu (en)\nMaeda Toshiie (前田 利家 15 gener 1539 - 27 d'abril de 1599) va ser un dels principals generals d'Oda Nobunaga des del període Sengoku del segle xvi fins al període Azuchi-Momoyama. El rang més alt que va rebre a la cort va ser el de Dainagon o Gran Conseller.\nVa néixer a la província d'Owari com el quart fill del samurai Maeda Toshimasa. Toshiie va servir el clan Oda des de la seva infància i la seva lleialtat va ser recompensada en permetre-li ser el líder del clan Maeda, distinció inusual per al quart fill d'una família especialment quan els seus germans grans no tenien defectes notables. Es creu que es va fer amic de Kinoshita Tokichiro, més tard conegut com a Toyotomi Hideyoshi, en la seva joventut.\nAixí com Hideyoshi era conegut com a Saru, 猴 o "mico", es diu que Toshiie era anomenat Inu, 犬 o "gos" per Oda Nobunaga. A causa de la creença que els gossos i els micos no són amigables entre si, Toshiie és sovint representat com auster i honest en contrast amb la naturalesa loquaç i despreocupada d'Hideyoshi.\nToshiie va començar la seva carrera militar com a membre de la akahoro-shū (赤 母 衣 衆), la unitat sota el comandament personal de Nobunaga. Després es va convertir en capità d'infanteria (ashigaru Taishō 足 軽 大将) a l'exèrcit del clan Oda. Durant la seva carrera, Toshiie va conèixer moltes figures importants, com Sassa Narimasa, Akechi Mitsuhide i Takayama Ukon, entre d'altres. També era rival de Tokugawa Ieyasu. Després de derrotar el Clan Asakura, Maeda va lluitar al costat de Shibata Katsuie a la regió de Hokuriku. Eventualment se li va lliurar un feu que comprenia les províncies de Noto i província de Kaga; aquesta última província, malgrat la seva petita grandària, era altament productiva.\nDesprés de l'assassinat de Nobunaga al Temple Honnō per Akechi Mitsuhide i la subsegüent derrota de Mitsuhide a mans de Hideyoshi Toyotomi, va lluitar contra aquest últim sota el comandament de Shibata Katsuie en la Batalla de Shizugatake. Quan Shibata va ser vençut, Toshiie va passar al servei de Hideyoshi i es va convertir en un dels seus principals generals.\nHideyoshi, abans de la seva mort el 1598, va nomenar Toshiie com a part del consell dels Cinc Regents perquè cuidés el seu Toyotomi Hideyori fins que fos prou gran per poder encarregar-se del govern per si sol. No obstant això, Toshiie va morir tot just un any després del seu nomenament, i va ser substituït pel seu fill Toshinaga.\nShofu http://shofu.pref.ishikawa.jp/inpaku/toshiie/eng/person.html Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.\nWiki Samurai http://wiki.samurai-archives.com/index.php?title=Maeda_Toshiie Arxivat 2016-08-14 a Wayback Machine.\nKoei Wiki http://koei.wikia.com/wiki/Toshiie_Maeda\nISNI: 0000 0000 5336 2145\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Maeda_Toshiie&oldid=27795479»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 jul 2021 a les 10:47.


Els Mossos d'Esquadra denuncien una estafa basada en la suplantació de la identitat de Banc Sabadell\nEl denominat 'phishing' consisteix en fraus que es cometen mitjançant correus electrònics o missatgeria instantània\n06/09/2017 15:31 | Actualitzat a 06/09/2017 17:54\nSi fa poc els Mossos d'Esquadra van comunicar que existia una estafa que demanava diners en nom seu, avui els agents han alertat la població sobre un altre tripijoc. Aquesta vegada els estafadors envien correus electrònics amb la intenció de fer-se passar pel Banc Sabadell, un mètode denominat 'phishing'. En aquest tipus d'estafes, els afectats rebrien un correu indicant que hi ha hagut un error actualitzant les seves dades i que haurien de clicar en un enllaç per tal d'actualitzar-les. Els estafadors han creat una pàgina web —molt semblant a la del Banc Sabadell— per tal d'obtenir tant el número d'identificació com la clau d'accés.\nL'Institut Nacional de Ciberseguretat d'Espanya ha categoritzat aquest cas de 'phishing' amb un nivell d'importància alt i reclamen especial atenció en correus que puguin seguir patrons d'aquest tipus. Segons l'Institut, han recomanat que tots els afectats per aquesta estafa s'adrecin a l'entitat bancària per tal de solucionar com abans millor aquesta problemàtica. A més a més, recomanen que en cas de dubte es contacti directament amb l'empresa que sol·licita les dades.


Siete grupos aspiren a ganar la séptima edición del FestiAMAS en La Llosa d’Uviéu | Asturnews\n17 setiembre 11:15 2019 Imprimir\nSiete grupos aspiren a ganar la séptima edición del FestiAMAS en La Llosa d’Uviéu sigún afitaron l”Alcalde, Alfredo Canteli y la conceyala de Festexos, Cuadonga Díaz, na presentación de la final d’esti concursu que se va celebrar el domingu, 22 de setiembre, a partir de les 19 hores.\n“Una cita obligada pa tolos músicos” de la rexón, destacó’l rexidor, “que va cerrar la programación de San Mateo” y que “demuestra’l compromisu del equipu de gobiernu cola música y la cultura asturiana” Nesta presentación sorteóse l’orde nel que los finalistes van actuar: los primeres en xubise al escenariu va ser el grupu Garolo. Siguiránlu Saraude, Fachamama, Indoven, Plastic Soul, Drunken Buddha y Xente Tarrecible\nL’Alcalde, Alfredo Canteli y la conceyala de Festexos, Cuadonga Díaz, presentaron esti llunes la VII Final de FestiAMAS que se va celebrar el próximu día 22 en La Llosa, dende les 19:00 hores. Tamién participaron na presentación David Serna, responsable de la organización y Lucía Herrera, responsable de la TPA.\nEl rexidor empezó la so intervención esperando que “esti concursu calténgase demientres munchos años” yá que ye “un prestu” qu’Uviéu acueya la final d’esti eventu “que se convirtió en referente y cita obligada para tolos asturianos, especialmente para los más nuevos que s’intenten faer un buecu nel difícil industria de la música”. Canteli destacó la proyección d’esti concursu que, en tan solo siete ediciones, pasó de 60 a 176 grupos participantes.\nDíaz foi la mano inocente que determinó l’orde nel que van actuar los siete grupos finalistes el próximu domingu: Garolo, Saraude, Fachamama, Indoven, Plastic Soul, Drunken Buddha y Xente Tarrecible van xubise, nesti orde, al escenariu de la Llosa. La TPA va emitir la final el domingu, 29 de setiembre, a les 23:45 hores.


FESTES 31 DE AGOST 2019 - Obra Cultural de l'Alguer\nFESTES 31 DE AGOST 2019\nPosted on 25 d'agost 2019 26 d'agost 2019 by Obra Cultural\nL’Obra Cultural de l’Alguer organitza, en col·laboració amb la Diputació de Barcelona, del Parc Nacional de L‘Asinara i del Parc Natural de Port Comte les “Festes 31 de Agost”. També enguany, una àmplia delegació catalana siguerà present a l’Alguer per les festes. La Diputació de Barcelona siguerà representada de Josep Tarín, diputat adjunt d’Espais Naturals; de Jordi Padrós, coordinador Espais Naturals i i de Xavier Roget, responsable de la comissió bilateral de la Diputació de Barceona-OCA. Fanen part de la delegació Oriol Ponsatí-Murlà, director de la Institució de les Lletres Catalanes de la Generalitat de Catalunya; Jordi Aligué i Anna Bellvehí del Centre Experimental d’Arts de Vallgrassa; Clara Saperas, coordinadora del cicle Poesia als Parcs; Miriam Cano (poetessa), Martí Sales (poeta), i Martí Montes (càmera).\nLes festes començaran dijous 29 de agost a les h. 19.30, a la sala conferències del Parc Nacional de l’Asinara a Porto Torres, on, pel cicle “Poesia als Parcs” hi siguerà una lectura de poesies en llengua catalana a cura de Miriam Cano i Martí Sales i després en llengua sarda/italiana a cura de Sergio Garau, Roberto Demontis, Giovanni Salis, Alessandro Doro, Maria Sedda, Giovanni Oliva i Ignazio Chessa que arrecordaran la figura de Gigi Pittalis, u dels promotors de l’institució del Parc de l’Asinara, amant de la música i de la poesia.\nDivendres 30 de agost a les h. 19.30, a Santa Maria La Palma (cortil de les velles escoles mitjanes) se tenguerà, sempre per l’iniciativa “Poesia als parcs”, un recital de poesies alguereses a cura de Pere Lluís Alvau i de poesies catalanes a carrec de Miriam Cano i Martí Sales.\nLes “Festes del 31 de agost” continuen dissabte 31 de agost amb l’inauguració de una mostra de pintura curada de Jordi Aligué i Anna Bellvehí intitulada “ME QUEDA LA MIRADA” – Tribut visual a Blas de Otero, a les h. 18.30 a la Galeria d’art Bonaire, carrer Pr. Umberto, 39, galeria gentilment posada a disposició del pintor alguerés Gianni Nieddu. Lo tradicional concert de cançons alguereses que, enguany; veurà protagonista Claudi Gabriel Sanna en concert amb Rall quartet, compost de Claudi Gabriel Sanna, cant, guiterra i mandola; Salvatore Maltana, contrabaix; Paolo Zuddas, percussions i Dario Pinna, violí amb Attilio Lombardo com tècnic del so, tancarà aqueixa edició 2019 de les festes al claustre de Sant Francesc, a les h. 21.00.\nLo programa de aqueixos dies preveu també, per la delegació catalana, una visita al Parc Nacional de l’Asinara i al Parc regional de Port Comte. Als actes participaran lo síndic de l’Alguer Mario Conoci, l’assessor a l’Ambient Andrea Montis i l’assesor a la cultura Marco Di Gangi; lo síndic de Porto Torres Sean Christian Wheeler; lo president del Parc Nacional de l’Asinara Antonio Diana; lo president del Parc de Port Comte Gavino Scala; lo director del Parc Regional del Parc de Port Comte Mariano Mariani; lo nou director en funcions del Parc Nacional de l’ Asinara Vittorio Gazale; lo delegat de la Generalitat de Catalunya a Itàlia Gustau Navarro Barba; lo delegat de l’Institut d’estudis Catalans a l’Alguer Toni Torre.\nOberta la 51^ edició de l’Universitat Catalana d’Estiu a Prada del Conflent (F)


Col·legi Montessori - Palau de GIRONA. Opiniones y contacto.\n0.0.1 Opiniones sobre Col·legi Montessori – Palau de GIRONA. Toda la información sobre colegios concertados en GIRONA\n0.1 Mapa y localización de Col·legi Montessori – Palau en GIRONA\n1 Opiniones sobre Col·legi Montessori – Palau de GIRONA\nOpiniones sobre Col·legi Montessori – Palau de GIRONA. Toda la información sobre colegios concertados en GIRONA\nCol·legi Montessori – Palau\nTeléfono de Col·legi Montessori – Palau: 972417676\nMapa y localización de Col·legi Montessori – Palau en GIRONA\nWEB del colegio Mail del contacto LLAMAR a Col·legi Montessori – Palau\nOpiniones sobre Col·legi Montessori – Palau de GIRONA\nSi eres o has sido alumno, profesor o personal de Col·legi Montessori – Palau GIRONA, puedes comentar tus opiniones, experiencias y críticas,…\nRecibir información sobre el proyecto educativo de Col·legi Montessori – Palau\nInstalaciones culturales y deportivas del colegio concertado – Col·legi Montessori – Palau\nPrecio de Col·legi Montessori – Palau\nHorario del centro de otros colegios concertados de GIRONA\nSi eres parte de los antiguos alumnos de Col·legi Montessori – Palau comenta tus anecdotas y recuerdos del colegio, agradecimientos a profesores,… todos los comentarios y opiniones expresados con educación y respeto serán publicadas.\nTu valoración de "Col·legi Montessori – Palau de GIRONA"\nPor favor, comparte tu opinión con el resto de usuarios sobre "Col·legi Montessori – Palau de GIRONA"\nCentros educativos - Colegios concertados de GIRONA - GIRONA.