El Prat al Día: Un incendi al Prat deixa nou ferits lleus\nAvui a les 00:48, els bombers de la Generalitat han rebut un avís d'incidencia a un pis situat al Passeig Ramón Codina, número 9 de la nostra ciutat.\nEl foc es concetrava a un habitatge de la segona planta, ha calcinat totalment el menjador i afectat a la resta d'habitacions.\nSis dotacions de bombers s'han traslladat fins al lloc de l'incenci que han controlat amb rapidessa. Tres dels veïns han estat evacuats per l'autoescala .\nL'incendi ha deixat un balanç de nou intoxicats lleus per fum , dels quals dos son menors d'edad. El SEM ha enviat quatre ambulàncies i ha atès els nou ferits, traslladant-ne set als hospitals: 4 al Moisès Broggi i 3 a Sant Joan de Déu. Els altres dos afectats han estat atesos 'in situ' i donats d'alta al mateix lloc.(Redacció + ACN)


- Twitter: el millor horari per publicar informació important és entre la 9 am i les 15h, de dilluns a dijous, i quan trobem major trànsit és entre la 13h i les 15h. Per tant cal evitar publicar contingut important després de les 20h, a no ser que siguin notícies d’últim minut o algun esdeveniment important. A partir del divendres a les 15h ja podem tancar i oblidar-nos (sempre que la nostre empresa no faci actes el cap de setmana).\n- Facebook: El millor dia és dimecres. Si mirem la gràfica, a les 15h és quan es va mesurar la major quantitat de trànsit. Generalment, els posts fets de dilluns a dijous entre les 13h i les 16pm van ser els que van tenir més èxit. Igual que a Twitter, el trànsit a Facebook comença cap a les 9h.\nSegons un altre estudi de Mashable fet l’any 2010 (però que es pot aplicar al a perfecció a dia d’avui), per a les marques en general, els continguts pujats abans del migdia aconsegueixen un 65% més de resposta que els penjats a la tarda. Per continguts, les fotos superen els vídeos i els textos en un 22% i un 54% en termes de resposta. En el gran consum, la supremacia de les imatges és molt més gran, supera el vídeo en un 204% i al text en un 84%. El text rep un 63% més de respostes que el vídeo.\nÉs important tenir en compte que tot això sempre depèn dels fans i seguidors que tinguem, a més de la zona horària en què ens trobem i d’on siguin aquests seguidors. Si el nostre target (públic objectiu) és a nivell internacional, hem tenir en compte la diferència horària.\nAquí us deixo la infografia de Raka i si teniu alguna idea que aportar, podeu deixar un comentari!\n← Sobre Facebook Home\nGoogle ataca a Siri amb el seu Google Now. →


Edifici Migdia . Habitatges de nova construcció | Finques Muns\nSala d’estar menjador 60,61 m2\n1 bany amb opció d’escollir rajoles\nTerrassa 3,24 m2\nSuperfície 60,61 m2 construïda\nSuperfície 53,24 m2 útil\nRef. 834B06\tGirona - Migdia-Montilivi-Palau 60.61m2 · 2 habitacions\t· 1 banys\t-\nSituats a la zona Migdia sud amb escoles de prestigi privades i publiques, a l´entorn grans jardins amb espais d´oci i esportius, centres comercials i a 20 minuts del Barri Vell. Preus interessants molt interessants . Consulti segons tipologia. Aquest concretament es de 1 habitació doble amb terrassa de 5,79m2, menjador i cuina integrada per aprofitar l´espai, les dues estances tenen sortida a la terrassa per gaudir amb la família, acabats a escollir en el bany i la cuina acabada amb armaris lacats blancs i silestone, columna de forn i microones, placa d´inducció i campana extractora, calefacció i preinstal·lació d´aire condicionat a les sales principals, terres de parquet menys a les zones humides, fusteria interior lacada blanca. Truqui´ns i demani informació\nDuplex 157m2 i PQ tancat 26m2 a Bordils\nPis amb PQ i traster i una gran terrassa de 50m2.


Fergus Whelan | LibraryThing en català\nAutor/a de Dissent into treason : unitarians, king-killers and the Society of United Irishmen\n9 0 820,886 (5) 0 0\nObres de Fergus Whelan\nDissent into treason : unitarians, king-killers and the Society of United… 8 exemplars\nMay Tyrants Tremble: The Life of William Drennan, 1754–1820 1 exemplars\nAK148 (1), SophiaVayansky (1), JohnFlannery (1), DonaldPatterson (1), Efeibusch (1), forrestreid (1), bwiegand (1), jgoodwll (1), HMCLibrary (1)\nSophiaVayansky (1), AK148 (1), JohnFlannery (1), DonaldPatterson (1), Efeibusch (1), jgoodwll (1), bwiegand (1), forrestreid (1), HMCLibrary (1)\nHistòria (2) Irlanda (2) Irish History (2) Irish History 18th Century (1) Irish History Great Rebellion (1) Irish History Penal Era & Ascendancy Ireland (1) Irish Protestants (1) Kenny's (1) no ficció (1) Religió (1) religious dissent (1) United Irishmen (1)\nFergus Whelan actualment està considerat un «autor únic». Si una o més obres pertanyen a diferents autors homònims, procedeix a separar-los.\nFergus Whelan comprèn 1 nom.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 157,710,266 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Política de privacitat – Fesalut\nAdreça: C/ Henry Dunant , nº 1 C.P. 25003 Lleida\n“A la nostra associació tractem la informació que ens faciliten els socis, col·laboradors, les persones interessades, amb la finalitat de prestar-los el servei que desenvolupa la nostra associació, realitzar la gestió administrativa de la federació i enviar-li informació sobre els nostres serveis, jornades, xerrades i qualsevol altre esdeveniment del vostre interès.”\n“Les dades personals proporcionades es conservaran mentre es mantingui la relació de soci, col·laborador, i/o se sol·liciti la seva supressió per l’interessat de forma expressa.\n“La base legal per al tractament de les seves dades és l’execució de la prestació de serveis que realitza la federació als associats i que uneix a ambdues parts, segons els termes i condicions que consten en el formulari d’alta i dels estatuts.”\nDades econòmiques: número de compte corrent.


BOSCH - Picadora MMR15A1\nCap. (L): 1.5 L\nBosch MMR15A1. Capacidade da tigela: 1,5 l. Cor da caixa: Branco, Aprovações Regulamentares: CE, ROSTEST, VDE. Potência: 550 W. Profundidade da Unidade: 195 mm, Altura da Unidade: 310 mm, Peso do produto: 2,6 kg


Diblogacions: EL MERCAT DE LES BRUIXES\nAnys enrere, durant un viatge a Bolivia, i després d’estar escalant una setmana a la zona coneguda com Condorirri, vaig tornar a La Paz per descansar una mica, menjar bé i preparar una nova eixida cap a la zona del Huayna Potosí, concretament a l’espectacular via de Los Franceses. Tenia una habitació en un bonic hotel situat a la zona de darrere de la Catedral i prop d’on es feia el conegut mercat de Las Brujas.\nEl nom del mercat es devia a la seua peculiaritat, on es venien productes i beuratges típics dels aimara, relacionats amb la seua cultura més popular, en parades regentades per persones d’esta ètnia. En eixe mercat es podien aconseguir tota mena d’amulets, begudes, menjars, beuratges i altres coses, la gran majoria lligades a l’amor, a l’embruixament dels estimats i a la relació amb els esperits que voltaven la llar. El producte estrella eren els fetus de llama, que s’havien d’enterrar als fonaments de cada casa per espantar els mals auguris.\nJo m’havia cremat la cara i estava canviant tota la pell del rostre a causa de la forta radiació solar, de la qual no em vaig protegir de manera adequada: estava núvol i creia que no hi hauria perill. Vaig aprofitar esta parada de l’activitat per passar per mercat i comprar algun producte regenerador del rostre, quan vaig trobar una parada que podia vendre’n algun. Vaig explicar el meu problema a una dona que m’escoltava amb una certa sorpresa mentre em mirava fixament els llavis.\nQuan ja havia acabat d’exposar el tema, la senyora va dir unes paraules que no vaig entendre. De sobte, de davall de la falda de la dona va eixir una xiqueta que podia tindre al voltant d’una dotzena d’anys i em va preguntar si li ho podia exposar a ella. Feia fred perquè ja estàvem a l’hivern i les muntanyes estaven nevades. Ho vaig repetir amb paciència i la xiqueta li ho va traduir tot a la senyora que m’havia atés al principi. Em va dir que tenia àloe i m’explicà la manera en què l’havia d’aplicar. Jo, com a bon europeu, ja havia passat per una farmàcia per comprar un producte adequat al meu problema, però vaig aprofitar l’ocasió per provar la recepta d’una bruixa.\nEm vaig adonar que hi havia una gran quantitat de gent, a Bolivia, que no entenia el castellà i em vaig preguntar com podien viure sense eixa necessitat de comunicar-se amb l’administració, d’adquirir la cultura predominant i, com no, sense poder accedir a la sanitat o a l’educació. Era, en gran mesura, una societat tribal, encara, i els seus costums, la seua manera de viure i d’entendre el món, es movia sota esta estranya situació. Però, clar: per a un europeu és difícil d’assimilar tot açò de l’antropologia, encara.\nEuropa no s’entén sense les nacions i les nacions no s’entenen sense Europa. Les tribus, però, són altra cosa... Nosaltres, tot i parlar una llengua minoritzada i minoritària, pensem que és plenament vàlida per entendre i explicar allò que ens envolta, tant en la seua major proximitat com eixes coses més allunyades del dia a dia com la filosofia, la literatura, l’art, l’economia... tant d’ací com d’allà. Una cosa és la consciència tribal i altra cosa és la de pertànyer a un poble que, com he pogut comprovar, és ben diferent.\nAnar a la visita del metge, a fer la declaració de la renda, a comprar un bitllet de l’AVE, etc., són coses tan normals que les hauríem de poder realitzar sense haver de canviar de llengua, i sense plantejar-nos tan sols la possibilitat de fer-ho, perquè estem a Europa i tenim eixa consciència pròpia de les societat més avançades. Però també hauríem de poder explicar-nos a la nostra manera a la cámara territorial per excel·lència que és el Senado. Potser, el Congreso és altra cosa però al Senado no ens ho hauríem ni de plantejar perquè este és el reconeixement més bàsic que necessitem per a desenvolupar-nos adequadament com a societat. Jo quan vaig al mercat de qualsevol poble, no compre fetus ni productes per enamorar: compre menjar, roba i altres coses més corrents, tot i que les altres tenen el seu atractiu, cosa que no em podeu negar, eh?\nPublicado por Fem Diblogacions. en 12:40\nEtiquetas: llengua, mercats, política


Art. Nr.: 40AH0275


Endesa repara els danys causats pel Gloria a la carretera del pantà de Susqueda - El Gerió Digital\nDimecres, 16 de setembre de 2020 15:00h\nLes obres que està executant Endesa per reparar els danys del Gloria al pantà de Susqueda\nEndesa, a través de la seva divisió d'energies renovables Enel Green Power, ha començat recentment els treballs de reposició del vial d'accés a la presa de Susqueda (Selva) i a la presa de Pasteral I, malmès pel temporal Gloria del passat mes de gener.\nEls treballs tenen un pressupost de gairebé 440.000 euros, aportats íntegrament per la companyia, i es faran en dues fases. La primera, que va començar el mes passat, consisteix a refer el mur de protecció que es va emportar el riu Ter i a farcir de material l'esvoranc. Aquests treballs és previst que finalitzin la primera setmana d'octubre. La segona fase, que començarà a continuació, consistirà a adequar el vial ja existent i instal·lar la senyalització definitiva, amb l'objectiu que tot quedi enllestit abans que acabi l'any.\nEl vial entre el El Pasteral i la presa de Susqueda és una via privada, de la qual n'és titular Endesa Generació, i permet l'accés a les instal·lacions de Pasteral I y Susqueda. El vial està obert al públic perquè el concessionari dels aprofitaments hidroelèctrics està obligat a facilitar el pas als municipis que ja existien abans de la construcció dels dos salts. Els municipis que requereixen l'ús d’aquest vial són Susqueda, Osor, Sant Martí Sacalm, El Pasteral i Amer.


L'Almacelles il·lustrada, al Born Centre Cultural\nInici Temes Actualitat L'Almacelles il·lustrada, al Born Centre Cultural\nUna exposició repassa les particularitats que han fet del nucli antic de la vila un Bé Cultural d'Interès Nacional\nEscut d'Almacelles, urbs ilustrati\nL'antiga Almacelles va ser destruïda durant la guerra dels Segadors, a mitjan segle XVII. La vila que avui coneixem data de finals del segle XVIII, quan un comerciant barceloní va adquirir el nucli deshabitat al rei Carles III i va projectar una nova ciutat a l'estil il·lustrat de l'època, segons els plànols de l'arquitecte Josep Mas Dordal. La Sala Dalmau del Born Centre Cultural de Barcelona acull a partir del 17 de febrer una exposició que posa de manifest aquesta i altres particularitats històriques de la localitat del Segrià.\nSota el títol ‘Almacelles. Descobreix una ciutat il·lustrada a les Terres de Lleida', la mostra està dedicada l'urbanisme, l'arquitectura i el patrimoni artístic i cultural que han convertit la vila en l'única a Catalunya amb un centre històric del segle XVIII catalogat com a Bé Cultural d'Interès Nacional. Aquest és l'eix principal de l'exposició, que s'articula a través d'una col·lecció de fotografies històriques i actuals que permeten als visitants conèixer tots els espais de la ciutat. L'altre gran eix gira entorn del Museu d'Arquitectura i Urbanisme Josep Mas Dordal, a través del qual es presenta l'evolució de les ciutats d'urbanisme reticular al llarg del temps, amb Almacelles com a màxim exponent.\nLa mostra, que es pot visitar fins al 8 de març, és una de les iniciatives fruit del conveni de col·laboració entre Almacelles i Barcelona.


AMPA I.E. RAMONA CALVET: de juny 2012\nPublicat per AMPA I.E. RAMONA CALVET a 13:24 Cap comentari:


Infosalut - Presentació de la campanya de vacunació contra la grip\nPresentació de la campanya de vacunació contra la grip\nArticle anterior La consellera de Salut ha participat en la Jornada de la Lactància Materna del Sector de Llevant\nArticle següent S'ha publicat la segona edició del Plan Nacional Resistencia Antibióticos\nLa consellera de Salut, Patricia Gómez, acompanyada per la directora general de Salut Pública i Participació, María Ramos, i la coordinadora de Vacunes, Antònia Galmés, ha presentat la campanya de vacunació 2015-2016 de la grip estacional, que es durà a terme preferentement en els centres de salut. Enguany, la campanya començarà el 28 d'octubre i es perllongarà fins a l'11 de desembre de 2015.\nLa Conselleria de Salut distribuirà 142.500 dosis de vacunes contra la grip estacional a les Illes Balears, 137.500 de les quals es destinaran a les persones majors de 65 anys que viuen en el seu domicili, les persones menors de 65 anys amb factors de risc, els treballadors sanitaris, els treballadors de serveis essencials i els cuidadors de malalts. Les 5.000 restants seran per a persones residents en una residència geriàtrica.\nEl lema de la campanya és "Vacuna't, tu hi guanyes".\nMesures per augmentar la cobertura de la vacunació\nDistribuir de 1.000 pòsters en els centres de salut i altres organismes, enviar una llista de persones de risc a tots els metges i infermers d'Atenció Primària i informar els professionals quant a la vacunació antigripal.\nAquets col·lectius són les persones majors de 65 anys, els adults i els infants amb malalties cròniques, les persones immunodeprimides, els pacients amb obesitat mòrbida, els malalts afectats per algun tipus de deteriorament cognitiu, les persones amb un implant coclear o en espera de rebre'l, les dones embarassades, els serveis essencials per a la comunitat i els educadors d'escoletes de 0 a 5 anys. També es repartiran vacunes als centres penitenciaris i mútues de treballadors, entre altres.\nXarxa sentinella de la grip en els centres de salut\nAquesta xarxa està integrada per 34 metges sentinelles, que a més de recollir mostres i analitzar-les, han de comunicar setmanalment a la Direcció General de Salut Pública i Participació els casos de grip detectats.\nEls pacients amb simptomatologia de la grip poden acudir al centre de salut i fora d'horari als punts d'atenció continuada (PAC).\nFer repòs, beure molt de líquid, prendre antipirètics i extremar la higiene. En qualsevol cas, els malalts no s'han d'automedicar.\n[Font: Conselleria de Salut. 27/10/2015]


Revetla de Sant Antoni - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nRevetla de Sant Antoni\nAutor:Garcia Oliver, Ferran\nObra:El vaixell de Genseric (p. 242-244)\nIndret:Plaça del campanar de Beniopa\nLa plaça de l'Església s'ha tornat a convertir per unes hores en el que algun dia no gaire remot va ser: el centre del món, d'un món modest i alegrement agrari. Ací dins, la gent del poble, ha exiliat la conxorxa constant contra la felicitat; no la felicitat abstracta, impossible o metafòrica, sinó la que es materialitza en gests explícits i paraules gairebé comestibles.\nA la ratlla del migdia la colla de dolçainers convocava el veïnat cap a la plaça, que ja semblava un mercat, de la gentada i les bestioles que es feien un lloc a la cua per a rebre el pa beneït, les garrofes i els gojos de Sant Antoni. Ben tocades les dotze, ha eixit del temple el senyor rector, els acòlits i tot un abat amb bàcul i mitra, que ha posat un toc solemne en la humilíssima cerimònia de l'aspersió de l'aigua fecunda. A poc a poc, ha passat per davant seu tot un parc de zoologia domèstica: els gats de les teulades i els gats aristocràtics; el conill porigós, la tortuga exòtica i l'ornitologia divertida; quatre cabres amb unes barbiues romàntiques, una ovella de llana neta i tova i, com no, la canilla plural de gossos nerviosos, des del llepaﬁls vestit amb jupetí de lamè anglès ﬁns al perdulari que es passa la vida de gresca i en excursions eròtiques de mal dir. Un silenci admiratiu s'ha apoderat d'indígenes i forasters -entre ells, un matrimoni nord-americà aﬁcionat a les coses antropològiques- quan han fet aparició les cavalleries, i els carros plens de xiquets i les tartanes fines com una brisa de maig. Hi havia el cavall ben mudat i pentinat, una mica senyoret i estufat, i l'haca d'anca poderosa, amb els picarols i els arreus més lluents que el sol.\nA la plaça, ja no hi quedaven restes de la revetla. La nit anterior vam plantar cara al fred amb quatre bunyols de carabassa, una copeta de mistela i una foguera que crepitava en el cor de les xiques de disset anys que, per ﬁ, s'estaven de músiques de serralleria mecànica. Sota el vol de les campanes i la pluja de guspires, tots compartíem un sentiment de proximitat, i si la paraula no fóra perillosa diria que d'«identitat».\nPerò aquesta nit ja no té els sargits de misteri de quan a la Beniopa nocturna unes bombetes moribundes congriaven fantasmes de tísics i ànimes de morts penant un pecat espantós; ni tampoc la fetilleria de quan ens n'anàvem a dormir corpresos pel galop de l'haca guanyadora en la carrera de joies. Els temps no tornen sinó que marxen per fer-nos el coixí ﬂonjo del mite, o del record o, entre valencians, el de l'oblit. Ara bé, en les pupil·les de Blanca i Isabel, i en les pupil·les de tots els xiquets i xiquetes del poble, germinaven futurs records encordats per la màgia, perquè a mesura que les ﬂames s'alçaven ﬁns a il·luminar les mateixes campanes, les seues carones titil·laven com una pedra de diamant, d'aquelles que s'encastava a l'anell el més poderós visir de Bagdad.\nPer a elles tot s'ho val, com ara que hàgem recuperat fa uns anys aquesta tradició que es perd en la foscúria dels segles. Era el foc de l'esperança de la llum que creix per Sant Antoni; és el foc també d'una esperança per a un país que es mereix un futur millor. Més avant, a Sant Josep, tornarem a encendre la falla d'un altre demà.


Sabadell presenta un govern amb forces d'esquerra per iniciar un "canvi profund"\nL'alcalde de Sabadell, Juli Fernández, ha presentat aquest dilluns el nou equip de govern, format per quatre forces d'esquerra municipals per iniciar "un canvi profund".\nEn roda de premsa, ha presentat el nou organigrama municipal, que ha passat d'estar format pels vuit regidors d'ERC i Crida per Sabadell a 14, amb l'entrada d'Unitat pel Canvi (UPC) --cuatro-- i guanyem - dos--.\nL'equip de govern manté la divisió en quatre àrees, al qual s'integren el fins ara portaveu de UpC, Joan Berlanga, com a tinent d'alcalde de l'Àrea d'Acció Social i Cultura, i la de guanyem, Marisol Martínez, com a tinent d'alcalde de l' Àrea de Promoció de Ciutat i la Participació.\nJuli Fernández assumirà l'Àrea d'Economia, Innovació i Serveis Centrals, amb algunes modificacions en les seves tasques, i Maties Serracant (Crida per Sabadell) conserva la tinència d'alcaldia de Territori i Sostenibilitat.\nCom a novetat, s'ha creat la regidoria de Tecnologies de la Informació i Comunicació, que assumirà Miguel Soler --Guanyem--, per conèixer la situació dels mitjans de comunicació locals.\nL'alcalde sabadellenc ha definit el nou equip de govern com el primer d'una gran ciutat de Catalunya que "uneix les forces d'esquerra per tirar endavant un projecte de ciutat".\nEls quatre tinents d'alcalde han coincidit a abordar l'emergència social, treballar per a la ciutadania i la transparència, i Berlanga ha dit que "ve molta feina per remuntar la ciutat amb la implicació de la població per fer un canvi històric".\nALCALDE FINS JUNY 2017\nL'alcalde de Sabadell, tal com va consensuar amb la seva anterior soci de govern, manté la seva intenció d'estar dos anys en el càrrec, fins a juny de 2017, i ha recordat que a partir de llavors posarà el seu càrrec "a disposició dels forces que integren l'alcaldia".\nD'altra banda, Serracant ha destacat que buscaran una major solidesa del govern "fora del ple ara més que mai, perquè és bo i necessari per a la ciutat".


Adreça: Pl. de l'Església,7\nLocalització: Alamús, els (Segrià)\nNúm. Registre / Catàleg: 1079-I\nData Disposició: 27/09/2005\nEsglésia d'una sola nau de dimensions reduïdes, amb dues capelletes, corresponents al creuer, que estan connectades amb la nau per un arc de mig punt. En aquest arc, la pèrdua parcial del guix que arrebossava les parets ha deixat veure una decoració geomètrica en alt relleu molt senzilla però poc comuna.\nLa façana principal, que dóna a la plaça, té una portada d'accés amb elements clàssics: frontó triangular sostingut per pilastres adossades de capitells poc decorats. Al damunt s'obre un gran òcul circular i a dalt un campanar de paret amb tres ulls.\nL'església és esmentada ("Alamurs") a l'"Ordinatio" del 1168 i constituí una pabordia de la seu de Lleida. Fou construïda sobre l'antiga mesquita i es va dedicar a Sant Martí de Tours.\nConserva encara alguns vestigis de l'obra romànica, però fou molt reformada al segle XVI i, sobretot, al segle XVIII.


Curs acadèmic a Pekín per aprendre Xinès\nUn curs d'un any de Xinès a Pekín, Xina\n1 cursos de Any Acadèmic (6-12 mesos) a a Pekín oferts per 1 escola d'idiomes - Curs Xinès de 12 setmanes setmanes.\nAssistir a un programa d'estudi de Xinès a l'estranger durant diversos mesos és la millor manera d'adquirir fluïdesa en un idioma. Pots romandre per un període determinat de temps o per un any complet (Any Sabàtic). Aquesta és una oportunitat única per realment arribar a conèixer una altra cultura. Faràs amics amb parlants nadius i viuràs la vida com si fossis un local més.\nGap Year Program (12 setmanes de curs de Xinès Any Acadèmic (6-12 mesos) 4 classes per setmana)\nEspecial! Oferta! 39200HKD 37265HKD\nTots els 1 cursos Any Acadèmic (6-12 mesos) a Xina. Cursos Any Acadèmic (6-12 mesos) Xinès a Yangshuo (1).\nMapa de Pekín amb les escoles que ofereixen cursos de Any Acadèmic (6-12 mesos)\n21.058 ressenyes autèntiques d'escoles d'idiomes


Edredó sedalina + Sherpa Valea JADE Morat Per llits de 90 - 135-150/160 :: Roba de llit des de 1,00€ :: Matalassos :: Sanchez Hipertextil\nInici / Matalassos / Matalàs llits 180-200 cm / Edredó sedalina + Sherpa Valea JADE Morat Per llits de 90 - 135-150/160\nEdredó sedalina + Sherpa Valea JADE Morat Per llits de 90 - 135-150/160\n34,95 € 44,00 €\nPreciós Edredó Valea comforter amb xerpa Model JADE (luxe a l'abast de tots)\nFarciment especial d'hivern.\nAmb un bonic estampat de formes florals en tons diferents.\nEdredó / Manta gruixuda d'hivern amb triple capa:\nAmb dos Fundes de coixí d'obsequi amb un disseny colorit, modern i elegant fent joc.\nRecordeu que l'estampat pot ser totalment diferent entre els dos coixins en els models de llit de matrimoni. i poden diferir de les de la imatge depenent de la zona de l'estampat on estiguin confeccionades.\n- Llit de 135 cm d'ample - 225 x 255 cm + 2 fundes coixí (50 X 70 cm)\n- 500 Gr Aprox teixit inclòs.\nMides: Llit 90cm


FOTO El regal de Pilarín Bayés a Laura Borràs en sortir del Suprem | NacióDigital\nper NacióDigital , 22 de juliol de 2020 a les 12:00 |\nLaura Borràs ha rebut un dibuix de Pilarín Bayés a la sortida del Tribunal Suprem, on aquest dimecres havia de declarar la cap de files de Junts per Catalunya (JxCat) a Madrid, tot i que s'hi ha negat.\nEl dibuix de la popular caricaturista, que mostra el missatge "Llibertat Laura Borràs", simbolitza la líder de JxCat al Congrés com l'Estàtua de la Llibertat trencant les cadenes que porta a les mans i els peus.\nBorràs estava citada per declarar al Suprem a Madrid per presumptes irregularitats quan era directora de la Institució de les Lletres Catalanes (ILC) i ha rebut el suport de diverses persones que s'han concentrat amb cartells i pancartes a les portes del Suprem.\nPolítica, Pilarín Bayés, fraccionament de contractes, Tribunal Suprem, ILC, Congrés dels Diputats, Junts per Catalunya, Institució de les Lletres Catalanes, Carles Puigdemont, Quim Torra, Isaías Herrero, aforament, JxCat, Laura Borràs\ncuanta chorrada pija\nPer frex el 22 de juliol de 2020 a les 16:17\ntontearías a mansalva


El Parlament aprova per unanimitat el reconeixement institucional de la llengua de signes catalana La República\nEl Parlament aprova per unanimitat el reconeixement institucional de la llengua de signes catalana\nEl Parlament ha aprovat avui per unanimitat la llei de la llengua de signes catalana, fet que significa el reconeixement oficial d’aquesta llengua com a sistema lingüístic propi dels sords i sord-secs de Catalunya. La llei en regularà tant l’aprenentatge, com la formació i l’acreditació del professorat que l’ensenyarà, alhora que garanteix el seu ús a les administracions públiques catalanes.\nLa llei ‘situa la llengua catalana de signes al lloc que li pertoca, li atorga l’entitat merescuda d’una llengua amb un sistema lingüístic propi. És una llengua més de Catalunya i avui en aquest Parlament li atorguem la dignitat que li pertoca a través del seu reconeixement institucional’, segons que ha afirmat el vicepresident del Govern, Josep-Lluís Carod-Rovira.\nLa llei, que beneficiarà els 25.000 sords i sord-cecs que s’estima que hi ha a Catalunya, també preveu la creació d’una titulació universitària a les facultats d’interpretació de les universitats catalanes.


Compromís Alcoi demana fomentar el joc igualitari - Alcoi23\nCompromís Alcoi demana fomentar el joc igualitari\nPublicado por Redacció Alcoi23 | 17 Dic 2017 | General, Portada | 0 |\nLa nova regidora de Compromís Alcoi, Begonya Domènech, prendrà possessió el pròxim ple de l’Ajuntament demà dilluns 18 i ha declarat «hem notat a faltar enguany al nadal, una campanya referent al joc igualitari i no sexista».\nBegonya ens comenta, «l’any passat es va realitzar una campanya des de l’Ajuntament d’Alcoi, per fomentar els valors igualitaris i trencar amb els estereotips de separació de sexes des de la infantesa. En aquestes dates es concentra la majoria de les vendes i publicitat de joguets, així doncs és el moment on més efectivitat tenen aquest tipus de campanyes.\nSegons explica la regidora “Sembla que enguany no s’ha fet aquesta campanya per deixadesa del govern local, i pensem que des de les institucions no podem deixar passar el moment de posicionar-nos amb la defensa d’aquests valors, per això des de Compromís hem presentat una moció per a fomentar aquests valors igualitaris” i continua La moció ha rebut el suport de tots els partits i es convertira en Moció institucional, de la que estem molt contents, encara que continuarem exigint al govern que realitze aquest tipus de campanyes”\nFoto: M Cheung (Licencia Creative Commons)\nAnteriorEstudiants de l’EASD col.laboren al concurs d’aparadorisme de Nadal\nSiguienteNuevas Generaciones denuncia “falta de imparcialidad” del Gobierno Municipal\nEl 99,9 % dels grups d’alumnes conclou la segona setmana de març sense incidències\nMadrid descarta la connexió ferroviària d’Alcoi amb Alacant\nAlcoi acollirà un nou networking per a emprenedors\nEl PP denuncia la “falta de control” sobre la neteja i recollida de fem\nVÍDEO | El programa de millora Post Covid-19 organitzat per l’Ajuntament proporciona una millora la millora psicològica i de les capacitats físiques dels pacients\nSUCESOS | Desmantelan una empresa clandestina en Alcoy donde presuntamente explotaban a sus trabajadores\nVÍDEO RESUMEN | CD Alcoyano 2-0 UE Cornellà\nJornada per a explicar totes les ajudes per a la rehabilitació en l’habitatge en Alcoi


Converteix Maldives Rufiyaa (MVR) i Stellars (XLM) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nMaldives Rufiyaa (MVR) i Stellar (XLM) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Maldives Rufiyaa i Stellar convertidor està al dia amb tipus de canvi de 21 Gener 2019.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Maldives Rufiyaa. Utilitzeu les monedes "swap" per fer Stellar la moneda per defecte. Fer clic a Stellars o Maldives Rufiyaa per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nLa Rufiyaa Maldives és la moneda en la Maldives (MV, MDV). The Stellar és la moneda en la cap dels països. El símbol per MVR pot ser escrit Rf. El símbol per XLM pot ser escrit XLM. La Rufiyaa Maldives es divideix en 100 lari. La taxa de canvi de la Rufiyaa Maldives es va actualitzar per última vegada el 20 Gener 2019 de Yahoo Finance. La taxa de canvi de the Stellar es va actualitzar per última vegada el 20 Gener 2019 de coinmarketcap.com. La MVR factor de conversió té 4 dígits significatius. La XLM factor de conversió té 11 dígits significatius.


El Museu Deu i la UB promouen un projecte innovador sobre les interpretacions subjectives de l'art basat en una aplicació de codis QR\nIniciInformacióEl Museu Deu i la UB promouen un projecte innovador sobre les interpretacions subjectives de l'art basat en una aplicació de codis QR\nLa direcció del Museu Deu, l'Ajuntament del Vendrell i la Universitat de Barcelona han acordat desenvolupar un projecte innovador basat en l'ús de tecnologies digitals aplicades a dotze de les principals obres pictòriques del Museu Deu. Aquesta experiència, existent ja en alguns museus d'Europa i pionera a l'Estat espanyol, té com a base mostrar com una mateixa obra d'art pot tenir lectures diferents. Per fer-ho, el Museu ha dotat de connexió Wi-Fi totes les sales d'exposició on hi ha les obres de referència, i ha instal•lat diversos aparells portàtils per a ús exclusiu dels visitants. Amb tot, l'experiència es podrà portar a terme també mitjançant els aparells de telefonia mòbil dels mateixos usuaris, sempre que tinguin lectors de codis QR.\nS'ha optat per fer l'experiment emprant aquest tipus de codis perquè són els més estesos i de descàrrega gratuïta. La visita és lliure i cada usuari la pot fer al seu ritme.\nCadascuna de les dotze obres que formen part del projecte té dos codis QR per ser escanejats: l'un, incorpora una lectura tradicional de l'obra d'art, del seu autor..., i l'altra, descarrega informació que permet fer una lectura més subjectiva del quadre; per exemple, una fotografia del motiu original del quadre, comentaris que l'obra ha despertat en altres visitants, animacions de l'obra, recursos audiovisuals que hi fan referència, entre altres.\nAl final, es demana a aquells que vulguin que responguin una enquesta molt senzilla que té com a finalitat avaluar el sistema, tant des del punt de vista tècnic, com de la mateixa interpretació de l'art.\nAquest projecte s'emmarca dintre d'una experiència pilot sobre interpretacions subjectives de l'art, única a Espanya, i el seu responsable és el grup de recerca Didpatri, Didàctica del Patrimoni, Museografia comprensiva i Noves tecnologies, de la Universitat de Barcelona. Un dels seus professors titulars, Joan Santacana, llicenciat en Arqueologia i Història antiga i doctor en Pedagogia, ha explicat que s'ha escollit el Museu Deu perquè disposa d'una de les col•leccions d'art privades més interessants de Catalunya. L'alcalde del Vendrell ha agraït l'elecció de l'equipament vendrellenc, i ha ressaltat la necessitat que els museus no perdin el tren de la noves tecnologies com un atractiu més per als seus visitants.\nL'inici de l'experiència per al públic comença el dia 18 de maig i, si funciona bé, el projecte quedarà implantat de manera permanent. Amb el temps, es podria anar ampliant a més obres del Museu.\nPer a la implementació d'aquesta modalitat mòbil l'Ajuntament del Vendrell ha instal•lat les antenes necessàries, la Universitat de Barcelona ha portat a terme la recerca i ha dotat el Museu Deu de tauletes, mentre que el personal del Museu ha fet l'assessorament científic i tècnic, així com la selecció de les obres i la revisió dels comentaris.


El Web Negre 022 by El Web Negre - issuu\nVejam, és ben senzill: si el problema és que surt la paraula Nació al preàmbul de l’Estatut, que la substitueixin per Colònia. Ells d’acord i nosaltres també.\nNo ho diuen, però ho pensen: TC: “Catalunya? Dats pel sac!”\nSegona època Número 22 15 abril 2010\nLANITA A T A C I S R E ÍD L . UTS ewnD’ESTAT\nÈxit clamorós en això de trobar un líder Mireu bé la foto. La vam prendre el dia 14 d’abril. L’heu mirada bé? Què hi veieu? El balcó de la Gene, oi? I qui hi veieu, al balcó? Vinga, llestos, qui veieu al balcó de la Generalitat proclamant la nova República Catalana? No veieu ningú, oi? Doncs això, que passa el 14 d’abril i ningú no s’enfila, ningú no vol assumir el paper de líder. De fet, al balcó no va ni sortir la senyora de la neteja amb la meri. És clar, no cal la meri per recollir cap bava, no hi ha líders que ens deixin amb la boca oberta. Doncs, això, que continuem buscant el líder transversal que ens meni a la glòria. I anem perdent dates: ja hem perdut l’oportunitat del 14 d’abril. A veure si funciona millor el 18 de juliol...\nI CATALANITAT S R E ÍD L . S T U T ewnD’ESTA\nBUSCANT UN LÍDER\nCarta a la redacció ola a tots. Sóc en Paulí Puigpelat, de Sant Fost de Capcentelles i us escric per això que vaig veure l’altre dia que esteu buscant un líder per a Catalunya. Trobo que és una idea molt bona i us felicito. Idea que, i no us enfadeu, hauria merescut haver sortit d’un mitjà de comunicació de més envergadura que el vostre, de més volada, de més entitat. I no. No ha sortit pas. Per això us felicito perquè demostreu que teniu imaginació i que amb vosaltres, a ca El Web Negre, deuen treballar una colla de bons professionals amb gran imaginació que es preocupen pel país. De tota manera sóc conscient que hi ha mitjans d’envergadura que ja tenen el seu líder per a Catalunya, vegeu sinó La Vanguardia, que tenen en Mas, mireu El Periódico i tenen en Montilla, mireu l’Avui/El Punt i ja treballen per en Carretero. Vosaltres en canvi espereu que siguem nosaltres, els milers i milers lectors del benaurat El Web Negre, llum del periodisme satíric català, qui l’escollim. Això us honora i a nosaltres ens fa sentir útils. Deixo de donar-vos sabó i passo a proposar el meu candidat a líder. Mireu, hauria de ser en Fèlix Millet. Tal com ho dic (o ho escric). I vaig a justificar-ho. En senyor Millet és un català de soca-rel. On ha dedicat els millors anys de la seva vida el senyor Millet? A una entitat tan nostrada com l’Orfeó Català/Palau de la Música Catalana. No pas a la\nCasa de Extremadura, ni al Club Deportiu Espanyol, ni a Fecsa/Endesa. És un home transversal, ha donat calés tant al PI com a la Fundació Trias Fargas i perquè no ha tingut temps de donar-ne al Carretero o al Laporta. És un home que hi entén molt en economia, que en aquests moments de crisi seria com oli en un llum per al país, ha ampliat el Palau, ha repartit a entitats i fundacions i encara n’ha tingut per quedar-se’n per ell, per arreglar-se el xalet i fer viatges. Voleu economista de més vàlua? En Solbes i la Salgado haurien de besar-li els peus! I si les coses li anessin maldades, s’escaparia d’anar a la presó i sempre podria donar les culpes a la seva dona o a la dona o a la filla del seu soci. Res. Decidit, el meu líder és en Fèlix Millet. Digueu-me com va la votació, que friso i estic que no dormo per veure si entre tots trobem el líder que ens mereixem.\nVostre, Paulí Puigpelat\nContinúa a la pàgina següent\newn Ve de la pàgina anterior\nSí, també a EWN ! A R U T A R E IT L ewnART I per ROGER SERÓ\n“No m’interessa el que has somniat”\nEl Web Negre: Com es pronuncia el seu nom de pila? Sigmund Freud: Tal com sona, com tots els noms. Però si fessin una pel·lícula sobre mi a TV3 suposo que es pronunciaria Sigmen Freit. EWN: Vol saber el què he somniat? SF: N’estic fart que la gent em pregunti això, no ho veu que a ningú li interessa? No sé que detesto més, les converses sobre somnis o les típiques tertúlies sobre quin nom li posaries als teus fills... EWN: Vostè és “el pare de la psicoanàlisi” SF: Ja n’estic ben tip també, d’aquesta etiqueta! A Edison li diuen “el pare de la bombeta”? NO, OI? EWN: Tornem a temes així culturetes... a vostè se l’ha comparat amb Nieztsche, Shcopenhauer, grans pensadors de la seva època... Continúa a la pàgina següent\nSF: Clar, si vols passar a la història has d’escriure coses així rares... vostè coneix algun altre psicòleg famós? EWN: No SF: Clar que no! Tots son massa convencionals, hohoho! (riu) EWN: Creadors de renom com Dalí o Hitchcock s’han inspirat en vostè... Ha llegit quelcom interessant darrerament? SF: M’he llegit tota l’obra de Bill Watterson “Calvin & Hobbes” i m’ha apassionat. Es tracta d’un infant que posseeix un tigre que sap parlar i amb la qualitat sobrenatural de convertir-se en peluix a voluntat. EWN: ...senyor Freud, es tracta del seu amic imaginari, no pas d’un tigre màgic... SF: Ho diu de veritat?... ara entenc moltes coses... EWN: Li sembla que juguem a l’associació lliure, vejam que en traiem? SF: Endavant EWN: Jo dic una paraula i vostè\nem diu el primer que li passi pel cap, va bé? SF: Nano, que m’ho vaig inventar jo això eh? EWN: Tristesa SF: Piercing! EWN: Ment SF: Pizza! EWN: Esperança SF: Burofax! EWN: Mare SF: Llufyngplingins! EWN: ...Aquesta paraula ni tan sols existeix. Vol dir que tot això surt del seu subconscient? SF: Bah!.. segur que no. Però oi que és divertit? EWN: Com se li va acudir la idea de fer reposar els seus pacients en un divan? SF: No ho sé, però així miraven al sostre enlloc dels dibuixets que feia al meu bloc de notes Guerrero. EWN: Ja que el tinc aquí, l’altre dia vaig somniar que jo era una patata. Què deu voler dir?\nSF: Doncs que vostè és una patata, no li doni més voltes, només és un somni. EWN: Que enyora més de quan estava viu? SF: Doncs sobretot jugar amb el meu gos... es deia Paulov? em sembla que sí... i li tenien certa tírria perquè era jueu, i a més.. hmm.. em sembla que ara estic confonent coses... EWN: Ai que ens falla la memòria eh? SF: Si vol un altre dia pot entrevistar al meu super-jo. EWN: Super-no-cal, gràcies. SF: Vol dir que no s’està reprimint més preguntes? Si tornem a la seva fase sàdico-anal segur que en traiem més material. EWN: Jo no em reprimeixo res i vaig bé de ventre, hem acabat.\nUS EST T P U R R O C S U IC OLIT ewnHOMO P\nORRUPTUS EST C S U IC IT L O P O M ewnHO\nUPTUS EST R R O C S U IC IT L O ewnHOMO P\nEls herois de Can Barcix\npara la poció màgica –repetim que és virtual i que de dòping res de res– que proporciona als seus guerrers una condició sobrehumana. Abraraxàvix: El cap de l’equip, el cervell en el camp de batalla, majestuós i valent, respectat pels seus homes i temut pels rivals. Només li fa por una cosa: que el cel caigui sobre el Campus Novus. Però, com ell diu, “això no passarà demà”.\nper M. LAPORTA FLUIXÀ\nAny 2010 després de Crist. Tota la Lliga està ocupada pels galàctics... Tota? No! Un equip poblat per irreductibles blaugranes resisteix encara i sempre als florentins. I la vida no és fàcil per a les guarnicions de legionaris pelegrinis dels bernabeus fortificats. Alguns dels herois:\nAssegurançapédrix: Ara hauriem de dir allò de “el bard, les opinions sobre el seu talent estan dividides: ell opina que és genial i els altres pensen que és un patata”, però això és aplicable als desterrats Martincàcerix o Hlebix, no a aquest. Assegurançapédrix ho fa tot, tot i tot, fins i tot gols impossibles, encara que hi ha qui diu que tots els seus xuts són de canari.\nMèssix: L’heroi de l’equip, un petit guerrer amb l’esperit astut, la intel·ligència viva i poders màgics amb les pilotes (les de futbol, de les altres no se’n parla, i que duri). Les missions més complicades li són encomanades sense dubtes. Rep la seva condició sobrehumana de la poció màgica, un beuratge virtual –és a dir, que de dòping, res, no fotem– que prepara el druida de l’equip.\nIdeatxigrinskix: La mascota de l’equip, quan el deixen defensa amb ungles, dents i grenyes. Borda als rivals i l’any que vé farà por. Iniestix: Calb, lletós i lluminós, és el súperguerrer que il·lumina el camp de batalla per marcar on s’han de repartir les llesques. Llest com una fura, s’afanya a tenir el peix al cove per després repartir-lo, tot i que no sempre és tan fresc com voldria. Té l’estrany costum d’acabar les temporades fet un cromo.\nIbrahimòvix: Alt i gros com un Sant Pau, amic inseparable de Mèssix i –de tant en tant– dels gols, gran amant de caure emboscat en els fores de joc i de les bones baralles per la posició dins de l’àrea. Sembla que no va caure en cap marmita quan era petit. Guardiòlix: El venerable druida de l’equip, recull idees de sota les pedres i amb elles pre-\nECTE L · L E T N ’I L A R E P ewn+TECA\nL +TECA PER A L’INTEL·\nER A L’INTEL·L ewn+TECA P\nVS T A Y N E R P M E O M ewnHO\nIntel·ligència verda anta verdura em toca la pera! I no, no em refereixo a les plantetes plantades, regades, mimades i recollides per pagesos de bona fe, que després ens trobem al plat –les plantetes, no els pagesos– per empassar-nos-les sense poder evitar un rictus de què hi farem, vés quin remei. Ho he de reconèixer, i qui em té a prop en pot donar fe: sóc més de carns ben vermelletes i sucoses que no pas de bròquils, enciams i pastanagues. Per mi, les plantetes al plat són com una medecina: toquen. S’han de menjar, per salut diuen els que diuen que hi entenen, però em fan més aviat poca gràcia. Patxoca zero. Ep! Salvo la més honesta de les verdures, la que ens ha tret el ventre de pena tantes i tantes vegades. Salvo l’honor de les patates. Braves, fregides o en truita. Visca! Quan entrem en els invents més, diguem-ne, sans, ja la caguem. Bullides o al forn ja no són el mateix. Coi de restaurants que es pensen que són qui sap què i quan et porten el mig conill o el filetet de vedella, ben fets, al seu punt, te’ls acompanyen amb unes\nper EUGENI BRANDAT\npobres i desgraciades patates a la brasa, o al caliu, o qui sap com cony les foten. On són les patates fregides de tota la vida, cruixents per fora, tovetes per dintre? No són prou distingides per aquest local? Són metzina? I a sobre, els que diuen que hi entenen diuen que no són verdura! Surten o no surten de la terra? Sí, oi? Doncs són verdura! I algunes, fins i tot són verdura ecològica. I\nvien fet creure que era per estalviar fums. Una colla ja ho vam dir en el seu moment, que això no serviria de res. I ho han confirmat: la limitació a 80 kmh al voltant de Barcelona no ha servit per reduir la contaminació. De manera que, en una demostració d’intel·ligència verda –acabo de fer un oxímoron, si no us n’heu adonat–, decideixen que, precisament perquè no serveix de res, no hi haurà augment a l’alça de la velocitat variable. És que la culpa la tenen els cotxes diesel, diuen. I els cotxes de gasolina de més de quatre anys, i les motos, i els ciclomotors, i els avions, i els desgraciats que encenen el llum quan van al vàter i, a més, tenen les penques de tirar la cadena, com si ens sobrés aigua, collons! Les bicis, no, aquestes no són culpables de res. Definitivament caldria estudiar això de ser verd. Són verds perquè s’ho creuen o són verds perquè van néixer amb certs impulsos sàdics que només poden explotar ara que mig manen? Que fotin el camp ja!!!\nLa limitació a 80 kmh al voltant de Barcelona no ha servit per reduir la contaminació ja hem arribat allà on volia anar a petar, que, con deia abans, tanta verdura em toca la pera. Als ecològics, em refereixo, als ecologistes, més en concret, als ecodallonsis que ens toquen la pebrotera perquè algú –un irresponsable– els va posar a manar en sectors com ara el trànsit. Per un trànsit verd, anem a vuitanta quan no hi ha ningú més que nosaltres a l’autopista. Fins ara ens ha-\nTS O IN N S L E D IX A L ewnEL CA per JORDI ARTIGAS\nCluselles, des de 1914 nric Cluselles i Albertí, nascut al barri del Poble Sec de Barcelona el 23 d’agost de 1914, és sens dubte, al costat de Joaquim Muntañola, també nascut el mateix any, el dibuixant català més veterà que ens queda i… que encara treballa! Però així com d’altres han sabut treure una rendibilitat i una popularitat a la seva llarga i fecunda vida professional, Cluselles, en canvi, potser degut a la seva modèstia i discreció gairebé franciscanes, ha passat de puntetes i molts, com jo mateix, pensava que ja no estava entre nosaltres fins que l’especialista en història de l’art Francesc Fontbona me'l va redescobrir. I els passats 19 de febrer i després de la nevada de l’11 de març ens vam encaminar cap al seu estudi-habitatge del barri de Vallcarca, el company càmera Jordi Morraja i jo mateix, per fer-li una entrevista destinada a El Còmic de la Premsa Comarcal i en paral·lel la filmació d’aquesta, destinada al nostre projecte de la Memòria dels Dibuixants.(1) No fou fins l’any passat que en l’avinentesa del seu 95è aniversari, el seu nom tornà a ressonar a la premsa, televisió i internet, alguns articles a la\npremsa de paper i el monogràfic publicat per l’Associació Catalana d’Exlibristes, i li han donat tardanament un cert reconeixement a la seva vida de treball lliurada a l’art. Però aquesta visita al seu estudi, on encara dibuixa i grava exlibris, ha servit també per a descobrir-nos les diferents facetes del treball de Cluselles, de qui tant sols sabíem el seu aspecte de dibuixant humorístic quan a l’època de la guerra civil col·laborà a “L’Esquella de la Torratxa” signant com a “Nyerra”\nEL CALAIX DELS NINO\n(que per cert vol dir “mandra” en català), amb els petits homenets que algú batejà com els “homes-foca”. A part d’aquesta faceta, breu pels esdeveniments de l’època, el nostre dibuixant, en una tan llarga i fecunda vida professional, ha estat il·lustrador per a obres literàries i portades de llibres, com a grafista ha dissenyat nombrosos\ncartells des dels anys trenta, encara que l’especialitat artística a la que ha dedicat més anys ha estat la de decorador o dissenyador d’interiors: des de torres i cases particulars passant per joieries i llibreries fins a sales cinematogràfiques de Barcelona. Encara que la seva activitat més amagada i desconeguda –que, a més, mai no ha estat exposada!–, ha estat la de l’escultura en fang. Moltes d’aquestes magnífiques peces que no han sortit mai del seu estudi s’escampen pel seu lloc de treball. I ara. per acabar, una proposta, a veure que us sembla, dirigida tant als amics lectors com als companys dibuixants que feu El Web Negre: no creieu que l’Enric Cluselles es mereix un homenatge o reconeixement pels seus quasi 96 anys de treball? Per què no desmentim per una vegada la ingratitud que els catalans solem tenir cap als nostres creadors?. Espero ja les vostres adhesions, propostes o sugerències. Ah!, si voleu\nsaber més detalls sobre en Cluselles i la primera part de la seva entrevista, grateu-vos la butxaca i compreu El Còmic de la Premsa Comarcal núm. 82 que apareixerà a finals d’aquest mes d’abril. Només costa 1 euro…\nNOTA (1) “El Còmic de la Premsa Comarcal ”: Tel. de Barcelona: 934 421 434 e-mail: fundacio@premsacomarcal.cat “Memòria dels Dibuixants”: www.memoriadelsdibuixants.cat\nABEL B E D E R G E N B E ewnEL W\nEL WEB NEGRE DE BA\n"ENJUTOPIA !" Tags: UTOPIA, ENJUTO, GANAR, PESO, SOCIAL, RED, CAER, PIAR, VOZ, VOTO\nA El Web Negre se’ns refot el Tribunal Constitucional: Troba que l’edifici sembla un ovni: Néstor Macià Diu que és lleig de cagar: Puyal Setze jutges del Constitucional ens foten al fetge un pal: Josep Ignasi Gras Diu que no són setze, que són deu: Kap Com que són un nombre parell, per això empaten: L'Avi Cal ser burro, no?: Soler La tia aquella diu que té vot de qualitat: Napi I els altres què tenen: vots de merda?: Quim Vol dir que si empaten el seu vot val per dos: Dani Saus Ah!, com els gols de la Champions!: Jordi Artigas, Roger Seró Champions??? Què és això???: Sergio Fidalgo És allò que tampoc juga el Nàstic, perquè només hi juguen els grans: Elchicotriste Em pensava que es deia strip pòquer i ara resulta que es diu Champions: Quel Sempre pensant en el mateix! La Champions es juga amb pilotes: Xavi Igual que l’strip pòquer: Orcajo Ens hem fotut en un bucle, no us sembla?: Roger Fillol, Devil, Jordi Arasa Per què ens ho ha de semblar?: Eugeni Brandat, Pere Gil i Juli Vert Perquè se’ns refot el Tribunal Constitucional: Ermengol, Bié I trobem que l’edifici sembla un ovni...: Giulio Laurenzi, Carlos Brito, Pedro Molina El Web Negre no coincideix necessàriament amb les opinions dels seus autors. De fet, la majoria de vegades no tenim ni opinió.\nEl Web Negre 022\nRevista d'humor i sàtira


El temps a Palamós: 5 i 6 de juny: 2 dies de temps invariable\nTemps assolellat i cel asserenat el passat divendres a primeres hores de la tarda. Font: càmera web de Sant Antoni de Calonge.\nEl resum meteorològic de les dues últimes jornades aviat està enllestit, ja que tant el passat divendres com ahir dissabte, el sol i la calor van ser els clars protagonistes a Palamós.\nS'ha de donar especial atenció a la forta calor que hi va haver a l'interior de la comarca, amb una màxima de 34ºC a Monells, siguent una dada més pròpia de la plena canícula que no pas de principis de juny.\nA tot això hi podem afegir l'absència de nuvolositat i una mar plana com un mirall fins al migdia.\nSi ens fixem més detalladament en les màximes registrades el passat divendres 5 de juny al Baix Empordà, es va poder constatar com aquestes van tenir una lleugera pujada de menys d'un grau de mitjana cap a l'interior, comparades amb les del dia abans, però a la Tallada d'Empordà va ser quasi 2 graus més alta.\nEls valors van oscil·lar entre els 33,8ºC de Monells, com a màxima més alta, i els 23,5ºC de Palamós, com a màxima més baixa.\nLes mínimes, per la seva banda, baixaren entre 1 i 3 graus respecte el dia precedent, però a Palamós fou quasi calcada a la del dia abans., amb els 11,2ºC de Calonge, com a mínima més fresca, i els 18,3ºC de Sant Feliu de Guíxols, com a mínima més alta. Dades de Meteocat i Meteoclimatic\nMonells 33,8ºC (13,0ºC)., La Tallada d'Empordà 32,5ºC (11,6ºC)., La Bisbal d'Empordà 31,9ºC (11,3ºC)., Torroella de Montgrí 29,5ºC (12,9ºC)., Castell d'Aro 27,0ºC (13,0ºC).\nAltres dades meteorològiques del passat divendres 5 de juny del 2015 a Palamós., temperatura màxima 23,5ºC, mínima 17,5ºC. Estat del cel: a 1ª hora només 2/8 Ci, serè la resta del dia. Vent: fins les 10:00h vent del SS0, a 5 km/h de mitjana., a partir de llavors vent de direcció variable, a 5/10 km/h de mitjana., a partir de les 13:00h en endavant vent del SSO, a 10/15 km/h de mitjana. Ratxa màxima 29 km/h SSO. Estat de la mar amb mar plana o arrissada al matí i al migdia, marejol a la tarda., mar endins hi havia marejol (onatge sig. de 0,23 metres a les 08:00h davant del cap de Begur i de 0,23 metres a les 18:00h). Pressió atmosfèrica màxima 1020hPa, mínima 1018hPa. Humitat relativa màxima 85%, mínima 54%. (Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado)\nEsteles d'avions aparegudes ahir dissabte a la tarda. Font: càmera web de Sant Daniel (Calonge)\nD'altre banda, les temperatures màximes registrades ahir dissabte 6 de juny al Baix Empordà, van ser entre 1 i 2 graus més baixes a l'interior, però a la costa no experimentaren canvis destacables, si ho comparem amb les dades del dia abans.\nEls registres oscil·laren entre els 32,7ºC de Monells, com a màxima més alta, i els 23,3ºC de Palamós, com a màxima més baixa.\nAixí mateix, les mínimes van ser entre 1 i 3 graus més baixes que les registrades el dia anterior, amb els 9,8ºC de Monells, com a mínima més freda, i els 19,1ºC de Calonge-Mas Pallí, com a mínima més elevada. Dades de Meteoclimatic i Meteocat\nMàximes registrades ahir dissabte 6 de juny al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nMonells 32,7ºC (9,8ºC)., La Bisbal d'Empordà 31,0ºC (10,8ºC)., La Tallada d'Empordà 30,1ºC (10,5ºC)., Castell d'Aro 27,3ºC (12,3ºC)., Torroella de Montgrí 28,9ºC (10,9ºC).\nAltres dades meteorològiques d'ahir dissabte 6 de juny del 2015 a Palamós., temperatura màxima 23,3ºC, mínima 15,8ºC. Estat del cel: matí amb 2/8 Ci, migdia asserenat i tarda amb 3/8 Ci i esteles d'avions. Vent : fins les 08:00h vent en calma o vent de component O, a 2 km/h de mitjana., a partir de llavors vent del S i SE, a 5/10 km/h de mitjana., a partir de les 12:00h vent del SSO, a 10/15 km/h de mitjana., a partir de les 22:00h vent del NO, a 2 km/h de mitjana. Ratxa màxima 23 km/h SSO. Estat de la mar amb mar plana o arrissada al matí i un xic de marejol a la tarda., mar endins hi havia marejol (onatge sig. de 0,47 metres a les 08:00h davant del cap de Begur i de 0,23 metres a les 18:00h). Pressió atmosfèrica màxima 1021hPa, mínima 1019hPa. Humitat relativa màxima 82%, mínima 48%. (Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado)


Resultats de la cerca fitxes de l'Optimot: 37\n1. 'fins' o 'fins a'? / Nova gramàtica\n2. Correlació 'des de... fins a' / 'des del 10 de juliol fins al 30 d'agost' o 'del 10 de juliol fins al 30 d'agost'? / Nova gramàtica\n3. És correcte fer el ronso en català? / fer el ronsa o fer el ronso?\nL'expressió fer el ronso s'accepta per expressar que algú va diferint l'execució d'alguna cosa que fa de mala gana, al costat de les formes normatives fer el ronsa i ronsejar. Així doncs, es pot dir: Quan una tasca no el motiva, fa el ronso fins a l'últim moment. Quan una tasca no el motiva, fa [...]\n4. Construcció de participi: 'donat' + nom ('considerant') / 'Donat el caràcter que té' o 'Atès el caràcter que té'?\n5. esperar (règim verbal intransitiu)\n7. 'Ser' o 'estar': 'estar' amb un locatiu i un sintagma preposicional / Nova gramàtica\n8. 'a l'una' o 'a la una'? ('a un temps, conjuntament') / 'l'una' o 'la una'? (hora)\nuna no s'apostrofa: Hem quedat a la una. Van estar desperts fins a la una de la matinada. [...]\n9. Guionet en compostos en què el primer element duu accent / 'ciència ficció' o 'ciència-ficció'? / Novetats ortogràfiques 2016\ncanvi, s'escriuen aglutinats alguns compostos antics que ja tenen una tradició consolidada amb aquesta grafia, com adesiara, quefer, queviure, usdefruit. Expressions com ara déu-n'hi-do i cotó-en-pèl s'havien escrit sense guionets fins a l'aparició de l'Ortografia catalana de l'IEC de l'any 2016. [...]\n10. Coincidència de dos guionets en un punt cardinal / 'est nord-est' o 'est-nord-est'? / Novetats ortogràfiques 2016


A ARQUIMEDIS - Informació sobre la marca\nARQUIMEDIS LEGAL, S. L.\nMarca A ARQUIMEDIS a Espanya\nInformació sobre la marca A ARQUIMEDIS amb el nombre M3648661(2)\nLa marca A ARQUIMEDIS amb el nombre M3648661(2) va ser sol·licitada el 25/01/2017. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca A ARQUIMEDIS amb el nombre M3648661(2) va ser sol·licitada per ARQUIMEDIS LEGAL, S. L..\nRenovació de la marca A ARQUIMEDIS amb el nombre M3648661(2)\nAltres marques sol·licitades per ARQUIMEDIS LEGAL, S. L.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per ARQUIMEDIS LEGAL, S. L., entre les quals es troba la marca A ARQUIMEDIS amb el nombre M3648661(2). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per ARQUIMEDIS LEGAL, S. L. clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca A ARQUIMEDIS. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Empentes contra SCC - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 7 de Juny de 2018. 19:17h.\nEls assistents han hagut de sortir per una porta lateral\nUnes desenes de manifestants de l'esquerra independentista han accedit a empentes a l'interior de l'edifici central de la Universitat de Barcelona, on se celebrava un acte convocat per Societat Civil Catalana. Alguns membres de SCC han intentat evitar que els manifestants entressin a l'edifici, fet que ha provocat moments de tensió i empentes entre els manifestants i els organitzadors de l'acte.\nLes persones que han irromput a l'edifici per intentar boicotejar l'acte, han participat en la manifestació que els CDR i diferents entitats sobiranistes com la CUP, la COS, el SEPC i ARRAN, han convocat aquest dijous contra Societat Civil Catalana a Barcelona sota el lema "a la universitat pública no passaran". La manifestació ha estat secundada per mig centenar de persones.\nLa protesta s'ha celebrat a la plaça Universitat, a Barcelona, i els manifestants han cridat consignes com "fora feixistes dels nostres barris", "no passaran" o "vosaltres feixistes, sou els terroristes".\nD'aquesta manera, els Comitès de Defensa de la República pretenien contrarestar l'homenatge a Cervantes que SCC ha convocat aquesta tarda a l'edifici central de la Universitat de Barcelona, amb la participació d'un Catedràtic de la UAB.\nEls CDR han exigit al rector de la Universitat de Barcelona, la suspensió de l'acte de l'entitat espanyolista perquè "no podem permetre que una entitat d'ultradreta, que empara organitzacions obertament nazi-feixistes a les seves manifestacions, s'apropi de l'espai públic o de l'educació pública per a difondre les seves idees totalitàries i d'odi".\nLa COS i el SEPC, i la resta d'organitzacions de l'Esquerra Independentista del Barcelonès (EIB), han afirmat en un comunicat que "no es pot classificar totes les persones que acudeixen a actes de SCC com a feixistes, ara bé, som perfectament conscients dels vincles de la seva direcció i d'alguns dels seus membres amb organitzacions franquistes, i de la successió d'actes polítics en què SCC s'ha manifestat juntament amb organitzacions neofeixistes i neonazis".\nMoments de tensió a l'entrada de la UB\nBorràs recomana a Ciutadans que llegeixi el Quixot\nTardà surt en defensa de Ciutadans\nCUP, SCC, Arran, Comitès de Defensa de la República\nEn llibertat uns lladres d'autopistes que van cometre centenars de robatoris\n#44 Borracho de Tabarnia, Barcelona, 08/06/2018 - 15:36\nLo marbado sesecionuihta intentang subverti un acto omenage al ma jrande ejcrito en ajpaño, aunque ni lo de la sosiedasivi ni lo naranjito lo han leio pa na,... bieno yo creo que no saben leé, quejto e Ehpaña.\n#44.1 Soloesmiopinion, Tabarnia, 09/06/2018 - 00:15\nPurria, no bebas tanto, que tus padres no se merecen tanto castigo.\n#43 Sr. Pepito , Lerida , 08/06/2018 - 15:17\nRevientan violentamente un acto de homenaje a uno de los principales escritores de la historia.De ahi a la quema de libros por los catanazis hay solo un paso.\n#42 JAUME CARAVENT, BCN, 08/06/2018 - 11:19\nXavier Rius, com sempre, tal i com enfoques les noticies, s´et veu el llauto!!, s´ha acabat de mirar e-noticies.\n#42.1 Masias , Mis posaderas , 08/06/2018 - 15:15\nAdiós con el corazooon\nQue con el alma no puedooo\nAl despedirme de tiiii\nDe sentimiento me muerooo\nCierra la puerta al salir que se escapa el gato\n#42.2 Soloesmiopinion, Tabarnia, 09/06/2018 - 00:16\nJaume, noooooo por favoooor, no te vayas!!!!! E-notícies no podrà soportar tú perdida y tendrá que cerrar. Noooooo!!!!!!!\n#41 turuta, Barcelona, 08/06/2018 - 11:08\nFeixisme catalanista. Una tradició.\n#40 Purria de Tabarnia, Bcn, 08/06/2018 - 10:23\nA SCC lo que menos le importaba era Cervantes ,la mayoria de sus integrantes ni saben quien es!!!\n#40.1 Tabarnia is not Catalunya, Osetia del sur, 08/06/2018 - 10:31\nEres español q lo disfrutes\n#40.2 Soloesmiopinion, Tabarnia, 08/06/2018 - 10:32\nYa tenéis algo en común, purria\n#40.3 pepe, andorra, 08/06/2018 - 13:16\ncomo la corrupcion a los 180 q han votado por supersanchez? como a ti lo q pase en España mientras Soros te pague 30 monedas de plata? Esta muy feo acusar a otros de lo mismo q tu haces, aunque ya se sabe lo q decía Lenin, q la mentira es un arma política y en eso don Purriano, es ducho....\n#40.4 CDR, (Conviene Ducharse Regularmente), 08/06/2018 - 22:52\nLos de los CDR sabemos que Cervantes era un peligroso franquista, nos lo explico nuestro profesor de literatura catalana en el instituto


Pàrking en lloguer a Vic - Zona Països Catalans Blanqueig » Immobiliària avic.cat\nPàrking en lloguer a Vic – Zona Països Catalans Blanqueig\nNúm. referència : 0022 | Segona mà\nLloguer 50€ mensual - Parking\n10 m2 Imprimir\nPlaça de garatge en lloguer de 10,23m2, ideal per a un vehicle tipus utilitari.\nPlaça de garatge en lloguer, molt cèntrica amb accés… Més detalls\nPis en lloguer a Vic – Casc Antic\nPis moblat en lloguer al casc antic de Vic… Més detalls\nNúm. referència: 0022


Idescat. Library Idescat. Biblioteca catalog › Results of search for 'Provider:la Diputació,'\n/* review */ You searched for 'Provider:la Diputació,'\nSolà i Llopis, M. Ll...\nEntitats esportives de les comarques gironines / Diputació de Girona\nMaterial type: Text Publisher: Girona : la Diputació, 1987Availability: Items available for loan: Institut d’Estadística de Catalunya [Call number: L-0608] (1).


Helíades - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEls Helíades i les Helíades (en grec antic Ἡλιάδες) són els fills i les filles d'Hèlios, el Sol.\nD'una banda, els helíades, tenen com a mare la nimfa Rode, epònima de l'illa de Rodes. Eren set: Actis, Càndal, Cèrcaf, Macar, Òquim, Tènages i Tríopas. Tots eren experts astròlegs que van sobresortir en aquesta ciència sobretot entre els homes del seu temps. Actis i Tríopas, gelosos del seu germà Tènages, el van assassinar. Després van fugir a Lesbos, i després a Cos, més tard a Egipte i encara a Cària. Òquim i Cèrcaf es van quedar a Rodes. Òquim era el més gran, va prendre el poder i va ser rei de l'illa. Es va casar amb la nimfa Hegetòria, amb qui va tenir una filla, Cidipe. Aquesta filla es va casar amb Cèrcaf, el seu oncle, que va heretar el tron i va succeir el seu germà. Cèrcaf i Cipide van tenir tres fills, Ialis, Lindos i Camir, que més endavant es van repartir el país i van fundar les ciutats homònimes.\nD'altra banda es troben les helíades filles de l'oceànide Clímene. Hi ha discrepàncies sobre el seu nombre i els noms de cadascuna, però generalment s'accepta que són tres, anomenades Faetusa, Febe i Lampècia. Quan es considera que són cinc, els seus noms són: Mèrope, Hèlia, Febe, Etèria i Dioxipe (o Lampècia). Després de la mort del seu germà Faetont, van anar a les riberes de l'Erídan, on era enterrat, i el ploraren desconsoladament. Els déus les transformaren en salzes i les seues llàgrimes esdevingueren reïna, que en endurir-se donà origen a l'ambre. També es diu que la seva transformació va ser un càstig de Zeus, ja que van ser elles les que van donar els cavalls i el carro d'Hèlios al seu germà Faetont, i van provocar indirectament la catàstrofe.\n↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 235. ISBN 9788496061972.\nParramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana,Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 107. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 84-297-4146-1\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Helíades\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Helíades&oldid=26793955»\nMetamorfosis en la mitologia grega\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 març 2021 a les 13:33.


Herba de Sant Jaume – El medi natural del Bages\nL’herba de Sant Jaume (Senecio jacobea) destaca a ple estiu als prats humits pels seus nombrosos i vistosos capítols estrellats de color groc ataronjat. És una herba robusta que pot arribar al metre d’alçada, més ramificada al capdamunt que a la base. Aguanta uns pocs anys. Les fulles tenen 4-5 parells de lòbuls pinnats amb entrants profunds, sovint amb el lòbul terminal més gran. Les tiges acaben en un raïm de capítols d’uns 15-20 mm cadascun. Els capítols tenen ordinàriament 13 flors ligulades al volt un nombre de la sèrie de Fibonacci, tal com és habitual als capítols en forma de margarida- i un botó central petit i bombat amb flors tubuloses.\nL’herba de Sant Jaume està àmpliament distribuïda per Europa, però a Catalunya és una planta de muntanya mitjana restringida a la meitat nord. A la comarca de Bages és una planta poc abundosa i limitada a la meitat oriental. L’hem trobat al torrent de Fontfreda, al PN de Sant Llorenç del Munt i L’Obac.\nUna espècie molt semblant a Senecio jacobea i més comuna al Bages és S.erucifolius que creix a la vora de les sèquies. S.erucifolius es distingeix perquè floreix tard, al setembre i octubre, no als volts del 25 de juliol dia de Sant Jaume, per les fulles de punta més aguda i pels capítols una mica més grossos i amb més bràctees involucrals suplementàries.


Disseny mecànic del sistema d'actuació d'una ortesi activa per a lesionats medul·lars\n54.754 UPC academic works\ndc.contributor Font Llagunes, Josep Maria\ndc.contributor Clos Costa, Daniel\ndc.contributor.author Gómez Bosch, Rubén\ndc.description.abstract El present projecte descriu el procés de disseny mecànic del sistema d’actuació d'una ortesi destinada a persones amb lesió medul·lar incompleta. L'ortesi assisteix el moviment de marxa durant l'etapa de rehabilitació amb un actuador a l'articulació del genoll. El disseny vol millorar l’acceptació global d’aquests dispositius i motivar-ne un ús més autònom i efectiu.\ndc.description.abstract Es comença obtenint la dinàmica articular amb l'anàlisi dinàmic invers de captures del moviment al laboratori de biomecànica de la UPC. A continuació s'avaluen diferents solucions constructives segons l'estat de l'art en robòtica de rehabilitació i s'escull un sistema d'actuació basat en un mecanisme amb un cargol de boles actuat per un motor elèctric. El comportament del mecanisme s'analitza amb l'objectiu d'optimitzar-ne el dimensionat i es comprova la selecció del motor segons els requeriments del cicle de marxa.\ndc.description.abstract Finalment, es presenta el disseny de detall del conjunt d'actuació. Aquest es caracteritza per un major rendiment i compacitat sense comprometre'n el cost, el que pot resultar en un millor funcionament i acceptació del dispositiu. Es conclou amb una avaluació d'impactes i un resum econòmic i com a treball futur es remarca l’interès en la construcció i assaig experimental d'un prototip.\ndc.title Disseny mecànic del sistema d'actuació d'una ortesi activa per a lesionats medul·lars\ndc.audience.degree ENGINYERIA INDUSTRIAL (Pla 1994)\n1 - Memòria PFC - Disseny actuació ...\n2 - Annexes PFC - Disseny actuació ...\nEnginyeria Industrial [3.410]


Primera exposició al Castell de Montjuïc com a nou espai cultural | Barcelona Cultura\nPrimera exposició al Castell de Montjuïc com a nou espai cultural\nBarcelona en Postguerra, 1939-1945 a través de més de 250 documents es dóna una visió molt real dels primers anys de dictadura a la ciutat\nOrganitzada per l’Arxiu Municipal de Barcelona amb la col·laboració de la Fundació Carles Pi i Sunyer ‘Barcelona en postguerra 1939-1945’ serà la primera exposició que s'inaugurarà al Castell de Montjuïc com a recinte cultural i patrimonial. Es podrà veure a partir del diumenge 2 de març fins al 30 de juny, en un espai que abasta quatre sales del pati d’armes.\nEs podrà fer un recorregut pel període de postguerra a través de més de 250 documents, des de l’entrada de les tropes franquistes a la ciutat el 26 de gener de 1939, fins el final del mandat de l’alcalde franquista Miquel Mateu i Pla, el 1945. Són materials, sobretot documents més que imatges ja que hi ha molt poc testimoni fotogràfic de l'època com a conseqüència de la cura que va tenir la dictadura franquista en el tema imatges, en part inèdits i en part molt poc vistos que ofereixen una visió oficial, però a la vegada molt real, del que van ser els primers anys de la postguerra a la ciutat.\nL’exposició s’organitza en sis blocs temàtics:\nCaiguda, entrada i repressió: sota la consigna “Ha llegado España”, que mostra la repressió política, econòmica i social un dels pilars fonamentals del projecte franquista. La repressió també va ser contundent en l’àmbit cultural i lingüístic, prohibint la llengua catalana a l’espai públic i sancionant i castigant greument qui s’atrevís a fer-ne ús.\nPoder i gestió de la ciutat: el consistori, encapçalat per l’alcalde Miguel Mateu i Pla va desenvolupar un ampli ventall de tasques político-administratives per acomplir les expectatives, interessos i necessitats de l’Espanya de Franco d’una ciutat devastada, superpoblada i afamada.\nEls «nous» amics nazis i feixistes: Tot i la declaració de «neutralidad vigilante» que va fer oficialment el règim franquista, durant el desenvolupament de la segona guerra mundial, Barcelona es convertí en un escenari privilegiat per a les seves noves amistats. Van convertir la ciutat en un aparador molt visible per a les seves activitats culturals, polítiques i propagandístiques: les excursions de joves hitlerians a Montserrat o la celebració del calendari nazi en llocs tan significatius com el Palau de la Música Catalana en són dos exemples.\nLa «nova» Barcelona: S’havia de construir una nova imatge de la ciutat que fos acceptable a ulls del règim franquista. Oblidant-se de les necessitats reials de la ciutat van voler ensenyar una ciutat emprenedora, internacional, en progrés constant. L’objectiu era convertir Barcelona en una «ciudad de ferias y congresos».\nUna ciutat sotmesa al franquisme i al nacionalcatolicisme: S’havia de fer evident l’aliança entre el poder polític, la dictadura i l’Església catòlica i el seu programa nacionalcatòlic. Festes com El Dia de la Victoria i El Dia de la Liberación o celebracions com el Corpus i la Setmana Santa, van constituir dates fonamentals en el nou calendari polític i religiós.\nLa vida quotidiana: entre el luxe i la misèria. Mentre que la majoria de la ciutadania vivia amb el racionament, malalties, mercat negre i estraperlo; altres vivien en inauguracions de temporada al Liceu o sopars de gala a l’Hotel Ritz.\nAquesta exposició culmina un projecte sobre la Barcelona de Postguerra que fou precedida per quatre exposicions durant el 2013.


Visita les Terres de l’Ebre | Deltebre, atracció natural\nLes Terres de l’Ebre són una destinació turística emergent, declarades Reserva de la Biosfera per la UNESCO l’any 2013, lluny de les aglomeracions dels circuits turístics convencionals, amb un clima estable i favorable durant tot l’any. Són sens dubte, una destinació per gaudir-ne en família i amb els amics. A les Terres de l’Ebre hi trobareu tantes opcions com us pugueu imaginar: el seu litoral, un ric patrimoni cultural i històric, paisatges de gran bellesa natural on gaudir d’activitats a l’aire lliure, una gastronomia típicament mediterrània, una àmplia oferta d’oci, zones de gran tradició vinícola i arrossaire i una gran varietat de festes populars i recreacions històriques. El riu Ebre ha estat, segueix sent i possiblement serà l’eix vertebrador d’aquestes quatre comarques, les més meridionals de Catalunya. Però també és un espai per gaudir, o bé navegant a bord d’un llaüt turístic, o bé fent una passejada amb piragua o caiac.\nLes Terres de l’Ebre ressalten sobretot pels seus espais naturals, un dels principals motius per a visitar-los. Hi trobareu dos parcs naturals, el del Delta de l’Ebre i el dels Ports, una reserva natural i 19 espais més, tots protegits sota la figura de Xarxa Natura 2000. El 35% del seu territori és un espai protegit. Un paradís per als amants de la natura on practicar activitats com l’escalada, el senderisme l’observació d’aus. O bé practicar el cicloturisme als espais muntanyosos o a la plana deltaica, sense oblidar la Via Verda, que travessa la Terra Alta i el Baix Ebre al llarg de 49 km. El litoral aplega totes les variants que ofereix el mar Mediterani. Al nord sobresurten cales solitàries, amagades pels penya-segats, i al sud dominen les platges espaioses, de sorra fina i aigües poc profundes. L’Estació Nàutica de Sant Carles de la Ràpita us oferirà tota mena d’esports i activitats per a tota la família des d’Alcanar fins a l’Ametlla de Mar.\nL’Ebre ha estat un element clau per a totes les civilitzacions que s’han arrelat en aquest territori. El pas d’aquestes poblacions ha deixat un llegat històric i arquitectònic singular i únic, donant personalitat i caràcter a aquestes quatre comarques. La diversitat cultural es reflecteix en la varietat de propostes existents, com ara visitar les pintures rupestres d’Ulldecona, declarades Patrimoni Mundial de la Humanitat per la UNESCO, el conjunt monumental de la ciutat de Tortosa, els diversos espais de la Batalla de l’Ebre, els cellers cooperatius de Gandesa i el Pinell de Brai o el Centre Picasso a Horta de Sant Joan. La riquesa cultural, històrica i festiva del territori s’expressa al màxim en el caràcter amable i acollidor de la seva gent i en la seva cuina, que és un mosaic de la millor tradició mediterrània, on ressalta el cultiu de l’arròs en diferents poblacions del territori, com Amposta, però també la riquesa gastronòmica de les varietats de peix i marisc local i el cultiu d’hortalisses, fruites i productes de la terra, com ara el vi de la D.O. Terra Alta, l’oli d’oliva i la mel, molts dels quals gaudeixen de certificats que avalen la seva qualitat.\nAquí, a Deltebre, comença tot. Un indret ideal des d’on iniciar el camí per conèixer el conjunt de la destinació. Més informació.\n1401 Visualitzacions 0 Likes


El Noia Freixenet rep el Roncato Vic i l'Alnimar Reus visita la pista del Prato italià\nSet equips catalans tenen avui compromisos a les competicions europees d'hoquei patins. A la Lliga Europea comença la lligueta de quarts de final, mentre que a la Copa CERS es juguen els partits d'anada dels vuitens de final. En totes dues competicions hi ha un enfrontament entre equips catalans. A la Lliga Europea, el Noia Freixenet rep el Roncato Vic, mentre que l'Alnimar Reus visita la pista del Prato italià. Els tres equips catalans estan en el mateix grup i ja està garantida la presència d'un d'ells a la Final Four. I a la Copa CERS, el Barça Sorli Discau visita la pista del Grup Lloret.\n07/01/2006 - 00.00 Actualitzat 09/01/2006 - 11.17\nEn el cas de la Lliga Europea, els tres equips catalans que la disputen estan al mateix grup, el B, i, per tant, ja està garantida la presència d'un d'ells a la Final Four del maig. Avui el Noia Freixenet rep el Roncato Vic i l'Alnimar Reus visita la pista del Prato italià. A Sant Sadurní, el Noia Freixenet intentarà que els primers tres punts de la lligueta es quedin a casa davant d'un equip, el Roncato Vic, que és tercer a l'OK Lliga i que a la competició europea ha eliminat el Benfica. El Roncato Vic, per la seva banda, anirà a Sant Sadurní amb l'objectiu d'aconseguir, com a mínim, un empat abans dels tres partits seguits de la competició a casa. Continuen lesionats Jordi Adroher i el porter Víctor Agramunt. Tots dos ja fa dies que estan de baixa, però els osonencs han pogut mantenir el bon joc i els resultats han estat positius.\nL'Alnimar Reus, per la seva banda, jugarà a Prato, un equip, com tots els italians, ple de jugadors molt experimentats i amb uns aficionats que sempre pressionen fins al límit l'equip rival.\nAvui, per cert, el Comitè Europeu d'Hoquei Patins té previst anunciar on es farà la Final Four d'aquest any. El Club Patí Vic ha demanat organitzar-la però, com que l'any passat es va fer a Reus i també hi ha propostes d'Itàlia i Portugal, no ho podrà fer.\nA la Copa CERS, avui també hi ha un enfrontament entre equips catalans: el Grup Lloret rep el Barça Sorli Discau. L'equip blaugrana, actual campió d'Europa, juga la CERS després que va quedar fora de la Lliga Europea a l'eliminatòria prèvia. Avui juga l'anada a la pista del Lloret, que debuta a la competició després que va quedar exempt a l'eliminatòria anterior. També es juguen aquest vespre el Quevert-Hormipresa Igualada i el Vilanova l'Ull Blau-Ginebra. Els dos equips catalans són favorits en aquestes eliminatòries.


Thierry Neuville s'imposa al Ral·li RACC i Nil Solans acaba vuitè - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl català ha fet un gran paper a casa en la primera vegada que competia a la categoria. Sébastien Ogier, quart, haurà d'esperar a la darrera prova per sumar un nou títol mundial\nFrancesc Rosés 17/10/2021 - 13.54 Actualitzat 18/10/2021 - 10.34\nEl pilot belga Thierry Neuville ha estat el guanyador del RallyRACC Catalunya-Costa Daurada que ha acabat aquest diumenge amb el "power stage" de Riudecanyes. El pilot francès Sébastien Ogier s'ha vist superat, fins i tot, per Dani Sordo en la classificació final, i haurà d'esperar al Ral·li de Monza per obtenir el vuitè títol mundial. Avui ha acabat quart, mentre que el seu rival a la general, Elfyn Evans, s'ha classificat segon i, a més a més, li ha tret un punt més perquè ha acabat davant seu en el "power stage".\n RallyRACC (@RallyRACC) October 17, 2021\nDani Sordo ha estat el gran protagonista de la darrera jornada, ja que s'ha imposat en les quatre proves especials disputades, inclòs el "power stage", que li ha permès marcar cinc punts suplementaris. El pilot del RACC ha aconseguit superar Ogier en la classificació i ha ocupat el tercer lloc en el podi. El francès porta ara 17 punts a Elfyn Evans en la classificació del Mundial, de manera que seria campió passi el que passi, si acabés segon en la prova que tancarà el campionat al novembre.\nEl català Nil Solans, en el seu debut en el Mundial amb un WRC, ha aconseguit situar el seu Hyundai en una meritòria vuitena posició final. Solans s'ha mostrat exultant un cop ha finalitzat el Ral·li RACC Catalunya-Costa Daurada.\n"És una experiència brutal, aquests cotxes són espectaculars. Durant tot el cap de setmana ho he anat dient, l'aerodinàmica és brutal, el motor també, el pas per corba és increïble... Suposo que els aficionats ho han gaudit molt, però nosaltres molt més, t'ho puc assegurar."\nThierry Neuville guanya el Ral·li RACC Catalunya-Costa Daurada\nNil Solans: "És una experiència brutal"


previsió de tallers « ens-eramprunyà\nEntrades amb l'etiqueta ‘previsió de tallers’\nSessió 21 de juliol\nDesprés de l’interessant explicació improvisada per part de Lourdes Subirà sobre roba interior femenina, vam apuntar els possibles tallers que podríem oferir:\nCantem i parlem del CNL Osona\nParlem de sèries\nParlem d’ombres de Grey\nRecicla’t, sobre aspectes gramaticals per a persones que ja han cursat l’S3 o el C2\nEs va proposar que com a reclam d’aquesta oferta miréssim que el nom del taller inclogués la fórmula Diverteix-te…\nDesprés, Lourdes Subirà i Núria Vidal van fer cinc cèntims de la sessió sobre PLE. Van comentar com es podia evitar la infoxicació, l’intent de construir un PLE amb els alumnes perquè també en disposin un i van destacar algunes de les aplicacions per generar continguts (artefactes digitals). Griselda Encinas va aprofitar per demanar si calia agilitar l’entorn del sites ja que ningú hi publicava cap document. L’equip va reconèixer que li faltava l’hàbit de publicar-lo. Fóra convenient d’anar-hi penjant tant els apunts que anem publicant en el blog relatant experiències didàctiques com els treballs que s’ha preparat aquest mes de juliol. Lourdes Subirà va recordar el desig d’editar un vídeo per publicar-lo en el Facebook del Centre el darrer dia. Tenim fins a divendres 24 de juliol abans de les 11 h per enviar-li les fotografies que vulguem que hi apareguin. També vam constatar que el grup de l’Outlook no és tan operatiu com el de Google +. Hi falta incorporar les tècniques que s’incorporaran el setembre.\nFinalment, es va comentar molt breument l’apunt de Manuel Gil Labrador, en què adverteix que l’educació actual és exclusiva, per tal que ens ajudés a revisar quin és el model educatiu que desenvolupem en els nostres cursos.\nartefactes digitals, educació inclusiva, infoxicació, Manuel Gil Labrador, oferta complementària, PLE, previsió de tallers, sites, tallers


PWPM, vol. XIII, 2015 - Instytut Europeistyki - Wydział Studiów Międzynarodowych i Politycznych\nPWPM, vol. XIII, 2015/\nPWPM, vol. XVI, 2018\nPWPM, vol. XIII, 2015


1. Responsabilitat de l'ús de la web per part de l'usuari de www.rcg.cat o www.revistacatalanadegeografia.cat\nL'usuari és l'únic responsable de les infraccions o dels perjudicis que pugui causar per l'ús de la web, quedant el titular d'aquesta web, és a dir, l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), exonerat de qualsevol responsabilitat que se'n derivi per les accions de l'usuari.\nL'usuari és l'únic responsable davant qualsevol reclamació o acció legal, judicial o extrajudicial, iniciada per terceres persones contra el titular d'aquesta web basat en la incorrecta utilització per part de l'usuari d'aquesta web. En el seu cas, l'usuari assumirà les despeses i indemnitzacions que es derivin de possibles reclamacions o accions legals.\n2. Responsabilitat del funcionament de la web\nEl titular d'aquesta web exclou tota responsabilitat derivada d'interferències, omissions, interrupcions, virus informàtics, fallides telefòniques o desconnexions motivats per causes alienes al titular d'aquesta web.\nTanmateix, el titular d'aquesta web també exclou qualsevol responsabilitat derivada per retards o bloquejos d'aquest sistema electrònic motivats per deficiències o sobrecàrrega de les línies telefòniques o d'internet, i també dels mals causats per terceres persones per intromissions il·legítimes fora del control del titular d'aquesta web.\nEl titular d'aquesta web està facultat per a suspendre temporalment, sense previ avís, l'accessibilitat a aquesta web amb motiu d'operacions de manteniment, reparació, actualització o millora.\nEls enllaços o links continguts en aquesta web poden conduir a l'usuari a altres web gestionades per tercers.\nEl titular d'aquesta web declina qualsevol responsabilitat respecte la informació inclosa fora de la seva web, ja que la funció dels enllaços que apareixen és únicament la d'informar a l'usuari sobre l'existència d'altres fonts d'informació sobre un tema en concret.\nEl titular d'aquesta web queda exonerat, per tant, de tota responsabilitat del correcte funcionament d'aquests enllaços, del resultat obtingut a través d'ells, de la veracitat i legalitat del contingut o informació a la qual es pugui accedir, i també dels perjudicis que pogués experimentar l'usuari en virtut de la informació continguda en la web enllaçada.\n1. Responsabilidad del uso de la web por parte del usuario de www.rcg.cat o www.revistacatalanadegeografia.cat\nEl usuario es el único responsable de las infracciones o de los perjuicios que pueda causar por el uso de la web, quedando el titular de esta web, es decir, el Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), exonerado de cualquier responsabilidad que se derive por las acciones del usuario.\nEl usuario es el único responsable delante cualquier reclamación o acción legal, judicial o extrajudicial, iniciada por terceras personas contra el titular de esta web basada en el incorrecto uso por parte del usuario de esta web. En su caso, el usuario asumirá los costes y las indemnizaciones que se deriven de posibles reclamaciones o acciones legales.\n2. Responsabilidad del funcionamiento de la web\nAsimismo, el titular de esta web también excluye cualquier responsabilidad derivada por retrasos o bloqueos de este sistema electrónico motivados por deficiencias o sobrecarga de las líneas telefónicas o de internet, así como de los males causados por terceras personas por intromisiones ilegítimas fuera del control del titular de esta web.\nEl titular de esta web está facultado para suspender temporalmente, sin previo aviso, la accesibilidad a esta web con motivo de operaciones de mantenimiento, reparación, actualización o mejora.\nEl titular de esta web declina cualquier responsabilidad respecto a la información incluida fuera de su web, ya que la función de los enlaces que aparecen es únicamente la de informar al usuario sobre la existencia de otras fuentes de información sobre un tema en concreto.\nEl titular de esta web queda exonerado, por lo tanto, de toda responsabilidad del correcto funcionamiento de estos enlaces, del resultado obtenido a través de ellos, de la veracidad y legalidad del contenido o información a la que se pueda acceder, así como de los perjuicios que pudiera experimentar el usuario en virtud de la información contenida en la web enlazada.\n1. Liability for the use of the website by the user of www.rcg.cat or www.revistacatalanadegeografia.cat\nThe user is solely liable for any infringements or damage that he or she may cause through the use of the website, and the owner of this website, that is to say, the Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), is exempted from any liability that may derive from the actions of the user.\nThe user is solely liable for any judicial or extrajudicial claim or action brought by third parties against the owner of this website based on the incorrect use of this website by the user. In such an event, the user shall be responsible for the costs and the damages that may derive from possible legal claims or actions.\n2. Liability for the operation of the website\nThe owner of this website shall not be liable for any interference, omissions, interruptions, computer viruses, telephone breakdowns or disconnections that may occur due to circumstances beyond the control of the owner of this website.\nFurthermore, the owner of this website shall not be liable for any delays in or blockages of this electronic system caused by deficiencies in or overloading of the telephone lines or the Internet, or for any damage caused by third parties through unauthorized interference beyond the control of the owner of this website.\nThe owner of this website reserves the right to temporarily suspend access to this website without prior notice, in order to carry out operations concerned with the maintenance, repair, updating or improvement of the website.\nThe links contained on this website may lead the user to other websites managed by third parties.\nThe owner of this website shall not be liable for the information provided by these links, since the function of the links that appear is solely to inform the user of the existence of other sources of information about a specific subject.\nTherefore, the owner of this website is exempted from any liability for the correct operation of these links, for the result obtained through them, for the veracity and legality of the content or information that may be accessed, and also for any harm that may be caused to the user by the information contained in the website to which he or she has been directed.


les pel·lícules preferides de 30 personatges famosos - Article\nDes de comèdies clàssiques fins a westerns plens de vaquers, les celebritats també són les favorites quan es tracta de pel·lícules. Aquí teniu algunes de les pel·lícules preferides de polítics, músics, actors, directors i altres personatges famosos.\n1. BARACK OBAMA //EL PADRÍ(1972) IEL PAD DÉU: PART II(1974)\nQuan Katie Couric va preguntar al llavors candidat a la presidència Barack Obama quina és la seva pel·lícula favorita, va respondre: 'Oh, crec que hauria de serEl padrí. Un i dos. Tres no tant. Aquesta saga: m'encanta aquesta pel·lícula.\n2. RONALD REAGAN //MIGDIA(1952)\nReagan va apreciar la dedicació de Will Kane al deure i la llei a la de Fred ZinnemannMigdia. (També es rumoreava que Reagan era fan de Frank CapraÉs una vida meravellosa.)\nPreferència de Nixon perPattonva ser esmentat en un 1970TEMPSarticle: 'L'epopeia marcialPattonde manera que remou Richard Nixon que ha vist la pel·lícula almenys dues vegades '. D'acord ambAmerican Experience: Nixona PBS, a Richard Nixon li encantava la pel·lículaPattoni ho vaig mirar una i altra vegada a la Casa Blanca. ElTelègrafva informar que Nixon 'va instar els ajudants a veure la pel·lícula i es va convertir, en paraules del secretari d'Estat William Rogers, en un' anunci ambulant 'per a ella. La va projectar tres vegades les setmanes anteriors a la invasió nord-americana de Cambodja a l'abril de 1970 ... 'L'amor de Nixon perPattontambé es va esmentar al llibre de Woodward i Bernstein del 2005,Els darrers dies.\n4. BILL CLINTON //MIGDIA(1952)\nClinton era tan fanàtic de l'occidental que aparentment va projectar la pel·lícula un rècord 17 vegades a la Casa Blanca.\n5. GEORGE W. BUSH //CAMP DELS SOMNIS(1989)\nSegons un article del maig de 2001 aL’Atlàntic, 'La pel·lícula preferida de Bush ésCamp dels Somnis, cosa que el va fer plorar, va dir una vegada, perquè li recordava jugar a la captura al jardí del darrere amb el seu pare, un jugador de pilota bastant just.\n6. DWIGHT EISENHOWER //MIGDIA(1952)\nCom molts altres presidents, segons sembla, Eisenhower era un gran fan deMigdia, projectant-lo diverses vegades a la Casa Blanca (tot i que no tantes vegades com Clinton).\nDurant la seva campanya presidencial, Katie Couric va preguntar a John McCain sobre la seva pel·lícula favorita. La seva resposta:Viva Zapata... És una història heroica d'una persona que ho va sacrificar tot pel que creia i hi ha algunes de les escenes més commovedores d'aquesta pel·lícula que he vist mai.\n8. DAN QUAYLE //DIA DE LLIURE DE FERRIS BUELLER(1986)\nDurant la campanya presidencial del 1990, Quayle va declararFerris Buellerla seva pel·lícula favorita, amb l'explicació: 'Em va recordar el meu temps a l'escola'.\n9. JUSTIN BIEBER //GERMANASTRES(2008)\nEl 2010, Bieber va proporcionarEUA setmanalamb una llista de '25 coses que no sabeu de mi '. # 17:Germanastresés la meva pel·lícula preferida. '\n10. JENNIFER LOPEZ //HIST STRIA DEL COSTAT OEST(1961)\nDurant unWest Side Story- sessió de fotos temàtica perVanity Fairel 2009, López va revelar que veia créixer el musical clàssic '37 vegades '. S'identifica amb Anita, explicant: 'Mai no he volgut ser aquella Maria desgavellada ... Volia ser Anita, que ha ballat fins al cim'.\n11. GEORGE HARRISON //ELS PRODUCTORS(1968)\nSegons els informes, Harrison va agradar tant la pel·lícula que el va inspirar a ser ell mateix productor.\n12. JOHN TRAVOLTA //UN HOME I UNA DONA(1966)\nIMDb.com llista la pel·lícula preferida de TravoltaUn home i una dona, assenyalant també que era parcial deYankee Doodle Dandy(1946) de petit.\n13. HEATH LEDGER //EL MAG D'OZ(1939)\nLedger va afavorir la pel·lícula clàssica perquè, va afirmar, 'va ser l'única pel·lícula que els meus pares em van permetre veure de petit'.\n14. TOM HANKS //2001: UNA ODISSEA DE L’ESPAI(1968)\nHanks ha debatut sovint sobre el seu amor pel clàssic de Kubrick, inclòs en un fòrum pel 40è aniversari de la pel·lícula, on va dir sobre la pel·lícula: 'Es pot mirar una i altra vegada i reflexionar sobre el seu significat', va dir una vegada. Segons un lloc de fans de Tom Hanks, l'actor ha vist2001aproximadament 40 vegades.\n15. BILL PAXTON //ESPLENDOR A L’HERBA(1961) IHAROLD I MAUDE(1971)\nEn una entrevista del 2006 ambGuia televisivaPaxton va dir: 'Heu d'entendre alguna cosa sobre mi i la meva carrera: sóc un romàntic en la filosofia de la vida, en la manera de mirar el món, la bellesa de la natura i les relacions. Però mai no vaig poder fer aquests papers. Als vint anys, volia estar en unEsplendor a l’herba. ' El difunt actor va enumerar tots dosEsplendor a l’herbaiHarold i Maudepel llibre del 2007 de Cindy PearlmanHas de veure això.\n16. Salma Hayek //WILLY WONKA I LA FÀBRICA DE XOCOLATA(1971)\nLa pàgina 'Times Topics' de Hayek aEl New York TimesEl lloc web va informar: 'Als 6 anys, va ser afectada per l'actuació després de veure-laWilly Wonka i la fàbrica de xocolata. '\n17. VI DIÈSEL //EL VENT S'HO HA ENDUT(1939)\nEl 2006,ITVa preguntar a Diesel: 'T'has vist alguna vegada una pel·lícula i t'has identificat amb un personatge romàntic?' L'actor va respondre: 'Clark GableEl vent s'ho ha endut. Heus aquí aquest noi que diu: 'Potser sóc rude, però sóc el millor home per a tu i encara estàs tancat amb un noi bonic'. També la va incloure com la seva pel·lícula preferida per a Pearlman's.Has de veure això.\n18. TIM ALL// ELS SET SAMURAI(1954)\nAFI va entrevistar celebritats sobre les seves pel·lícules abans del seu esdeveniment '100 anys, 100 pel·lícules' el 2007. En la seva entrevista, Allen va nomenarEls set samuraiscom el seu favorit.\n19. OWEN WILSON //AMOR PUNCH-DRUNK(2002) IL’INTERIOR(1999)\nSegons els informes, Wilson va declarar: 'Em va encantarPunch-Drunk Love. Em va animar a escriure alguna cosa. És una història senzilla, però demostra que tot està en els detalls ». També li va dir a Glen Whipp de laLos Angeles Daily News, 'Jo estimavaPunch-Drunk Love,The Insider,iUnit 93. '\n20. ANTONIO BANDERAS //TOC DEL MAL(1958) ILES AMBERSONS MAGNÍFIQUES(1942)\nBanderas és fan d’Orson Welles. Va llistarToc del malcom una de les seves cinc pel·lícules preferides (així com la sempre popularLlorenç d'AràbiaiEl padrí) per a Rotten Tomatoes, i el va tornar a incloure a Pearlman'sHas de veure això, juntament amb una altra pel·lícula de Welles,Els Magnífics Ambersons.\n21. JULIANNE MOORE //EL BEBÉ DE ROMA(1968)\nPer aEl Noticies de Nova YorkMoore va escollir la funció 'Veure les pel·lícules amb'Rosemary's Baby, afirmant: 'Aquesta és la primera pel·lícula que em va venir al cap quan vaig pensar què volia veure' i 'Vaja, m'encanta el començament d'aquesta pel·lícula'.\n22. CHARLIZE THERON //PODRIA CANTAR(1963)\nPer aHas de veure això, Ho va dir Theron a PearlmanPodria continuar cantantés 'la millor pel·lícula que he vist mai', i després va dir, dues vegades, 'És la meva pel·lícula preferida de tots els temps'.\n23. RICHARD GERE //EL PASSATGER(1975)\nPer aHas de veure això, Li va dir Gere a PearlmanEl passatger'sempre ha estat' un dels seus favorits.\n24. UN THURMAN //XERRADA DE COIXINS(1959)\nPer a PearlmanHas de veure això, Thurman va revelar el seu favorit, explicant: 'Tota la vida volia ser Doris Day. Un dels meus favorits ésConversa de coixins. És un joc lleuger i alegre d’una pel·lícula que és molt divertit de veure. M’encanta que Doris no interpretés a ningú més que a ella mateixa a les seves pel·lícules ”.\n25. REESE WITHERSPOON //SUPERBORD(1987)\nWitherspoon va revelar aquest fet durant la 84a edició dels premis anuals de l'Acadèmia el 2012.\n26. DENNIS QUAID //LAWRENCE OF ARABIA(1962)\nEn una entrevista ambEUA setmanal, Va dir Quaid:Llorenç d'Aràbiaés, per a mi, una pel·lícula perfecta '.\n27. SETH MACFARLANE //EL SO DE LA MÚSICA(1964)\nQuan va ser entrevistat per IGN el 2003, es va preguntar a MacFarlane quina és la seva pel·lícula favorita. La seva resposta: 'Ho he de donarEl so de la música. Ho sento. Sé que és, com una resposta coixa, però estic enamoratEl so de la música. És aixíEl so de la música... No és com si fos una fosca pel·lícula independent. Hi ha qui esperaria que ho diguésCaddyshack—que és el número dos. '\n28. ORSON WELLES //LLUMS DE LA CIUTAT(1931)\nDe la pel·lícula de Chaplin, Welles va dir una vegada: '... però heu de veureLlums de la ciutat... Veuràs Chaplin dinsLlums de la ciutat. '\n29. STEVEN SPIELBERG //LAWRENCE OF ARABIA(1962)\nSpielberg va ajudar a restaurarLlorenç d'Aràbiaper a un llançament de DVD de 2000; al documental que l'acompanya, 'Una conversa amb Steven Spielberg', el director parla de l'impacte que la pel·lícula va tenir en la seva vida i per què és la seva pel·lícula favorita.\n30. ROGER EBERT //LA VIDA DOLÇA(1960)\nEn una columna del 2008 per aThe Chicago Sun-Times, el crític difunt es va preguntar: 'Quina és la meva pel·lícula favorita?' La resposta: 'En aquest moment, la resposta que se m'acut més ràpidament és la de FelliniLa dolça vida(1960). Ho he vist, oh, almenys 25 vegades, potser més. No em fa vell. ... He crescut tan treballat només escrivint aquest paràgraf que vull lliscar-me al DVD i començar a mirar-lo immediatament '.\nUna versió anterior d’aquest article va aparèixer el 2012.


martes 27 de octubre: 18:00 – 21:00 Hrs. (GMT -5)\njueves 29 de octubre: 18:00 – 21:00 Hrs. (GMT -5)\nmartes 03 de noviembre: 18:00 – 21:00 Hrs. (GMT -5)\njueves 05 de noviembre: 18:00 – 21:00 Hrs. (GMT -5)


Vestit color beix i cru retro de cotó - Ethical Time\nVestit niu d'abella ECRU-blue ADARA\n€ 68,90€ 41,34\nHas estalviat: € 27,56 (40%)\nNomés 11 en Stock!\nVestit Adara amb aire retro porta tirants creuats regulables i niu d'abella a l'esquena per major ajust. És un vestit amb tall a la cintura i entallat.\nL'estampat abstracte multicolor inspirat en Lucienne day, li dóna aquest toc especial, únic i exclusiu a la peça. Encertaràs en qualsevol ocasió: per al treball, per a un sopar o una tarda de passeig.