Roses condiciona el cementiri per a la celebració de Tots Sants — Ajuntament de Roses\nRoses condiciona el cementiri per a la celebració de Tots Sants\nRoses condiciona el cementiri per a la celebració de Tots Sants Amb motiu de la celebració de la diada de Tots Sants, l’Ajuntament de Roses ha treballat durant els darrers dies en diferents tasques d’arranjament i millora del cementiri municipal de la població. L’objectiu és que el recinte reuneixi les millors condicions i serveis, especialment durant aquests dies en què es rep un major nombre de públic. http://www.roses.cat/noticies/historic/roses-condiciona-el-cementiri-per-a-la-celebracia3 http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\nAmb motiu de la celebració de la diada de Tots Sants, l’Ajuntament de Roses ha treballat durant els darrers dies en diferents tasques d’arranjament i millora del cementiri municipal de la població. L’objectiu és que el recinte reuneixi les millors condicions i serveis, especialment durant aquests dies en què es rep un major nombre de públic.\n31/10/2008 00:00 - Departament de Comunicació i Premsa\nEntre les tasques realitzades, s’ha enjardinat el recinte, s’han repintat totes les façanes dels blocs de nínxols, s’han realitzat petites tasques de reparació i manteniment, i s’ha netejat tant l’espai interior com els seus voltants. Com a novetat, el consistori ha adquirit tres escales d’1,80 metres, molt lleugeres per facilitar el seu ús i homologades d’acord a la normativa de seguretat, que disposen d’una plataforma superior que facilitarà als usuaris les tasques de neteja i ornamentació dels nínxols.\nEl cementiri municipal de Roses compta amb un total de 2.990 nínxols, 16 columbaris i 12 panteons.


Pla i muntanya | Plagues en el camp\nPlagues de plaques solars\nforavila | 25/10/2008, 18:25\nI què penses de les plagues de plaques solars que invadeixen el sòl rústic?\ncaparrot | 28/10/2008, 17:33\nAmb certa persona que circula per la direcció general d'agricultura no es farà cap tipus de feina sèria amb la problemàtica de les plagues, és ben hora que la nova directora d'agricultura possi fill a l'agulla i l'envii al psiquiatre\nen caparrot té raó\nVa de trot | 01/11/2008, 20:01\nJa tens raó ja. Amb aquest personatge hi ha poc a fer. Fa falta un canvi ràpid. L'hem aguantat més d'un any i ara ja que l'aguantin a ca seva.\nen va de trot\ncaparrot | 08/11/2008, 07:48\nidò ja ho sabeu va de trot, heu de cavar-li la seva pròpia fosa i enterrar-lo ¡¡¡¡\nva de trot | 10/11/2008, 19:26\nJo crec que ell mateix se l'ha cavada. De tota manera, aquest bigalot devora mestre Llorenç encara és un santito de guixo.


Informació pública del recurs contenciós-administratiu número 1/1755/2004, interposat per la Universitat d'Alacant, contra el Decret 73/2004, de 7 de maig, pel qual s'aprova l'Estatut de la Universitat d'Alacant. Estatut Universitat d'Alacant\nInformació pública del recurs con..tatut de la Universitat d'Alacant\nInformació pública del recurs contenciós-administratiu número 1/1755/2004, interposat per la Universitat d'Alacant, contra el Decret 73/2004, de 7 de maig, pel qual s'aprova l'Estatut de la Universitat d'Alacant\nEl president de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de la Comunitat Autònoma Valenciana, Secció Primera, fa saber:\nQue en aquesta sala i la seua secció primera se segueixen actuacions de procediment ordinari, sota nombre 1755/2004, a instàncies de la Universitat d'Alacant, en els quals s'ha dictat sentència que a data d'avui gaudeix de fermesa i l'encapçalament de la qual i fallada són del tenor literal següent:\nTribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, Sala contenciosa administrativa, Secció Primera.\nPresident: José Díaz Delgado\nMagistrats: Juan Luis Lorente Albiñana, Carlos Altarriba Cano\nValència, 20 de juny de 2005\nVist per la Secció Primera de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana el recurs contenciós-administratiu número 1755/2004, interposat per la procuradora Celia Sense Sánchez, en nom i representació de la Universitat d'Alacant, contra la Generalitat Valenciana. Havent sigut part en actuacions l'administració demandada, representada pel lletrat del seu servei jurídic\nQue estimant el recurs contenciós-administratiu interposat per la Universitat d'Alacant, contra el Decret 73/2004, de 7 de maig, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova l'Estatut de la Universitat d'Alacant, ho declarem contraris a dret, anul·lem i deixem sense efecte, quan exclou l'esment "acadèmicament català" de l'article 2.k d'aquest estatut.\nReconeixem el dret a l'actora al fet que el Consell aprove i publique l'article 2.k dels Estatuts de la Universitat d'Alacant amb el text del projecte remès per la mateixa.\nNo fem expressa imposició de costes processals.\nAl seu temps, i amb certificació literal del present, retorne's l'expedient administratiu al centre de la seua procedència.\nAixí, per la nostra sentència, ho pronunciem, manem i signem".\nValència, 10 de març de 2005.- La secretària: María del Bon Consell de la Guàrdia Cirujada.


Idescat. Classificacions estadístiques. NC 2015 (ca). Codi 12\nNC 2015 (ca)\n12 — Llavors i fruits oleaginosos; llavors i fruits diversos; plantes industrials o medicinals; palla i farratges\nFaves de soia -fins i tot partides-\nCacauets crus -fins i tot sense clofolla o partits-\nLlavors de lli -fins i tot partides-\nLlavors de nap o colza -fins i tot partides-\nLlavors de gira-sol -fins i tot partides-\nAltres llavors i fruits oleaginosos -fins i tot partits-\nFarina de llavors o de fruits oleaginosos, excepte farina de mostassa\nLlavors, fruits i espores per a sembra\nCons de llúpol frescos o dessecats -fins i tot partits, mòlts o granulats-, i pólvores de llúpol\nPlantes, parts de plantes, llavors i fruits de les espècies utilitzades principalment en perfumeria, medicina o com a insecticides, plaguicides, fungicides o similars, frescos o dessecats -fins i tot tallats, partits o polvoritzats-\nGarrofes, algues, bleda-rave sucrera (remolatxa sucrera) i canya de sucre, fresques, refrigerades, congelades o dessecades -fins i tot polvoritzades-; pinyols i altres productes vegetals (incloses les arrels de xicoira sense torrar de la varietat Cichorium intybus sativum) emprats principalment en l'alimentació humana, ncaa\nPalla i capoll de cereals en brut -fins i tot picats, mòlts, premsats o granulats-\nNaps farratgers, bleda-raves farratgeres (remolatxes farratgeres), arrels farratgeres, fenc, alfals (userda), trèvol, esparceta, cols farratgeres, llobins (tramussos), garrofes i productes farratgers similars -fins i tot granulats-\nCorrespondència amb NC 2014 (ca)\nLlavors i fruits oleaginosos; llavors i fruits diversos; plantes industrials o medicinals; palla i farratges\nCorrespondència amb NC 2016 (ca)


Mónica Terribas – Página 12 – Guia de la Radio\n21/04/2017 Comentarios desactivados en Mónica Terribas vulnera el libro de estilo de la CCMA\n21/04/2017 Comentarios desactivados en El director de Catalunya Radio defiende a Mónica Terribas y justifica que presentara un acto soberanista en el Parlament\n19/04/2017 Comentarios desactivados en Mónica Terribas (Catalunya Ràdio) participa en un acto de apoyo a Carme Forcadell\n12/04/2017 Comentarios desactivados en Xavi Freixes presentará ‘El Matí de Catalunya Ràdio’ en verano\nEl periodista Xavi Freixes tiene un nuevo encargo este verano. Será el presentador del magazín «El Matí de Catalunya Radio» este verano en sustitución de Mònica Terribas. Así lo ha comunicado el director de Catalunya […]\n22/03/2017 Comentarios desactivados en Crónica del especial de «El Matí de Catalunya Ràdio» dedicado a Lluis Llach\nCatalunya Ràdio ha emitido un programa especial en homenaje al cantautor desde el Centro Cultural El Social de Terrassa, hoy 22/3 lleno hasta la bandera, por donde han pasado amigos, músicos, maestros y seguidores de […]\n22/03/2017 Comentarios desactivados en Nueva salida de tono de Sílvia Cóppulo en Catalunya Ràdio al equiparar a PP y PSOE con «los falangistas»\n20/03/2017 Comentarios desactivados en «El Matí de Catalunya Ràdio dedica un programa a los 50 años de carrera del cantante/político Lluis Llach\nEl programa especial, que se realizará en el Centro Cultural El Social, también recordará el décimo aniversario del último concierto del ahora diputado de Junts pel Sí en Verges, en marzo de 2007 Mañana, 21 […]\n14/03/2017 Comentarios desactivados en Mónica Terribas se solidariza con los jovenes agredidos en Berga por besarse en público\nAndy Aguilar es uno de los dos chicos que este sábado fueron agredidos en Berga (Barcelona), por darse un beso en público y declarar libremente su condición sexual. Según publica Nació Digital, cuando salió a […]


Corts de Barcelona (1519) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCorts de Barcelona (1519)\nConstitucions de les Corts de 1520\nLes Corts de Barcelona de 1519-1520 van ser presidides pel rei Carles I. Era President de la Generalitat Bernat de Corbera.\nLa convocatòria va ser polèmica, ja que el rei -acabat d'accedir al tron- volia començar les Corts i, posteriorment, jurar les constitucions. Els braços s'hi van negar i el 16 d'abril de 1519 acorden fer un nou jurament com a rei co-regent amb la seva mare Joana I de Castella, jurar les constitucions i convocar les Corts novament per al 12 de maig de 1519.\nL'11 d'agost de 1519 s'inspeccionà la comptabilitat de la Generalitat i es detectaren irregularitats pel que fa als deutes dels oficials amb la institució, ni es complia el reglament aprovat a les Corts de Montsó (1512).\nEs varen aprovar trenta-quatre constitucions, la majoria relatives a legislació jurídica i de funcionament de les institucions de justícia, i dinou capítols de cort que versaven sobre una exempció d'impostos per a Nàpols; es va reiterà el lliure comerç amb Orà, Algèria i altres estats en mans dels turcs; algunes mesures proteccionistes com la prohibició de treure bestiar de Catalunya, Rosselló i Cerdanya o que només els vassalls de la corona podien noliejar vaixells amb sal, espart, llana i blat; un seguit de canvis interns a la Generalitat per tal de tenir més control econòmic, entre els quals destaquen l'obligatorietat d'assistir a la seva oficina tots els dies laborables i que els oïdors tenien l'obligació d'auditar tots els comptes i demanar comptes als diputats sortints, durant el primer any de cada nou trienni.\nLes Corts es clogueren el 23 de gener de 1520.\n↑ Amalio Marichalar de Montesa (marqués.), Cayetano Manrique. Imprenta nacional. Historia de la legislación y recitaciones del derecho civil de España, Volum 7 (en castellà), 1863. , pàg.129\nLes primeres Corts de Carles I. Universitat de les Illes Balears\nCorts de Lleida (1515) Corts Catalanes\nCorts de Barcelona (1528)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Corts_de_Barcelona_(1519)&oldid=20176896»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 ago 2018 a les 19:52.


Facebook defensa les dades dels usuaris contra els sistemes de vigilància\nLa companyia especifica en l'apartat de privacitat que no es podrà fer servir informació dels usuaris amb finalitats de control o supervisió\nARA Barcelona 14/03/2017 18:18\nUna vegada has pujat les teves dades a Internet, existeix la possibilitat que algú hi accedeixi, però Facebook ha decidit fer-ho més difícil. Ahir, la companyia va informar que a partir d'ara prohibirà específicament als desenvolupadors fer servir les dades dels usuaris amb finalitats de vigilància o control. La mesura s'aplicarà tant a Facebook com a Instagram i es desglossa a l'apartat de 'privacitat' de les plataformes.\nLes conseqüències del control de les publicacions dels ciutadans a les xarxes socials arriben cada vegada més lluny. La setmana passada, Wikileaks va revelar les eines de què disposa la CIA per piratejar-nos i l''MIT Technology Review' va publicar un article en què alerta de la disminució de les llibertats dels ciutadans davant l'escrutini dels estats.\nA l' Estat espanyol ja són múltiples els casos de tuitaires perseguits pels seus comentaris, com el de l'estudiant que s'enfrontarà a un judici penal per fer acudits sobre Carrero Blanco o el de l'exregidor d'Ahora Madrid, Guillermo Zapata, que va haver de dimitir 48 hores després de prendre el càrrec per haver publicat uns tuits polèmics. Una pràctica que podria anar a més, sobretot si tenim en compte els plans de la Moncloa de limitar la llibertat d'expressió a les xarxes socials.


Si l'embarcació no té motor i la seva eslora és menor de 6 m., La legislació espanyola no obliga a la contractació d'un Assegurances per a embarcacions d'Esbarjo; no obstant aquestes embarcacions i els seus ocupants estan exposades a causar danys a altres vaixells o persones pel que és aconsellable prevenir aquests riscos i contractar assegurança per a embarcacions d'esbarjo.\nL'assegurança obligatòria té per objecte cobrir la responsabilitat civil derivada dels danys materials i personals, així com perjudicis que siguin conseqüència d'ells, que per culpa o negligència es causin a tercers, al port oa les instal·lacions marítimes, com a conseqüència de col·lisió, abordatge i, amb caràcter general, pels altres fets derivats de l'ús d'embarcacions en les aigües marítimes espanyoles, així com pels esquiadors i objectes que aquestes remolquin a la mar.\nEls naviliers o propietaris d'embarcacions d'esbarjo o esportives\nLes persones degudament autoritzades pel propietari que patronegin les mateixes\nLes persones que els ajudin a governar i els esquiadors que puguin arrossegar l'embarcació\nPuc navegar sense Assegurances per a embarcacions d'Esbarjo?\nLa navegació sense comptar amb el Assegurances per a embarcacions d'Esbarjo pot ser objecte de sanció. Normalment, els ports esportius solen exigir l'assegurança, per permetre que una embarcació romangui o entri en les seves instal·lacions.\nSi ocorre un sinistre i no es compta amb l'assegurança, a més de procedir la sanció, l'armador i patró són els responsables de suportar el dany, resultant l'embarcació una garantia per al cobrament. Finalment, cal indicar que la prima del d'un preu molt raonable, amb la qual cosa és convenient contractar garanties ampliades.\nAssegurança obligatòria per a participació en competicions\nA més de l'assegurança obligatòria anteriorment assenyalat, les embarcacions que participin en regates, proves, competicions de tot tipus i els seus entrenaments, inclosos apostes i desafiaments, hauran de subscriure una assegurança especial destinat a cobrir la responsabilitat civil dels intervinents (Art. 3.2. RD 607 / 1999, de 16 d'abril), per incloure regates ha de sol·licitar la seva inclusió a les nostres oficines


Auditors Compliment de Legalitat | AOB Auditores\nAuditoria pel Compliment de la Legalitat\nL'auditoria de compliment de la legalitat és una modalitat més de l'auditoria del sector públic, la auditoria de compliment de la legalitat es coneix en el sector privat com a auditoria de compliment que inclou auditoria de la totalitat de la legalitat de l'empresa i també en aquest cas del sector públic.\nEl sector públic entès com a ajuntaments, associacions municipals, fundacions, corporacions, entitats sense ànim de lucre, etc, requereixen un tractament específic, tant per la legislació que els vincula, com per la gran importància de la comesa que desenvolupen, i al món de l'auditoria també tenen un tractament específic en l'auditoria del sector públic.\nAOB auditors som coneixedors de la casuística especial i l'especial preparació que requereixen els treballs d'auditoria del sector públic, l'auditoria de compliment del sector públic tenen un departament en AOB auditors que disposa de l'estructura necessària tant a nivell de mitjans materials com a humans per poder desenvolupar aquests treballs d'auditoria de compliment del sector públic.\nEn AOB Auditors fem informe per al compliment de la legalitat. Experts en informes d'auditoria. Auditoria del sector publico. Estem especialitzats en informes per al compliment de la legalitat.


Indústries culturals: anàlisi, història, debats, reptes i perspectives | Interacció\nInici Apunts Indústries culturals: anàlisi, història, debats, reptes i perspectives\nPublicat per Interacció el 03/06/2016 - 10:58 | Última modificació: 15/11/2016 - 16:16\n«The Routledge companion to the cultural industries» aborda també la dimensió històrica dels debats sobre les indústries culturals, n’avalua els reptes actuals d’aquests sectors industrials i assenyala les seves direccions potencials futures. Així mateix, s’hi estudia la relació de les indústries culturals amb àrees més àmplies de la cultura, amb altres polítiques públiques i amb els canvis socials i econòmics globals i locals. El conjunt proporciona una guia essencial amb idees, qüestions, conceptes i debats clau sobre les indústries culturals, així com una explicació de les evolucions terminologies del terme. Entre els autors i autores que hi participen, trobem acadèmics de reconegut prestigi procedents de l’àmbit anglosaxó com David Throsby, Toby Miller o Dave O’Brien, entre d’altres.\ntecnologia i digitalització, polítiques públiques


Castellfollit de la Roca Forum, Travel Discussion for Castellfollit de la Roca, Spain - TripAdvisor\nCastellfollit de la Roca RECENTLY VIEWED No results found JOINinSearch About Castellfoll...HotelsVacation RentalsRestaurantsThings to doFlightsTravel ForumAirlinesTravel GuidesBest of 2017Road TripsHelp CentreLog in Join My Trips Bookings Rental Inbox Browse\nCastellfollit de la Roca Forum\nEurope Spain Catalonia Province of Girona Castellfollit de la Roca\nPlan the perfect trip to Castellfollit de la... Town / City dd/mm/yyyy\nCastellfollit de la... forums Castellfollit de la... forums All forums Browse forums All Browse by destination Canada Forums\nCatalonia forums Province of Girona forums Post your question about Castellfollit de la Roca. Our Destination Experts are ready to help. Be the first to ask a question about Castellfollit de la Roca.


Map of Iguazu (Foz de Iguaçu). Detailed map of Iguazu (Foz de Iguaçu) | Zoover\nThere are currently no reviews for Iguazu (Foz de Iguaçu)\nWould you like to know the exact location of your accommodation in Iguazu (Foz de Iguaçu)? Check the map of Iguazu (Foz de Iguaçu) below. Please note that the map will show you 40 accommodation at the most.\n59 Accommodations Brazil, Iguazu (Foz de Iguaçu)\nAparthotel in Iguazu (Foz de Iguaçu)\nHotel: Das Cataratas\nIguazu (Foz de Iguaçu), 21.3 km from center\nIguazu (Foz de Iguaçu), 5.1 km from center\nHotel: San Juan Eco\nIguazu (Foz de Iguaçu), 8.6 km from center\nIguazu (Foz de Iguaçu), 1.5 km from center\nHotel: Aguas do Iguacu ***\nIguazu (Foz de Iguaçu), 1.4 km from center\nHostel: Iguassu Guesthouse\nHotel: Tarobá Express ***\nIguazu (Foz de Iguaçu), 1.3 km from center\nHotel: Bristol Dobly Viale Cataratas ****\nIguazu (Foz de Iguaçu), 0.9 km from center\nHostel: Klein Hostel\nIguazu (Foz de Iguaçu), 4.4 km from center\nHotel: Bourbon Cataratas Resort\nIguazu (Foz de Iguaçu), 3.1 km from center\nIguazu (Foz de Iguaçu), 5.5 km from center\nHotel: Harbor Colonial Spa\nIguazu (Foz de Iguaçu), 11.7 km from center\nHotel: Golden Tulip International Foz ****\nIguazu (Foz de Iguaçu), 3.8 km from center\nIguazu (Foz de Iguaçu), 1.8 km from center\nWould you like to know the exact location of your accommodation in Iguazu (Foz de Iguaçu)? Check the map of Iguazu (Foz de Iguaçu) below. Please note that the map will show you 40 accommodation at the most. - - - - -\nPowered by NetMatch 04:17:47 | 0.11 | us | ZVR-WEB-PRD-1 | 54851


Catalunya decideix a les urnes el seu futur\nMàxima expectació davant les eleccions catalanes que podrien canviar el futur tant de Catalunya com d'Espanya. Si els sondejos han encertat el resultat serà ajustat i, per tant, qualsevol procés que pogués iniciar es farà enmig d'una enorme tensió.\nUns 550 periodistes de 180 mitjans estrangers han estat acreditats pel Govern català per fer el seguiment de les eleccions catalanes del 27S. I un total d i 8.186 agents dels Mossos d'Esquadra, 1.703 policies locals i 143 vigilants vetllaran aquest diumenge pel desenvolupament d'una jornada electoral sense incidències a Catalunya.\nEs s'espera una alta participació, no només per les opinions dels experts en sociologia electoral, sinó perquè aquesta ja s'ha incrementat en un 56% en el vot per correu , segons va revelar ahir la Generalitat.\nAIXÍ ÉS LA NORMATIVA ELECTORAL\nUn total de 40 candidatures es disputaran aquestes eleccions, convocades el passat agost de forma anticipada , de les quals nou corresponen a la circumscripció de Barcelona; 11 a Girona, i 10 a Lleida i Tarragona, respectivament.\nPer a la jornada electoral d'aquest diumenge hi haurà 2.681 col·legis electorals –amb 8.181 meses – , que estaran oberts des les nou del matí fins a les vuit del vespre, moment en què s'iniciarà el recompte de vots.\nA falta d'una llei electoral a Catalunya, l'Estatut manté la vigència de la disposició transitòria quarta del Estatut de 1979, que fixa en 135 el nombre de diputats – per convertir els vots en escons s'aplica la fórmula de Hondt–, i estableix que les quatre circumscripcions electorals són les quatre províncies, així es trien 85 diputats per Barcelona; 18, per Tarragona; 17, per Girona, i 15 per Lleida.\nEl escrutini dels vots es donarà a conèixer de forma provisional el mateix diumenge a la nit , però els resultats definitius es proclamaran el octubre 4 si no es produeix cap reclamació ni recurs.\nLa càmera haurà de constituir-se en els 20 dies hàbils següents als comicis – fins al 26 d'octubre com a màxim- -, ia partir de llavors s'haurà de celebrar un debat d'investidura del president de la Generalitat en els deu dies hàbils següents.\nEl president en funcions, Artur Mas, ha de convocar en aquests 20 dies hàbils al Parlament de la XI legislatura en una sessió constitutiva que presidirà el diputat de més edat, assistit pels dos més joves en qualitat de secretaris, on s'elegirà la nova taula en vot secret.\nDesprés del ple de constitució, els nous diputats han de triar al president de la Generalitat en un ple d'investidura després que la presidència del Parlament proposi a la càmera un candidat i convoqui aquesta cita dins el termini acordat.\nAquesta votació requereix el suport de la majoria absoluta de la cambra, que si no s'arriba a s'ha de sotmetre dos dies després a un segon debat i votació en què n'hi ha prou amb la majoria simple; mentre que si, després de dos mesos de la primera votació d'investidura no s'ha triat candidat, el president en funcions ha de convocar noves eleccions a la cambra.\nArtículo anteriorEl Villarreal, líder de Primera\nArtículo siguienteLa OMS recuerda que la “mayoría” de países europeos no tienen incluida la vacuna de la varicela en el calendario vacunal


El Badiu dels Micacos: Feliç 2012 !\nEt sembla poc el que demanes? Però per si fos fàcil, el darrer punt el veig més difícil encara que tots els altres. Sigui com vulgui, que el 2012 et porti bones coses. I si s'emporta alguna de les dolentes, doncs benvingut sigui.\n01 de gener, 2012 12:01\nBon any nou! A mi que em porti unes dents noves sense menjar-me tots els estalvis.\n01 de gener, 2012 13:04\nBon Any Nou. Totalment d'acord amb els teus desitjos.\n01 de gener, 2012 17:29\nNo demanes pas massa. Demanes exactament el que necessitem i el que és just!\n02 de gener, 2012 15:59\nVoldria per aquest 2012 el mateix que tu però, si no pot ser, almenys que no sigui més dolent que el que hem acabat.\n03 de gener, 2012 21:22


Assistència tècnica - Domotics\n93 589 13 83 domotics@domotics.cat\nManteniments d’instal·lacions de seguretat\n» Assistència tècnica\nDOMOTICS posa a la disposició dels seus clients un servei d’assistència tècnica que compta amb un equip de professionals especialitzats en la instal·lació i reparació de productes oferts i/o de tercers.\nSi teniu qualsevol necessitat o requeriment sobre instal·lacions, tant si l’ha dut a terme DOMOTICS com no, no dubteu en contactar-nos. La nostra capacitat tècnica i la nostra capacitat d’atenció ràpida i eficient, ens avala. En casos específics i puntuals, podem atendre igualment les urgències que es puguin presentar als nostres clients.\nA més, s’ofereix per part de DOMOTICS la possibilitat de realitzar manteniments en totes aquelles instal·lacions que ho requereixin i que encaixin dins la mostra gamma de productes i solucions tecnològiques. Vegeu el nostre apartat de Manteniments.\nEstem a la seva disposició a la nostra botiga Domotics al carrer de Cristòfor Colom, 30 de Sant Cugat del Vallès\nEn aquesta pàgina web trobaràs informació actualitzada dels nostres productes, serveis, esdeveniments, promocions, ...\nNavega per la nostra pàgina web i no dubtis a posar-te en contacte amb nosaltres per a qualsevol dubte.\nC/ de Cristòfor Colom, 30\n935 891 383\nConsentiment per rebre informació Consentiment per rebre informació Dono el meu consentiment per a rebre comunicacions, informació i novetats de Domotics\nEn compliment del que estableix el RGPD 2016/679 i la seva transposició a la legislació espanyola (LOPDGDD 3/2018), l'informem que mitjançant la complimentació del present formulari, les dades que ens faciliti quedaran incorporades i seran tractades als fitxers titularitat de DOMOTICS auxvyd SISTEMES per poder atendre la seva sol·licitud, així com per informar sobre ofertes i promocions relacionades amb els nostres serveis. A més, li informem de la possibilitat d'exercir en qualsevol moment els seus drets d'accés, rectificació, supressió, limitació al tractament, portabilitat i oposició al tractament de les seves dades de caràcter personal, dirigint-se a C/ de Cristòfor Colom, 30, 08172 Sant Cugat del Vallès o bé a domotics@domotics.cat. Per a més informació, vegeu www.domotics.cat.\nDiseño web amcgestion - Avís de privacitat


Val d'Echo | Engarrista\nBernera (2.432 m.) hivernal\nEnviat per Marc el Divendres, 09/01/2015 - 11:05\nA cavall entre les valls d'Aísa i Hecho, el massís de Bernera és poc freqüentat tot i la bellesa de l'entorn. Pujarem el cim principal que dóna nom al massís, però que no és el més alt. Sortim des del refugi de Lizara i creuem l'estret Achar de Catiellas. Encarats a llevant enfilem una llarguíssima i ampla canal, barreja de tartera, neu i gel. Un cop al coll coronem un pic secundari al nord, per contemplar l'espectacular vista. Tot seguit accedim al cim principal, contemplem l'ampli paisatge i baixem per l'est, voltejant el massís i tancant el cercle per la collada del Bozo.


Descripció de l'oferta ASSESSOR TÈCNIC I COMERCIAL a Província Tarragona\nEmpresa molt consolidada amb seus a Catalunya i dedicada al sector del recanvi per a fontaneria, electricitat, energies verdes, aigua i climatització amb un fort impuls a les instalacions fotovoltaiques.\ncerca per jubilació del tècnic comercial de la delegació de Reus a un comercial amb certs perfil tècnic.\nDonat que el sector és molt variat entre la fontaneria, calefacció, climatització, sistemes de gestió i control del clima, energies renovables (pellet, solar tèrmica, solar fotovoltaica,…) i de retruc l’electricitat. La persona seleccionada hauria de tenir experiència en el sector en tasques comercials i d’assessorament. P.ex. ser capaç de dimensionar una bomba de reg o de circuit tancat; dissenyar un esquema hidràulic on hi tenim una caldera, una màquina d’aerotèrmia, un terra radiant, fancoils, radiadors,.... per a que el client tingui una aproximació abans de passar-ho a un equip tècnic.\nHauria de ser una persona amb empenta per a cercar nous clients (majoritariament empreses insataladores, enginyeries,...), capacitat de captar les necessitats del client i proposar solucions de complexitat baixa (ja tenim departament d’enginyeria per quan calgui).\nAmb certa flexibilitat\n€ 20000 El salari es negociable En funció de l'experiència i coneixements. Fix més variable\nMolt bon lloc de treball, bon ambient, emrpresa seriosa i amb un alt nivell de qualitat.\nBon equip i molt professionalitzat.\nVoldriem una persona amb experiència en atenció al client i a ser possible en tasques comercials. En recanvis i/o en serveis tècnics.\nImprescindibles coneixements tècnics del sector encara que siguin mitjos.\nCal vehicle per arribar al lloc de treball. un cop aquí hi ha vehicles d'empresa.


'Amb Totes Podem' presenta la seva candidatura a les primàries amb un grup «jove i moltes dones»\n09 maig 2021 10:14\n'Amb Totes Podem' ha presentat aquest dilluns la seva candidatura a les primàries amb un grup «jove i amb moltes dones» i amb l'assistència del portaveu de Podem en el Parlament, Alberto Jarabo, i els diputats de la formació al Congrés, Mae de la Concha i Juan Pedro Yllanes, entre altres personalitats.\nEn concret, De la Concha ha assenyalat que es tracta «d’un bon grup ple d'entusiasme», format per «gent molt variada, molt formada, jove» i, en concret, integrat per «moltes dones».\nAixí mateix, ha explicat que en les passades eleccions autonòmiques i municipals la formació va aconseguir resultats que els van permetre governar en els Consells i a l'Ajuntament de Palma i ara, segons ha assenyalat, vénen a per el Consolat de Mar.\nEn aquesta línia, ha agraït a tots els integrants de la candidatura per «fer aquest pas que no és fàcil» i ha animat a tots els inscrits de Podem a «participar perquè les eleccions primàries siguin el més democràtiques possibles».\nPer la seva banda, Yllanes ha demanat «la confiança» dels inscrits perquè donin suport a l'equip que, al seu judici, «només pot provocar il·lusió en combinar experiència i joventut i persones que estan disposades a lliurar totes les seves energies per governar a l'Ajuntament, en els Consells, i on la ciutadania decideixi donar-nos confiança».\n«Tenim davant nosaltres la possibilitat de repetir un govern de progrés en aquesta comunitat autònoma i és el que ens permetrà seguir aprofundint en les polítiques que s'han anat fent amb els Acords pel Canvi», ha afegit.\nD'aquesta manera, Yllanes ha presentat la seva candidatura per encapçalar les llistes del Parlament, mentre que Jarabo persegueix liderar les de l'Ajuntament de Palma, Aurora Ribot va per les del Consell de Mallorca, Viviana de Sans per les del Consell d'Eivissa i Julio de Souza i Cristina Gómez discuteixen encara si aniran plegats o no a les del Consell de Menorca.


Ampans i Fundació Oriol han presentat la cinquena edició de les activitats, amb el suport de La Caixa\nfrancesc dalmau manresa 13.03.2018 | 08:09\nEls organitzadors dels Batecs Solidaris fan pinya Francesc dalmau\nEl segon cap de setmana del mes de maig, en concret els dies 12 i 13, es celebrarà la cinquena edició dels Batecs Solidaris, un seguit d'activitats esportives, centrades en una cursa, per recaptar fons que es destinaran al programa «Acolliment residencial d'infants i joves amb autisme» d'Ampans i al programa «Nens saludables» de la Fundació Rosa Oriol. Batecs Solidaris té el suport de l'obra social de La Caixa, que aportarà deu euros per cadascuna de les inscripcions.\nPrecisament ahir es va fer la presentació dels Batecs Solidaris al CT Manresa, on es disputarà un dels esdeveniments, un torneig de pàdel el dissabte 12 de maig (en aquest cas, les inscripcions seran de 20 euros, 5 per als nens). L'endemà, diumenge, el plat fort dels Batecs serà la cursa solidària i la Cursa del Mosquit, que ja té vuit edicions, i que han volgut unir esforços amb dos recorreguts, un de 5 km, també obert a caminaires, i un altre de 10 km pel parc de la Sèquia, amb sortida al parc de l'Agulla. Per apuntar-s'hi, cal adreçar-se a la pàgina web o al Rios Running de forma presencial. El preu de la cursa és de 10 euros, 12 els darrers deu dies i 15 el dia de la prova. També hi haurà curses infantils organitzades pel Consell Esportiu del Bages.\nJaneta Camps, d'Ampans, va comentar que «el nostre projecte va encaminat a aconseguir una inclusió activa dels infants i joves amb autisme». Sor Lucía Caram, de la Fundació Oriol, va llançar dos reptes: «aconseguir que bateguin mil cors el dia de la cursa i que en la desena edició dels Batecs Solidaris no hi hagi pobresa infantil a Manresa. Nosaltres volem aconseguir nens saludables per mitjà del menjar i de l'esport».\nJaume Massana, de CaixaBank, va recordar que «aquesta cursa dels Batecs Solidaris és diferencial per dos motius. Per la solidaritat de proximitat per projectes concrets de casa nostra i perquè et permet redescobrir un entorn com el de la Sèquia, amb Montserrat al fons». El president del CT Manresa, Anjo Valentí, va obrir l'acte de presentació dient que «la nostra entitat està apostant fort pels actes solidaris, i hi posem el nostre granet de sorra, un fet que cohesiona la nostra massa social». Sebastià Catllà, president d'Ampans, va donar les gràcies «a tothom qui fa possible aquests Batecs que ajuden a tirar endavant projectes solidaris». Gabriel Prat, coordinador de l'esdeveniment, va recordar l'èxit «d'haver arribat a la cinquena edició dels Batecs».


sardanaesportiva.cat: ELS CONCURSOS A LA GUIA\nELS CONCURSOS A LA GUIA\nDesprés que en l'edició de l'any passat de la encara guia d'Aplecs s'inclogués a la part final del llibret la llista, encara que no complerta, dels concursos programats per la temporada, enguany es dóna un pas més en la visualització d'unificació que està portant la Confederació Sardanista. Segons ens expliquen des de la mateixa Confederació:" La principal novetat d’enguany és justament la inclusió dels concursos de sardanes de competició al mateix nivell que els aplecs. A més a més, també incorpora contactes amb recursos per a tots aquells que necessitin diverses eines i solucions per a la seva activitat sardanista."\nLa Confederació Sardanista de Catalunya és l’encarregada de coordinar i editar la Guia, confeccionada per les diverses territorials d’aplecs, la Federació Sardanista del Rosselló i la Unió de Colles Sardanistes de Catalunya.\nCom ja sabem, demà en coneixerem el resultat. Serà a les 5 de la tarda al Liceu barceloní. A l'acte s'inclou un apunt musical de la cobla La Principal del Llobregat.\nPublicat per Felip Vallejo a 20:59\nEtiquetes de comentaris: CSC, Guia d'aplecs i concursos 2015\nNOVA JUNTA DIRECTIVA A LA UNIÓ DE COLLES\nEL RECINTE MODERNISTA DE SANT PAU ACULL LA FESTA M...\nPonts es reestrena i inicia el 41è Campionat de Co...\nCALELLA, PONTS, PERPINYÀ I SANT CUGAT DEL VALLÈS N...\n3r CURS VIRTUAL REVESSES.CAT\nLA COORDINADORA D'ENTITATS SARDANISTES DE BARCELON...\nJOSEP CARRERAS PER TANCAR BARCELONA 2014


Viure a Estocolm : final de curs\naqui encara queda una setmana de cole, la festa ja s'ha fet, cosa normal en el nostre pais, que només es busca omplir dies i que el que aprenguin passa a segon terme.\n18/6/12 10:06 a. m.\n"nen o la nena fa 12 anys, tant el pare com la mare s'agafen el dia de festa per assistir a la cerimònia. És tradició que aquest dia els nens i nenes"\nSi us plau, mira't el diccionari. Les paraules tenen genere, no pas sexe.\nPots dir tranquil.lament:\n".. els nens fa 12 anys, els pares s'agafen el dia de festa per assistir a la cerimònia. És tradició que aquest dia els nens..."\nque el mon no s'esfonsara.\nCuan parlem de "nens" ens referim de manera generica -sense distincio de sexe- a nens i nenas, de manera neutra. De la mateixa manera cuan diem "Pares" ens referim a ambdos progenitors, tambe sense distingir sexe.\nNo cal anar estirant els discursos en plan "ciutadans i ciutadanes" o "treballadors i treballadores" o coses similars. No fa mes culte ni res semblan. Al contrari, fa d'inculte al no coneixer be les paraules que fem servir.\n18/6/12 5:47 p. m.\nAnònim, i tu podries aprendre a escriure abans de criticar tant... Quan i semblanT, sense anar més lluny.\nAna, m'encanta aquesta tradició sueca de fer una celebració de final de curs, els infants s'ho deuen passar d'allò més bé :) A tu te n'han fet algun regalet com a profe??\nI les plantetes estan francament precioses! Quina habilitat que tens amb la jardineria!\n18/6/12 7:59 p. m.\nCarai Anònim, quina agressivitat, noi! No sé perquè però imagino que ets un noi... Vaig escriure "mare i pare" expressament perquè volia que quedés clar que tots dos progenitors anaven a la cerimònia. I com la Kuroi, trobo que fa més mal als ulls llegir "Cuan"o "semblan" que no pas "nen i nena". Suposo que m'he acostumat, perquè en suec, tant per dir conjunt de nens (sense especificar el sexe) com pares (en el sentit de progenitor) existeix una paraula neutra.\nKuroi, sí que me n'han fet de regalets i gràcies pels compliments sobre el jardí! ;-)\n19/6/12 9:15 a. m.\nEii Anna, explica, explica, quins regalets t'han fet? Posa'n fotos! :)\nAquí estem tan pelats que els alumnes no regalen res, hehehe\n19/6/12 11:44 p. m.\nKuroi, els dos últims anys he treballat a la Universitat, i allà no hi ha regalets :-(. Abans, quan treballava a l'escola em regalaven flors, detallets tipus cafè, tè, algun llibre, coses per l'estil.\n20/6/12 9:10 a. m.


La lleixa occitana | Mònica Boixader\nProleterka o la memòria secreta de les coses\nJordi Pàmias: "La poesia no pot ser sentiment"\nLa lleixa occitana\nEl Cercle d’Agermanament Occitano-Català ha impulsat una iniciativa per a apropar la literatura i la llengua occitanes als lectors de Catalunya. El CAOC ha redactat i proposat a la Diputació de Barcelona la llista dels llibres occitans imprescindibles. Ara, la Xarxa de Biblioteques Municipals incorporarà aquests títols en occità a les seves biblioteques. Començant per aquestes quatre: la Biblioteca del Guinardó – Mercè Rodoreda, la del Casino de Manresa i la de Can Pedrals de Granollers i la Central d’Igualada.\nUs oferim el catàleg d’obres proposat pel CAOC amb una breu ressenya. Un catàleg amb consciència cronològica, que fa un viatge des del segle XVI fins al XX. Fent un tall que deixa al marge aquests darrers anys i, així, alguns autors joves actuals de renom, com la poetessa Aurèlia Lassaque (1983), en queden fora. Podríem dir, doncs, que és una llista de llibres consagrats, clàssics, que evidencien la potència de la literatura occitana i que ens encaren, alhora, amb aquest oblit tèrbol que pateixen. Són majoritaris els títols que evoquen el paisatge i la terra com a símbol identitari, tal com passa sovint a les literatures de llengües sense estat i a l’ombra d’una llengua més forta. Però la literatura occitana també vol ser una literatura de país normal, lluny del combat o la nostàlgia, i hi ha obres que no apareixen en aquesta llista que hi contribueixen. En són exemples les novel·les policíaques de Florian Vernet, o la novel·la eròtica de Robèrt Martí. A banda dels títols literaris, també hi trobem diccionaris català-occità i occità-català o gramàtiques a l’abast de tothom.\nSigui com sigui, el CAOC i la Diputació de Barcelona ens fan un regal. Ens conviden a posar a la nostra tauleta de nit, molt fàcilment, un llibre en occità. En aquesta llengua tan desconeguda i més germana que les altres, de la qual podríem dir, amb la benedicció de Màrius Torres: «corren les nostres llengües com dos rius paral·lels».\nPèir de Garròs (1528-1581)\nAl segle XVI ja hi havia qui militava en favor de la llengua occitana, en la seva variant gascona, com a llengua plenament literària: «Per l’onor deu país sosténguer, e per sa dignitat manténguer». Pèir de Garròs, en les seves èglogues, posava en escena la vida difícil dels pagesos de Gascunya, enaltint la seva heroïcitat quotidiana.\nPeire Godolin (1580-1649)\nLa ramelet mondin\nAquest advocat de Tolosa va decidir escriure en occità en un moment en què el francès havia guanyat, sense cap dubte, la batalla del prestigi. Va tenir el gran mèrit, doncs, d’aconseguir exercir una influència notable al Llenguadoc a partir de la seva obra poètica.\nJoan Baptista Fabre (1727-1783)\nUna de les novel·les més estudiades de la literatura occitana, que narra les aventures picaresques i les reflexions filosòfiques d’un jove fadrí que viatja de poble en poble. És anterior a Jacques le fataliste, de Denis Diderot, obra a la qual ha estat sovint comparada.\nAquest marsellès d’estirp humil no va saber renunciar mai a la seva llibertat intel·lectual malgrat la censura de l’imperi. Autodidacte de vida austera, va demostrar una gran capacitat de derisió amb Novè Granet, on les tribulacions d’un jove pagès a París li van servir per a fer una ferotge crítica social.\nJoan Francés Blader (1827-1900)\nAquest recull de contes gascons té un punt de misteri: els especialistes mai no han acabat de decidir si de debò són contes tradicionals recollits i redactats per Joan Francés Blader o si aquest va crear-ne uns quants del no-res.\nSi els catalans tenim Verdaguer i Canigó els occitans tenen Mistral i Mirèio, amb l’avantatge, per aquest, que va ser guardonat amb el premi Nobel de Literatura. Mirèio és un poema en dotze cants sobre un amor potser impossible. Els catalans hem llegit Mirèio, i altres obres de Mistral, de la mà mallorquina de Maria Antònia Salvà. Com passa en molts altres llibres d’aquest decàleg, el món rural és paisatge i és tema alhora. Manuel de Montoliu deia que «tota la vida poètica de Mistral està concentrada en aquesta ininterrompuda contemplació de la seva província.» Mirèio transcorre, doncs, en un paisatge indefugible i idealitzat, «és una super-Provença».\nDal brèç a la tomba\nPer enaltir la terra occitana, i aquells que hi viuen i hi treballen, aquest capellà va escriure un llarg poema en vers en el qual descriu la vida quotidiana d’un pagès.\nAquest mestre d’escola, que pensava que la cultura del poble podia ser tan potent com les obres dels grans escriptors erudits, va aconseguir que els seus alumnes, sota el pretext de recollir proverbis i frases fetes, parlessin occità a la seva aula.\nJosèp Cond Sambeat (1867-1919)\nMolts capellans occitans han escrit versos, molt pocs han escrit novel·les. Aquesta n’és una i pot ser considerada, a més, la primera reflexió sobre la identitat aranesa.\nJosèp d’Arbaud (1874-1950)\nLa Bèstia dau Bacarés\nEn plena edat mitjana, un gardian, a la Camarga, descobreix un ésser fabulós, mig home mig cabra, amagat i decrèpit. Malgrat la repulsió recíproca inicial, tots dos senten que han d’intentar parlar-se i, potser, compartir records i sentiments. “Regardave li gauto cavado e tout aquéu vièi cadabre que pèr mié-divin que se faguèsse, se mantenié anequeli, em’ un marrit pessu de racinage. Une grand pieta m’agantè.” I la pietat els apropa.\nLoïsa Paulin (1888-1944)\nUna de les poques dones que en la primera etapa de la renaixença occitana van atrevir-se a escriure en aquesta llengua. Va fer-ho, però, pocs anys abans de morir, cega, quan havia de dictar les seves creacions.\nPublicat el 1961, aquest recull de contes va permetre a la literatura occitana de festejar la modernitat. Uns mons d’aigua, d’herbes i de sol són els escenaris d’històries simples, escrites, però, des d’un extrema precisió estilística.\nA gairebé noranta anys Max Roqueta tornava a demostrar un domini cristal·lí de la llengua occitana, amb aquesta novel·la inspirada en la mitologia greco-romana, particularment en la figura de la Sibil·la de Cumes, condemnada a viure per sempre en un cos que envellia irremeiablement.\nLeon Còrdas (1913-1987)\nVet aquí l’obra poètica d’un vinyater autodidacte, autor d’obres de teatre, de narracions i de poemes, gairebé sempre d’inspiració neorealista, i membre fundador de l’Institut d’Estudis Occitans.\nJoan Bodon és un dels grans novel·listes occitans, com ho demostra aquesta història, simple i corprenedora, que gira al voltant d’un cisma religiós i dels seus últims representants, tan feréstecs com les muntanyes que pensen que els protegeixen de les temptacions del món exterior.\nQuè queda d’una llengua quan no en queda res? Què queda d’un país quan ningú ja no sap dir el seu nom? Aquestes són algunes de les preguntes que es fa el protagonista d’aquesta novel·la, sensible i desesperada, en forma de fosca passejada turística a la frontera que separa la vida i la mort. Paisatges urbans dels confins d’Occitània, llums titil·lants de neó verd i un món oníric a punt d’esclatar.\nUna novel·la amb pinzellades autobiogràfiques sobre la difícil adaptació d’un jove soldat alliberat d’un camp de presoners a Alemanya. El camp, la família, les festes del poble, els amors no gaire sortosos confegeixen una quotidianitat de sobte estranya, gairebé immaterial.\n«Es sus la talvera qu’es la libertat», va escriure Joan Bodon, o sigui «La llibertat rau als marges». Aquesta frase, esdevinguda un lema al món occitanista, pot servir de fil conductor per anar passant, en aquest volum, de conte en conte. Un imaginari pouat en bona part en el llegat de la seva mare.\nNovel·la d’aventures, novel·la històrica, amb el rerefons de les guerres de religió del segle XVII, quan els soldats de Lluís XIV perseguien i massacraven els protestants occitans. Però també novel·la sobre el Desastre. Ço és: l’assassinat programat de la llengua occitana. Desoladora i magnètica des de les primeres ratlles. «Me demandi ço que soi. Degun me pren pas pus per un òme. Entre l’ase e la vaca me cal sarrar de palha, la nuèch, per me dormir.»\nPèire Bec (1921-2014)\nVa ser un dels grans especialistes mundials de la llengua occitana, membre fundador de l’Institut d’Estudis Occitans i, també, com a escriptor, autor de novel·les i de poesia.\nQue després de la lectura d’aquesta novel·la el lector trobés dintre seu «la bellesa fosca d’un cel clapejat d’estrelles» era el desig més pregon de Pèire Bec. Segur que Verdaguer l’hauria llegit amb goig.\nUn recull de contes, o de records personals, suavitzats per un cert sentit del pudor; niats en els anys que Pèire Bec va passar en un camp de presoners, a Alemanya, durant la Segona Guerra Mundial.\nLa vida de Joan Larsinhac\nÉs el gran intel·lectual occità, germà septentrional de Joan Fuster, aquell sense qui la percepció de la identitat occitana no seria ben bé igual. Aquesta novel·la, parcialment autobiogràfica, evoca els anys de guerra i de resistència d’un jove occità.\nAmb humor i ironia, Lafont homenatja Bocaccio i la literatura medieval, gràcies a un grapat d’escriptors de llengües diferents tancats en un castell i que empren la seva imaginació creadora per a passar l’estona.\nUna de les obres cabdals de la literatura occitana del segle XX. Una crònica, dolça i amarga alhora, de la decadència d’una família benestant de la Gascunya i de la seva estranya relació amb un jornaler, que cada any, va a treballar unes setmanes a casa seva.\nBernat Lesfargues (1924)\nEl traductor al francès de Salvador Espriu, Mercè Rodoreda i Jaume Cabré és també un autor occità important, com ho demostra aquest poemari publicat l’any 1952.\nÉs l’obra poètica completa, o gairebé completa, de Bernat Lesfargues; una obra que abraça dècades de creació i d’observació del món, dels homes, i de les seves minúcies.\nParlava de l’occità com de «la lenga que tant me platz». A més d’un obra poètica emmarcada en la tradició popular, va deixar unes memòries que són un veritable document etnogràfic sobre l’Occitània rural avui al llindar de la desaparició.\nCantalausa, o Joan de Cantalausa, era el pseudònim de Loís Combas, autor del Diccionari General Occitan, lingüista i poliglota. Òu! L’òme és un recull de textos en què els narradors són animals benvolents que expliquen allò que són als humans.\nFrancés Fontan (1929-1979)\nOccitanista militant, fundador del Partit Nacionalista Occità, és l’autor d’assajos sobre l’alliberament nacional i la descolonització. Funda la seva teoria de l’acció política en la creença que si cada llengua tingués un estat independent, el nombre de conflictes armats disminuiria.\nMarcèu Esquieu Foto de yves Roquette\nMarcèu Esquieu (1931-2015)\nAutor de poemes bastant prolífic. Tenia, però, una obsessió per l’oralitat, per la poesia dita i escoltada pels pagesos occitans.\nIves Roqueta (1936-2015)\nMessa pels pòrcs\nUn dels escriptors occitans més activistes, tant culturalment com políticament, sobretot a partir del Maig del 68. El recull de poemes de combat Messa pels pòrcs també va existir en disc vinil.\nL’escriptura publica o pas\nUna part important de l’obra d’Ives Roqueta té com a eix la necessitat política, per a l’escriptor, d’involucrar el conjunt de la societat, i sobretot les classes més humils, en la seva creació. Aquest recull de poemes n’és una bona mostra.\nAlem Surre-Garcia (1944)\nUna novel·la dura, fosca, distòpica. Descriu una societat totalitària i alhora extremadament banal, una societat sense fissures per les quals es pugui esmunyir, per exemple, l’esperança.\nGramatica occitana segon los parlars lengadocians, 1935\n«Dins aquesta gramatica nos prepausam de desvolopar l’obra entamenada pels nòstres predecessors. Per subrepés, avèm lo desir de far profechar dels trabalhs dels lingüistas modèrns e de l’exemple de la restauracion del catalan literari per l’illustre Pompeu Fabra.» Alibèrt no és el primer lingüista que té la voluntat de depurar l’occità del lèxic i la grafia francesa (com practicava Mistral). Però sí que és el primer que, seguint l’estela de Fabra, fa una gramàtica unificadora, per a la gent, de l’occità modern. Ho demostra també el fet que, tot i que és una gramàtica, com a prefaci hi trobem un viatge fugaç i planer per la història d’Occitània des de la prehistòria. Aquest prefaci curiós té forma d’opusclet i fa pensar en El que s’ha de saber de la llengua catalana de Joan Coromines.\nVocabulari occitan, 1971\nAquest és el vocabulari en llengua occitana, fet per un amant de la lexicologia i la fraseologia, que tots els enamorats i neòfits de l’occità tenen a l’escriptori. Un llibre senzill i útil que ja ha esdevingut un clàssic.\nDictionnaire grammatical de l’occitan moderne, 2004\nVet aquí un diccionari pensat per a aquells que no tenen l’occità com a llengua materna. Escrit en francès. Un diccionari per a la gent, bàsic i entenedor, amb les darreres novetats lingüístiques sintetitzades.\nDiccionari ortografic, gramatical e morfologic de l’occitan, 2011\nSi a Catalunya, al final del segle XIX hi havia sastres o botiguers de perfums que es dedicaven a escriure gramàtiques i ortografies, l’occità té, avui, Josaina Ubaud, que és botànica i lingüista ensems. El seu Diccionari, publicat per l’editorial Trabucaire l’any 2011, és bilingüe. Ubaud, en aquest diccionari de més de cent nou mil entrades, amplia, modernitza i esmena les obres anteriors, especialment les de Loís Alibèrt.\nDiccionari d’expressions e locucions occitanas, 2014\nMaurici Romieu, Andreu Bianchi, Loís Gaubert\nDiccionari gairebé elàstic. Per a qualsevol persona encuriosida per l’enginy de la llengua occitana. «Lo suc e lo chuc de la lenga». Té més de sis mil entrades i és íntegrament en occità.\nDiccionari català-occità occità-català, 2014\nClaudi Balaguer i Patrici Pojada\nAquest diccionari, escrit per un català i per un occità i publicat fa només tres anys per Llibres de l’Índex, és el primer diccionari de traducció català-occità i occità-català. Consta de trenta-dues mil entrades i de la transcripció fonètica de cada paraula.\nÀlex Susanna el 23 octubre 2017 a les 12:11 ha dit:\nExcel.lent iniciativa, que hauria d’anar acompanyada d’actes (presentacions, lectures, debats, concerts etc) que li donin vida i difusió. D’altra banda, s’haurien de convidar els autors occitans contemporanis per relligar-los amb la seva tradició però també amb nosaltres.\nFerran López el 18 gener 2018 a les 22:46 ha dit:\nGran, però que molt gran, Marcèu Esquieu! El seu “Mon fraire, l’òme mut” és un dels poemes indispensables del segle XX. “De coloms desgrunats / an virat sus la vila, / lo solelh s’es negat / dins l’aiga del canal. / Una flaira de dòl / monta de l’escurina, / lo vòmi del neòn / empega les veitrinas. / La nuèit se fa mai sorna / e mai pesuc lo temps”…


Racó DC: de gener 2008\nDones que intueixo que brutegen\n-Margarida Minguillón (estava cantat, havia de caure)\nA les 19:49 13 comentaris\nRetrats: La contesa electoral\nA les 19:42 5 comentaris\nTemes: Maragallades, Retrats\n3 dies a Madrid des d'un Motorola de merda\nSe quema una pareja en el tercero....\nD, E, F, G, H, ....\nEls plaers de viatjar en preferent\nRamonchu muérete! Ramonchu mué-re-te!\nDesayuno buffet bufé\nP.D.: Vaig veure Maria Patiño d'aprop i n'hi ha per fotre-li un bon tanto.\nA les 19:22 11 comentaris\n"Y ya para acabar, recordar que el control de esfínteres, en un principio no es algo que dependa del deseo del niño, ni tampoco de un “adiestramiento” llevado a cabo por los adultos. El control es un logro, una conquista que debe realizar el propio niño."\nD'aquesta manera, i entre aplaudiments, acabà la concorreguda conferència sobre el control d'esfínters del prestigiós pediatra José Miguel Miranda. S'aixecà de la cadira i tot recollint els seus papers, la estilografica caigué a terra. José Angel s'agupí a recollir-la i amb l'esforç de la pujada se li escapí un pet i es cagà a sobre.\nSense cap mena de dubte, José Miguel Miranda havia tornat a néixer.\nA les 3:48 8 comentaris\nTemes: Borrador, Maragallades\nEl plaer del dolor\nA vegades busquem el plaer personal d'una forma gairebé obscena. Sempre busquem el plaer més car, el més complicat d'aconseguir. A voltes confonem el plaer amb l'enveja que pot arribar a generar en els demés. El plaer no el genera la maldat, el plaer se'l genera cadascú per ell mateix. No sempre el plaer té forma de menjar, de cos, d'objecte. El plaer pot no tenir volum, el plaer per el dolor. El plaer com a fi del patiment.\nI on vols anar a parar us deveu preguntar. El plaer de les petites coses, el plaer del dolor.\nUna pilotada als ous, al contrari del que podeu pensar, pot representar el plaer. Si, sé que comporta dolor intens i aquí és on vull anar a parar. La sensació de desaparició del dolor, quan ja penses que s'està acabant. Que en pots rebre una altre en uns minuts però que aquella ja s'està acabant, que l'estàs guanyant, que l'estàs superant. La sensació de valorar que tens sort de no viure en una constant pilotada als ous. Que fa molt mal però que quan desapareix ets feliç.\nAixí doncs amics, el consell per quan necessiteu una dosi de plaer, és una bona pilotada als ous.\nRacó dels calçasses: Psicòlegs sados. La primera visita és gratuïta.\nA les 0:04 12 comentaris\nTemes: Borrador, Cogito ergo sum, Vocació de servei\nRobbie Williams - Actor que no sé com es diu però\nque surt en els primers\ncapítols de Prison Break\nfent de pres "gayorro"\nA les 20:17 9 comentaris\nQuan el teu actual cotxe té una avaria prou important com per no donar-te la gana de gastar ni un duro més, pots prendre-t'ho de dues maneres. Emprenyar-te i cagar-te amb tot o il·lusionar-te i pensar que tindràs un nou tut. Bé, jo m'agafo a la segona per que em dóna la gana.\nHe suspesat diferents models. Vegem-ho, estimats:\n-Tata Nano: El més ecònomic (1700€). Que sigui més lleig que picar un pare i que li falti un extra ho condiciona tot. La meva tendinitis a l'ombro m'impedeix fer pujar i baixar els vidres manualment. Em fa falta un elevalunas eléctrico.\n-Bentley Continental GT. El preu pica una mica més però és el que millor em vesteix. És elegant i esportiu, l'únic impediment és la seva llargada. La meva plaça de pàrquing fa 30cm menys que aquest cotxe i els més intel·ligents ja haureu deduït que no hi cabria. Una pena, sincerament.\n-John Deere 8030: Potser un pel massa gran per mi i la meva senyora, però aquest cotxe em garanteix una seguretat pràcticament total. M'han dit que per canviar un pneumàtic has de demanar una hipoteca. Llàstima, m'agrada molt tot i que crec que tampoc hi cabria a la meva plaça de pàrquing.\n-Mars Opportunity: Sense oferir cap concessió estètica, és un vehicle que es mou molt bé en qualsevol terreny, inclús en gravetat cero, i això per mi és molt important, ja ho sabeu. La seva producció és limitadíssima i em seria molt difícil aconseguir-ne un.\n-Citroen C4: Estamos de lanzamiento, del nuevo Citroen C4. Aquest és el que més m'agrada després de veure i comparar. Algú deia que té més extres que la furgoneta de l'Equipo A i és cert, té de tot. Aquest és el que em quedaré, si res no falla. Amén.\nA les 18:47 15 comentaris\nAvui volia fer un post memorable. Un post que fes sortir els mugrons a qui el llegís, un post que fes emocionar, vibrar. La ocasió s'ho mereix. La meva intenció era fer un post que confirmes aquest blog com el millor de la puta blogosfera, si és que no ho és ja (sic). Avui aquest blog fa un any i ho volia cel·lebrar amb tots vostès. Senyors i senyores, gràcies.\nA les 20:41 14 comentaris\nUi sí, el pitoniso...\nA saber. Quin futur ens depara el futbol durant aquest temible 2008:\n-El Barça caurà eliminat a vuitens de la Copa del Rei contra el Sevilla. Kanouté ens en clavarà dos com a mínim.\n-El Real Madrid arribarà a la final de la Copa del Rei i la guanyarà. Sergio Ramos marcarà.\n-Ronaldinho no aixecarà cap i al juliol s'acomiadarà tot plorant a la sala de premsa. Jo me n'alegraré.\n-L'Espanyol no es classificarà per la Champions. Quedarà en la setena o vuitena posició.\n-A la Champions, al Barça se'l petaran a quarts de final.\n-El Real Madrid arribarà a semifinals de la Champions. Caurà. El Milan la tornarà a guanyar.\n-Frank Rijkaard acabarà la temporada i plegarà. Lamentablement, José Mourinho no serà el nou entrenador.\n-El Real Madrid guanyarà la lliga. Kanouté en serà el pitxitxi.\n-Cesc i Terry fitxaran per el Barça.\n-Di Stefano morirà.\nSi n'encerto més de la meitat, em paguen un sopar-degustació.\nA les 15:35 13 comentaris\nTemes: Acarrea suspensión, Vocació de servei\nQuimi Portet - Manuel Trallero\nA les 18:20 7 comentaris\nGran dubte de cap d'any\nPer què cada cap d'any, bo i mirant la televisió, ha de sortir la famosa pregunta de:\nL'anunci més car quin és, el primer o l'últim?\nAlgú pot resoldre aquest dubte d'una vegada per totes i oblidar-nos, per sempre, de la puta pregunta. Gràcies.\nA les 21:49 14 comentaris\n▼ de gener 2008 (11)


THE VALERIE PROJECT: THE VALERIE PROJECT ALBUM REVIEW - NOTÍCIES\nEl Projecte Valerie\nCom a homenatge a la pel·lícula txeca de culte Valerie i la seva setmana de meravelles , un col·lectiu dirigit per Greg Weeks d'Espers ha creat i interpretat una banda sonora alternativa per acompanyar projeccions de la pel·lícula de 35 mm.\nUn conte de fades surrealista que implica vampirs, sacerdots lascius, cremades de bruixes i incipient sexualitat adolescent, la pel·lícula de Jaromil Jires del 1970 Valerie i la seva setmana de meravelles amb prou feines s’hauria pogut fer més a mida per convertir-se en un favorit del culte. Considerat un clàssic del cinema txec de New Wave, la reputació de la pel·lícula també s'ha beneficiat molt de la partitura original de Lubos Fiser. Igual que amb la banda sonora de la versió de 1973 de L’home de vímet , La partitura encantadora de Fiser s'ha convertit en ella mateixa en una important pedra de toc subterrània, els ecos de la qual s'han escoltat a l'obra de Broadcast, Tim Burton i a tot el terreny psicofolk.\nAra, com a homenatge a la pel·lícula i al seu atractiu durador, un col·lectiu que s’anomena Valerie Project ha creat i interpretat una banda sonora alternativa per acompanyar projeccions de 35 mm Valerie i la seva setmana de meravelles. Dirigit per Greg Weeks d'Espers, el Projecte uneix un impressionant conjunt de músics amb seu a Filadèlfia que inclou diversos membres d'Espers, Tara Burke de Fursaxa i l'electrònic Charles Cohen. Un dels objectius declarats del grup és replantejar la pel·lícula per ajudar els espectadors a avançar en noves interpretacions d’aquest complex treball. Si han tingut èxit o no en aquest sentit, és probable que es pugui debatre, però, tanmateix, la seva nova i densa partitura pot ser assaborida com un cicle de cançons atractiu i imaginatiu per si mateix.\nFins i tot després de diverses visualitzacions, Valerie i la seva setmana de meravelles pot seguir sent un espectacle desconcertant i la seva trama onírica desafia la sinopsi fàcil. Una història llarga: una jove colpeja la pubertat, es fa amb un parell d'arracades màgiques i tot l'infern es desencadena quan aviat descobreix que aparentment tothom que troba és un parent de sang que canvia de forma, un clergue lasciu i / o un vampir.\nDe fet, la pel·lícula està plena de tantes estranyes trames i imatges estrafolàries que es converteix efectivament en una pissarra en blanc per als seus compositors, ja que pràcticament qualsevol partitura que sigui fins i tot remota mística o encantada sonarà més o menys adequada. Per tant, és interessant assenyalar que el Projecte Valerie aquí no ha fet una recreació fidel de la partitura original de Fiser, ni necessàriament han pres la banda sonora en cap nova direcció radical. En lloc d'això, la música aquí es pot considerar gairebé com una fantasia en els temes introduïts per Fiser, i s'aprecia millor com a complement de la partitura original en lloc de com a reemplaçament.\nA la partitura original, Fiser i el seu col·laborador Jan Klusak van utilitzar un ventós vent de fustes, clavicèmbal i un cor infantil per elaborar una banda sonora que elevés l’equilibri desconcertant de la pel·lícula i el sentit del caprici antiautoritari. Per la seva banda, el Projecte Valerie ha incorporat certs elements del disseny de Fiser: un passatge de flauta lírica aquí, algunes veus desencarnades allà, però amb l’ajut de la guitarra àcida de Weeks i una secció de corda contundent han capturat més l’aura de pèrdua i melancòlica subjacent de la pel·lícula.\nMalgrat els meus millors esforços i els títols descriptius de les cançons del Projecte Valerie, vaig tenir molt poca sort en sincronitzar la seva banda sonora amb un DVD de la pel·lícula d’una manera realment precisa o significativa. (Tot i que sembla que hi hagi un centelleig de campanades cada cop que apareixen a la pantalla aquestes arracades màgiques.) Dit això, el grup fa una bona feina transmetent l’estat d’ànim i l’atmosfera generals de l’acció de la pel·lícula a través del desorientant remolí psicodèlic de “Àvia” o amb les cordes robustes de 'Burned at the Stake', i un cop vista la pel·lícula es fa fàcil distingir quines escenes està dissenyada per evocar cada pista. Igual que amb el seu treball de Fursaxa, les veus sense paraules de Tara Burke són una delícia sumptuosa i les peces més fortes del disc com 'Eagle's Theme' o 'The Feast' coincideixen o millor amb l'esplendor transportadora de tot el que encara ha creat Espers.\nWeeks ha afirmat que se sent Valerie i la seva setmana de meravelles projecta un missatge polític o cultural que continua essent rellevant avui a través dels seus temes d’innocència perduda i vida pastoral responsable. I, tot i que la pel·lícula és certament prou abstracta per obrir-se a diverses interpretacions, això em sembla una mica extens. La política sexual de la pel·lícula pot semblar força problemàtica per al públic actual i, sens dubte, no presenta una imatge molt rosada de la vida pastoral, sobretot si no us agrada deixar-vos fer passar per àvies de vampirs. Tanmateix, hi ha pocs dubtes que la passió del Projecte Valerie per la pel·lícula de Jires i la banda sonora de Fiser els ha portat molt més enllà de qualsevol altre lloc on haguessin pogut anar i, amb aquest àlbum, és un privilegi agradable unir-se als seus viatges.\nel client preferit de josh tillman\nboosie badazz touchdown 2 causa l'infern\nhillary clinton club d'esmorzar\ncançons sobre abús sexual\nkendrick lamar entrevista negre


Info. About Al-Ubeidiya. What's This?\nAl-Ubeidiya - en àrab العبيدية, al-ʿUbaydiyya - és un municipi palestí en la governació de Betlem al centre de Cisjordània, situat 6 kilòmetres a lest de Betlem. Segons lOficina Central dEstadístiques de Palestina, tenia una població de 13.533 habitants en 2016.\nAl-Ubeidiya rep el nom de Sant Teodosi Ibn Ubeid, en àrab, que va construir un monestir 1 kilòmetre a loest de la vila, on és enterrat, conegut com a monestir de Sant Teodosi. Va ser construït originalment en el segle v i Teodosi hi va ser enterrat en 520. Lestructura actual va ser construïda pels croats en el segle xii. Està situat en un cim i està sota ladministració de lEsglésia Ortodoxa Grega. El Monestir de Mar Saba, que va ser construït per Saba el Santíssim a lany 484, es troba més a lest del centre de la ciutat, però dins de la seva jurisdicció municipal. Una piscina romana està situada al centre dAl-Ubeidiya i va ser utilitzada durant el domini romà de Palestina per recollir aigua. Segons Dauphin, la major part del monestir actual és del segle xix, però incorpora restes dèpoca romana dOrient.\nLa zona, igual que la resta de Palestina, va ser incorporada a lImperi Otomà en 1517. En 1596 Al-Ubeidiya va aparèixer en registres tributaris otomans anomenada Dayr Bani Ubayd, com a part de la nàhiya dal-Quds al liwà dal-Quds. Tenia una població de 42 llars i 6 solters, tots musulmans. Pagaven impostos sobre el blat, ordi, ingressos ocasionals, cabres i/o ruscs. Segons la tradició local, la ciutat moderna dAl-Ubeidiya va ser fundada quan els membres de la tribu Shammar de la Península dAràbia es van instal lar allà, i no va tenir el nom de sant Teodosi, però després del líder tribal, al-Ubeidi Faris.\nEn 1863 lexplorador francès Victor Guérin va visitar el lloc que va anomenar Deir Dosi i va descriure les restes del monestir. En 1883 el Survey of Western Palestine de la Palestine Exploration Fund descrivia Kh. Deir Ibn Obeid com a "ruïnes duna vila moderna".\nEn el cens de Palestina de 1922, organitzat per les autoritats del Mandat Britànic, làrea tribal d Ibaidiyeh era duna població de 2.000 musulmans, 880 homes i 1.120 dones. En el cens de 1931 El Ubeidiya era de 1.187 musulmans, 610 homes i 577 dones.\nEn el cens de 1945, la unitat tribal d Arab Ibn Ubeid era de 7.070 àrabs, amb un total de 92.026 dúnams de terra segons una enquesta oficial de terra i població. 3.732 dúnams eren usats per a cereals, mentre que 88.294 dúnams eren sòl no cultivable.\nEn la vespra de guerra araboisraeliana de 1948, i després dels acords darmistici araboisraelians de 1949, Al-Ubeidiya fou ocupada pel regne haixemita de Jordània. Després de la Guerra dels Sis Dies de 1967 va romandre sota locupació israeliana.\nDes de 1997 al-Ubeidiya ha estat governat per un consell municipal d11 membres nomenats per lAutoritat Nacional Palestina ANP. El municipi té jurisdicció sobre 97.232 dúnams de terra, molt més grans que les zones urbanes i residencials de la ciutat, que constitueixen 979 daquests dúnams. Altres localitats situades dins de les fronteres municipals inclouen Wadi al-Arayis.\nEls residents són majoritàriament descendents dels Shammar mentre que les principals famílies pertanyen als al-Asa, al-Radayda, al-Rabaia, al-Hasasna, i Abu Sirhan. La població és musulmana encara que els monestirs estan poblats per monjos ortodoxos grecs hi ha deu mesquites la ciutat.\nThe priorities and needs for development in Al ‘Ubeidiya town based on the community and local authorities assessment, ARIJ\nAl-‘Ubeidiya Town Fact Sheet, Applied Research Institute - Jerusalem, ARIJ\nde 2.169 habitants en 2016. L assistència sanitària primària s obté a al - Ubeidiya on el Ministeri de Salut ha classificat les instal lacions assistencials\nl oest de Galilea, a Ubeidiya a diverses zones del Sinaí, a la cova Qafzeh a El - Wad Terrace i la cova de Kebara al Mont Carmel, i al jaciment neolític de\ndels centres per al desenvolupament de l agricultura. Els primers rastres de l ocupació humana del Llevant estan documentats a Ubeidiya a la vall del Jordà\nl Orient Pròxim Els primers bifaços, poc treballats, apareixen al sud del llac Tiberíades, a Ubeidiya Israel juntament amb altres restes. En aquest jaciment\nAl - Asakra - en àrab العساكرة, al - ʿAsākra - és una vila en la governació de Betlem, al centre de Cisjordània, situada 4, 5 kilòmetres al sud - oest de Betlem\nAl - Khader, també al - Khadr - en àrab الخضر, al - Ḫadr - és un municipi palestí en la governació de Betlem al centre de Cisjordània, situat 5 kilòmetres a l oest\nLaḥm en hebreu ב ית - ל ח ם, Bet - Léhem és una ciutat de Palestina a 8 km al sud - oest de Jerusalem. El nom àrab, Bayt Lahm, significa, literalment, la\nAl - Walaja - en àrab الولجة, al - Walaja - és una vila de la governació de Betlem, al centre de Cisjordània, situada 4 kilòmetres al nord - oest de Betlem. Segons\nAl - Dawha, també ad Doha - en àrab الدوحة, ad - Dūḥa - és un municipi palestí de la governació de Betlem, al centre de Cisjordània, situat 2 km al sud - oest


(VIDEO) RANI RADOVI BLONDI! Isplivao snimak iz prošlosti u kojem ZADRUGARKA VITLA BIČEM i masira mladog muškarca! - Informer\n12:55 Zadruga 3\n(VIDEO) RANI RADOVI BLONDI! Isplivao snimak iz prošlosti u kojem ZADRUGARKA VITLA BIČEM i masira mladog muškarca!\nSinoć je u rijaliti "Zadruga" kao nov takmičar ušla majka Save Perovića, Suzana Blondi Perović. U prvim trenucima poremetila je sve učesnike, neke je i rasplakala ali dok ona zavodi red u Beloj kući i ne sumnja šta je izašlo u javnost!\nNaime, kako je ona zakoračila na imanje tako se brzinom munje pojavio njen spot.\nU skandaloznom spotu možemo videti Suzanu kako polugola pleše na plaži, masira mladog muškarca, "vitla bičem...\nOve scene izazvale su zgražavanje javnosti jer kako kažu komentari gledalaca, u ovim godinama joj ne priliči takvo ponašanje.\nŠta vi mislite, da li je Blondi preterala ili ne?\nsnimak bič Suzana Perović Blondi Zadruga 2\n17:25 Zadruga 1\nJa sam sinoc ugasio prvi put Zadrugu kada sam video ono cudo na ekranu koje ne zna kako da prica da li Beogradski ili Crnogorski sto znaci da:Covek moze da ode iz sela ali selo iz njega nikada.\n@Nikola - Ne beogradski nego Kosovarsko-crnogorski a čiji god jezik da priča dva padeža ne može da ubode...\nista Karleusa. Ko je od kog ovo viddeeeeo?


El próximo jueves 12 de febrero, la Entidad de Certificación Grupotec Inspección y Medio Ambiente, hará entrega, a l´Associació de Productors i Comercialitzadors de la Tomata de Penjar d’Alcalà de Xivert, del certificado de la marca de calidad CV.\nSe trata de un mecanismo de distinción técnica y comercial, concedido por el Gobierno Valenciano, para aquellos productos con valores peculiares, como el caso de la “Tomata de Penjar”, nuestro producto autóctono por excelencia.\nEl acto, que se desarrollará en el Salón de Plenos del Ayuntamiento de Alcalà a las 11:00 horas, contará con la presencia del vicepresidente de la Diputación de Castellón y delegado del área de Agricultura, Ramón Tomás, así como el Alcalde de Alcalà, Francisco Juan y el concejal de Agricultura, Javier Tosar.\nEste reconocimiento que recibe la “Tomata de Penjar” es la culminación de un proceso que se inició con la solicitud, por parte de l´Associació de Productors i Comercialitzadors de la Tomata de Penjar, de la Marca de Calidad, y que, tras superar todos los requisitos pertinentes, fue concedida por la Generalitat Valenciana a finales del mes de agosto del pasado año.


Formació en el lleure | Monitors de Lleure.cat\nMonitors de Lleure.cat > Formació en el lleure\nETS RESPONSABLE DE LLEURE?: Re-evoluciona als monitors/res i responsables del teu centre amb les nostres formacions especifiques, curtes i dinàmiques.\nCom a responsable d’un centre de Lleure …\nCreus que el monitor/a és una part molt important? Vols que ells/elles entenguin/comprenguin/s’adonin com d’important son pel lleure educatiu? Creus que ells/elles estan preparats per afrontar-se al Lleure? Necessiten una formació especifica sobre com pot millorar un monitor de lleure? Els monitors del teu centre és pregunten: sóc monitor/a, i ara…?\nNecessites formació concreta com a director d’un centre de Lleure? És un grup complicat, difícil… què he de fer!! els monitors i monitores, a quin grup els he de posar? Saps com gestionar al grup de monitors/res i els recursos? Com puc evolucionar el centre? Tinc dubtes: aspectes funcionals, legals, pedagògics, organitzatius.. aixo és un caos! Sóc Director/a… i ara?\nLes Colònies. Molta organització! Que haig de fer? Sempre fem el mateix! Faig comissions?. Necessito monitors/res?\nNecessites formació en Animació en danses i cançons? Al centre sempre fem les mateixes cançons!. Com evoluciono? No tinc recursos per fer animació! Animació, què és això?\nPer a vosaltres les excursions és solament sortir a la natura?\nCom puc fer que els monitors s’adonin de d’importància del grup? o de la seva responsabilitat? Què és això de les dinàmiques?\nNecessites una formació concreta però no la trobes?\nDes de monitorsdelleure.cat ens agradaria explicar-vos la nostra llarga experiència en el lleure i ajudar-vos, mitjançant dinàmiques, conceptes, xerrades, cançons, per tal d’assentar la vostra idea del lleure fent-vos formació addicional i donar nous aires en l’àmbit del monitor/a, del responsable, del director/a, de les colònies, de les dinàmiques, de les excursions i de l’animació en danses i cançons. I per això ens oferim i ens posem a la vostra disposició per fer de tot plegat una formació ideal, dedicada i exclusiva per enriquir si és possible encara mes els vostres cors, cossos i caps. Tot per un lleure millor.\nTotes les formacions es faran al vostre centre educatiu i la seva durada és entre 4 o 8 hores, segons la matèria escollida.


FIATC - Nova assegurança de salut per a diabètics\nNova assegurança de salut per a diabètics\nFIATC ha creat un producte especial per assegurar a persones que pateixen de diabetis de forma crònica. L'entitat ha adaptat la seva assegurança de salut MEDIFIATC a les característiques concretes d'aquesta malaltia, així com les possibles complicacions.\nLa nova assegurança inclou serveis específics d'Endocrinologia, Podologia, Anàlisis Clíniques, cirurgia vascular perifèrica, Nefrologia i Oftalmologia. Per al seu disseny, FIATC ha comptat amb la col·laboració de la Federació Espanyola de Diabetis.\nD'aquesta manera, FIATC obre la seva assegurança MEDIFIATC a persones amb diabetis, amb independència del punt en què es trobi la seva dolència, amb les mateixes premisses que es plantegen a altres possibles assegurats que no pateixin aquesta malaltia: la Diabetis no suposarà límits ni exclusions , ja que aquestes s'aplicaran únicament a un altre tipus de malalties o complicacions contretes amb anterioritat a l'assegurança.


SÍMBOLS NACIONALS | Quadern de ruta i reflexions.\nEnviat per: fgambus | febrer 17, 2009\nEn tot el debat estatutari hi ha un màxima que han repetit alguns dirigents polítics -no tots; no són majoria- i és que més val parlar només sobre el que dictamini el Tribunal Constitucional en el seu dia, i no opinar sobre tot el que es va publicant dia sí dia també perquè, al final, és parlar per parlar. I, bàsicament, hi estic d’acord.\nAra, un també té la sensació que determinats silencis sobre determinades qüestions poden ser interpretats per la part més conservadora de l’alt Tribunal com una acceptació dels globus sonda que es van filtrant. I, és clar, això sí que no. El silenci respectuós amb les deliberacions del Tribunal Constitucional no pot ser còmplice.\nLlegeixo a La Vanguardia que “el Constitucional se opone a que Catalunya tenga símbolos nacionales”. Sembla ser, diu el diari, que en relació a la definció dels ‘símbols nacionals’, a la opinió contrària de l’aparició de l’adjectiu ‘nacional’ dels cinc membres conservadors del Tribunal Constitucional s’hi hauria sumat un jutge dels considerats progressistes. Es tracta, per qui no tingui temps de llegir la notícia, de la consideració de la senyera, l’himne i la Diada de l’Onze de Setembre com a símbols nacionals.\nSi hem d’entendre la notícia com un nou globus sonda cal que hi hagi una resposta clara i contundent per no caure en absurds que no entendrà ningú. Considerar anticonstitucional la definició de símbol nacional per a la senyera, l’himne i la Diada, però en canvi considerar constitucional que parléssim de la senyera, l’himne i la Diada com a símbols de la nacionalitat catalana, per emprar una terminologia constitucional, seria entrar en el terreny de l’absurd.\nAra, no respondre amb un silenci respectuós aquest globus sonda no vol dir iniciar una competició entre els diferents partits polítics catalans i els seus líders per veure qui la diu més grossa. La resposta catalana, quant més unitària, millor. Quant més unitària, més forta. Quant més unitària, més catalana.\nSi ara tornen a sortir tots els portaveus o líders dels diferents partits catalans “corriendo como pollos sin cabeza”, per utilitzar una expressió del galès John Benjamin TOSHACK que sempre m’ha semblat molt apropiada per a definir el que en català qualificaríem d’olla de grills, no estarem fent cap favor al país i estarem enviant el missatge al Tribunal Constitucional de que digui el que digui la sentència a Catalunya serem incapaços de posar-nos d’acord entre nosaltres.\nSi, per contra, mostrem un respectuós silenci davant les deliberacions del Tribunal, com que es tracta d’un silenci molt català -en el sentit del respecte institucional que gran part de la política catalana té i conserva, però que és una actitud completament aliena a la política espanyola-, el més probable és que el Tribunal Constitucional no el senti, aquest silenci, i cregui que s’està validant la seva opinió. En aquest cas, la cursa dels pollastres escapçats l’estarem postposant en el temps, perquè si la sentència va per on diu La Vanguardia que podria anar, ja podeu pujar de peus a la cadira que la reacció a Catalunya serà de disbauxa, desconcert i descontrol. Tot menys una resposta unitària.\nPer tant, crec, cal una resposta serena, però clara i ferma, de tots els partits polítics catalans. No per dir que es convocarà un referèndum que no es podrà convocar, perquè no està previst a la llei. No per dir que surtirà la gent al carrer i que “aquesta vegada ens sentiran”. No per dir que “ens estan enganyant”.\nCal una resposta serena, clara i ferma que faci entendre que hi ha aspectes de l’Estatut que afecten directament a la dignitat nacional catalana. Una dignitat nacional catalana que existeix, malgrat no els agradi. I cal fer entendre a qui ho ha d’entendre que hi ha jocs als que més val no jugar.\nArxivat a Catalunya | Etiquetes: dignitat, Estatut de Catalunya, símbols nacionals\n« ARA QUE HA FET DEU ANYS


L'Institut Valencià de Cultura organitza onze tallers didàctics en la Mostra Internacional de Cinema Educatiu | Valencia Extra\nL'Institut Valencià de Cultura organitza onze tallers didàctics en la Mostra Internacional de Cinema Educatiu\nLes activitats es desenvoluparan entre el 19 i el 26 de febrero\nL’Institut Valencià de Cultura ha organitzat onze tallers didàctics durant la celebració de la Mostra Internacional de Cinema Educatiu (MICE), que tindrà lloc del 19 al 26 de febrer, en diversos espais de la ciutat de València.\nEls tallers didàctics aborden continguts tan diversos com ara l’animació stop-motion, el doblatge, l’evolució dels efectes especials a través de la història del cine, l’ús de la incrustació, la funció del càsting o la reflexió sobre conceptes com ara la integració i la igualtat en el cine. Els tallers seran impartits per destacats professionals de l’audiovisual com els directors Emilio Martí i Pablo Llorens, un dels cineastes valencians més premiats dins del gènere de l’animació.\nDel dilluns 20 al divendres 24 de febrer, els tallers se celebraran al Centre Municipal de Joventut Algirós (Campoamor, 91), en doble horari de 9.30 a 11.00 hores i de 11.30 a 13 hores. També es realitzaran projeccions des de les 9.30 hores a les 13.00 hores. En aquests tallers didàctics, que se celebren en horari lectiu, podran participar grups escolars de qualsevol centre educatiu valencià i de tots els nivells educatius.\nEl dissabte, 25 de febrer, els tallers es traslladen al Teatre el Musical (plaça del Rosari, 3) al barri del Cabanyal, en quatre sessions de 10.00 a 11.00 hores i de 11.30 a 13.30 hores, al matí; de 16.00 a 17.30 hores i de 18.00 a 19.00 hores, a la vesprada. Aquestes sessions estan obertes al públic i en aquestes poden participar xics i xiques de totes les edats, però també estan prevists dos tallers per a grups familiars.\nEls interessats a participar en els tallers que desitgen inscriure’s han de posar-se en contacte amb: didactica_ivac@gva.es


Mena: "No hi havia ni un paper a la conselleria que esmentés el cas Yamaha"\nEl conseller d'Ocupació i Empresa ha recordat a ERC que la directora d'Ocupació, criticada pels republicans, també desenvolupada treballs per la Fundació Irla\nL'oposició, en la primera sessió de control als nous consellers, també ha centrat les seves crítiques en l'anunci del tancament de Yamaha. De fet els parlamentaris i el nou govern ha estat rebut per un grup de dos-cents treballadors d'aquesta empresa que s'han manifestat a l'exterior de l'edifici del Parc de la Ciutadella.\nEl conseller d'Ocupació i Empresa, Francesc Xavier Mena, s'ha defensat de les acusacions de l'oposició assegurant que quan va arribar a la conselleria "no hi havia ni un sol paper sobre el cas Yamaha" quan aquesta empresa ja havia presentat problemes a l'anterior Govern tripartit abans de la visita al Japó que va ser president José Montilla.\nRespecte les negociacions amb l'empresa, Mena ha explicat que amb la reunió que van mantenir amb l'empresa li van dir que no al tancament a la planta de Palau-solità i Plegamans i van exercir "una pressió externa". Aquesta ha estat la resposta del conseller a les crítiques rebudes per part del diputat d'ERC Oriol Amorós i la parlamentària d'ICV-EUiA Mercè Civit.\nDefensa de la secretària d'Ocupació\nMena també ha sortit en defensa de la secretària d'Ocupació i Relacions Laborals, Esther Sánchez, i el seu paper en el cas Yamaha. De fet, el secretari general d'ICV, Joan Herrera, va demanar a Sánchez que s'inhibís del cas del tancament de la planta de Palau Solità i Plegamans "perquè va treballar per la consultora Baker & McKenzie assessorant en molts casos i en el cas de Yamaha a favor del tancament de l'empresa". Aquest mateix dimecres, Civit també ha seguit amb les crítiques a la secretària d'Ocupació.\n"No em trobaran amb aquestes ombres de dubte i desqualificacions personals que projecten sobre professionals", ha apuntat Mena. De fet, ha destacat que "quan era una professional la secretària d'Ocupació i Relacions Laborals desenvolupava treballs a la Fundació Irla".


Madrid 21 de de juny del 2020. 12:30\nTot Espanya ja es troba en la nova normalitat després que el final de l’estat d’alarma marqués la conclusió del pla de desescalada del confinament decretat pel Govern per vèncer la Covid-19, que va durar 52 dies en la seva fase més dura. De tota manera, es poden produir retrocessos en funció dels rebrots.\nA continuació, recordem la regulació sobre què es podia fer i què no en cada fase del pla de desescalada:\n-Es pot comprar en línia amb entregues a domicili.\n- Bars i restaurants: poden donar servei de menjar per emportar a domicili, com fins ara.\n-Barco: es podrà anar al port a preparar l’embarcació i practicar la vela esportiva de forma individual i únicament en aigües del mateix municipi on es trobi l’embarcació i resideixi el propietari\n-Tasques de desinfecció o administratives en els centres educatius que continuen tancats.\n-Viatges entre províncies limitats a trasllats per motius de feina o acudir a una vetlla.\n- Perruqueries: en aquesta fase els usuaris hi podran anar sense necessitat de cita prèvia, sempre que l’establiment hagi pres mesures de seguretat i higiene per garantir que s’impedeixen els contagis.\n-Serveis socials: reactivació progressiva. Tornarà l’atenció domiciliària i el seguiment a gent gran que no visqui en residències.\n- Educació: Els centres escolars podran obrir només per a activitats de reforç, garantir que els menors de sis anys puguin acudir si els dos pares han de treballar presencialment i per celebrar l’EBAU. Els cursos 4t ESO, 2n batxillerat, 2n FP mitjà i superior, i últim any d’ensenyaments de règim especial podran tornar alternant grups de no més de 15 estudiants.\n- Visites a centres de menors i persones amb discapacitat: les persones que viuen en centres de discapacitat o de menors podran rebre visites. Les residències d’avis no.\n- Monuments, exposicions: seran possibles visites a monuments i equipaments culturals com sales d’exposicions o sales de conferències amb un terç de l’aforament habitual.\n- Espectacles culturals: es podran celebrar espectacles culturals amb menys de 50 persones en llocs tancats amb un terç de l’aforament i a l’aire lliure seran possibles quan congreguin menys de 400 persones, sempre que sigui assegut.\n- Llocs de culte: hauran de limitar l’aforament al 50%.\n-Parcs: es reobren els parcs comercials, però sense poder-se mantenir en zones comunes o àrees recreatives.\n-Vetlles: per a grups una mica menys limitat de familiars i amb distàncies física i de seguretat.\nEntre els més destacats, es troba l’ús obligatori de mascaretes fins que hi hagi una ‘vacuna eficaç’ contra el coronavirus o el manteniment de la distància social d’un metre i mig. [Assabenteu-vos de tot sobre la nova normalitat. Preguntes i respostes]\nDesescalada Estat d'alarma a Espanya Coronavirus a Espanya Coronavirus


Per decret d'Alcaldia núm. 191/2021 es prorroguen fins al dia 4 de febrer de 2021 (inclusivament) les mesures establides tant en el decret d'Alcaldia núm. 4975/2020 com el 4987/2020, pels quals s'estableix el tancament de les instal·lacions esportives municipals i la suspensió de les activitats esportives\nEl dia 4 de febrer de 2021, es revisaran les mesures amb la finalitat de determinar les que s'apliquen a partir d'aqueix moment, en funció de la situació sanitària a la ciutat d'Alcoi.\nRecomanacions i propostes front al COVID19 en les instal·lacions esportives municipals\nProposta de mesures en les instal·laciones esportives municipals per a la prevenció de contagi de la COVID19.\nRecomanació de no romandre a les instal·lacions esportives durant els entrenaments.\nÚs de vestuaris i normes d'utilització\nRecordatori de les mesures de protecció i prevenció de la salut front al COVID19


Dos mesos sense perdre a l'OK Lliga | Canal Reus TV\n11:05 - 30 abril 2021\nEl Reus Deportiu Miró encadena dos mesos sense conèixer la derrota a l'OK Lliga. L'última derrota roig-i-negra va ser el 28 de febrer a la pista del Lleida Llista.\nEl CE Lleida Llista Blava va ser el darrer botxí del Reus Deportiu Miró a l'OK Lliga. Amb aquella derrota els de Jordi Garcia tancaven un febrer nefast, amb més derrotes que victòries, després del confinament que va patir l'equip. Aquell partit va ser un punt d'inflexió, perquè des d'aleshores, els de Jordi Garcia han encadenat vuit jornades consecutives sense perdre (sis victòries i dos empats).\nUna de les claus d'aquesta bona dinàmica és que el Reus ha recuperat la pólvora que s'havia mullat. En aquests vuit partits els ganxets han marcat 38 gols, amb una mitjana de gairebé cinc dianes per partit. A la pólvora, se li ha d'afegir el bon estat de forma de Càndid Ballart: el porter reusenc ha encaixat 19 gols, poc més de dues dianes per duel.\nAquesta ratxa ha permès que els de Jordi Garcia hagin pogut recuperar la tercera plaça, l'objectiu principal d'aquesta OK Lliga. Això sí, el seu perseguidor més immediat, el Caldes, està a un punt dels roigs-i-negres i té dos partits pendents.\nEl Liceo, jutge del tercer lloc\nEl bon estat ganxet els permet entrar en les darreres tres jornades de la competició amb totes les opcions possibles per assegurar-se el tercer lloc o, com a mínim, quedar quarts -una plaça que també classificaria el Reus per la Lliga Europea de la temporada vinent-.\nLloret, Deportivo Liceo i Vendrell són els tres partits que li falten al Reus per acabar l'OK Lliga. Els gallecs seran els jutges principals de la lluita per la tercera plaça, ja que en les darreres jornades jugaran contra els tres equips que aspiren a aquesta posició: Caldes, Reus i Lleida.


Sol.lucions al quizz d'imatges - Página 6\nPàgina 6 de 31 • Comparteixi\nPàgina 6 de 31 • 1 ... 5, 6, 7 ... 18 ... 31\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 11:03\nAntoni Gimeno escrigué: verdaguer enllaç entre L5 i L4 (escales mecaniques cap a L5)?\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 11:04\nAntoni Gimeno escrigué: drassanes sortida rambles amb colom?\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 11:09\nEl Llop escrigué: Espanya FMT sortida exposició.\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 11:27\nAlex Reyes escrigué: Volta de la estació Glorias, a la plaça de les glories.\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 11:36\nEl Llop escrigué: Can Serra?\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 13:05\nRamon Carbó escrigué: Joanic\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 13:06\nAlex Reyes escrigué: Cumbres I entivats per la construcción de la escala d' accés al pont de la bordetq, estació santa Eulalia.\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 13:18\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 13:28\nSol.lucionat per David Rodriguez\nDavid Rodriguez escrigué: Es Collblanc L5\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 13:40\nAntoni Gimeno escrigué: sagrada família on hi ha el punt d'informació de TMB\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 13:48\nSol.lucionat per Ester Hernández\nEster Hernandez escrigué: Hospital Clínic L5\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 13:52\nSol.lucionat per Alex Reyes\nAlex Reyes escrigué: Uni transversal\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 14:00\nAntoni Gimeno escrigué: Europa | Fira\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 14:04\nEl Llop escrigué: Pueblo Seco (Paral·lel)\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 14:06\nSiger Gray escrigué: Naval serie 5000 a Bordeta, finals dels anys 70.\npor El Llop el Dj 12 Jul 2012, 14:16\nSiger Gray escrigué: L'agulla que mai es va arribar a fer a Bordeta per fer l'enllaçc entre MZA i NORTE mitjançant el Transversal.\nPor no dejar dudas al resto de espectadores: El ''Ferrocarril subterraneo Transversal'' como saben de sobras los eruditos que por aquí merodean fué proyectado por Fernando Reyes como linea de enlace entre las terminales ferroviarias de las diversas compañias que llegaban a Barcelona. Por ello se escogieron unas dimensiones/gálibos generosos y el ancho de vía de 1674 mm. La tensión de alimentación de 1500Vcc se escogió debido a que es la tensión que NORTE empezaba a emplear para sus electrificaciones. Como la de Barcelona a Manresa en 1928. De hecho, NORTE jugaría un gran papel en el desarrollo del FMT durante sus primeros años de vida. Por ejemplo, dicha compañia ferroviaria serie la que construiría los tuneles desde Plaza Catalunya (Estación incluida) a Marina, ya que se podria decir que era un tramo conjunto. Un detalle curioso es que en origen, se pensó en prestar servicio con locomotoras electricas y coches de viajeros (de madera), aunque el proyectó se desestimó visto que el uso de automotores electricos era mucho mas acertado..\nAlex Reyes escrigué: de hecho la adquisición de locomotoras eléctricas se contemplaba para traccionar los trenes de mercancias por la línea en horario nocturno, y para los de viajeros de MZA (traccionados por locomotoras de vapor) y también para los de Norte (traccionados con locomotoras de vapor en su gran mayoria, y por locomotoras eléctricas en la linea hasta Ripoll, si, pero con pantografo). Los automotores se tenian que limitar al servicio urbano, como así fué.\npor El Llop el Dv 13 Jul 2012, 14:28\nSol.lucionat per Alex Reyes i Ester Hernández\nAlex Reyes escrigué: Es clar, com que es Jaume I, ara m´he situat\nEster Hernandez escrigué: jaume I lina 4\npor El Llop el Ds 14 Jul 2012, 10:48\nSol.lucionat per Pepe Mora\nPepe Mora escrigué: Catalunya Gran Metro?\npor El Llop el Ds 14 Jul 2012, 18:09\nDenis Medel escrigué: Enllaç Diagonal L5 a FGC\npor El Llop el Ds 14 Jul 2012, 19:14\nEdu Wins Obe escrigué: palau reial o z.universitaria L3\npor El Llop el Dg 15 Jul 2012, 01:05\nXavi Barcelona escrigué: Dos de Maig/ Hospital de Sant Pau?\npor El Llop el Dg 15 Jul 2012, 01:32\nAlex Reyes escrigué: Sants estació L3 caram\npor El Llop el Dg 15 Jul 2012, 11:41\nSiger Gray escrigué: Verdaguer. Linia V\npor El Llop el Dg 15 Jul 2012, 12:05\nSol.lucionat per El-Trueno Fuska\nEl Trueno escrigué: urquinaona ????????El-Trueno Fuska pos la entrada del enlace L-4\npor El Llop el Dg 15 Jul 2012, 12:45\nSol.lucionat per El-Trueno Fuska i Siger Gray\nEl-Trueno escrigué: univerditat.............\nSiger Gray escrigué: Universitat L1, vestibul d'unio amb les andanes de RENFE? (Accés actualment tancat).L'Accés a Renfe es va construir com a part del conjunt de la reforma d'Universitat per obrir el túnel de RENFE Pl.Catalunya Sants en 1972. Va prestar servei durant la reforma de l'estació de plaça Catalunya al voltant de 1982. Imagino que en acabar les obres de remodelació d'aquesta estació (1983) es va desplaçar el punt de parada dels trens de la secció d'andana de RENFE sota la ronda universitat a el troç de ''tota la vida'' de Catalunya, tancant l'enllaç i ficant un tresillo per que no hi passi ningú.\nEditat per darrera vegada per El Llop el Dg 15 Jul 2012, 21:06, editat 1 cop en total


Aquil·les, de Jordi Valls | Llavor Cultural\nEl poeta Guillem Gavaldà comenta el poema “Aquil·les” de Jordi Valls, inclòs en el poemari ‘Guillem Tell’ (AdiA Edicions, 2016).\nCom verolar, suau, dins la ballesta. Dins la punta i dins l’aresta. Dins l’os temptant-me. Agut. Perforant-me tot el greix. I sucosa poma foradada.\nAixí, Guillem Tell. Així, també, Jordi Valls. Com verolar el poema i fruitar-lo. Clavar les dents, sense permís, per gotejar la paraula enganxosa a la barba. Gaudir de l’acidesa poètica al paladar mentre el vers t’assageta.\nÉs a Aquil·les, a ple epicentre del poemari, on la mirada de Valls es mostra, segurament, més agosarada i el llenguatge es repulsa entre el món clàssic i l’atemporalitat brodwayana. Trenca el codi. Fragmenta, cus i recrea la tradició mitològica. Així és com <<comença el laberint>>; en l’amor bifurcant-se a partir d’un pastitx entre el cicle troià i el cicle cretenc, entre les ones del mar i l’angèlica Streisand dels seixanta. L’amor passional que traspua sexe i es desboca, que venera exclusivament els òrgans, l’admiració gairebé pornogràfica pel plaer, priapeua i hollywoodenca alhora, a partir de la relació entre Patrocle i Aquil·leu, i, d’altra banda, del Minotaure i Pasífae, i l’amor social lligat a la racionalitat política i l’ordre cosmològic, patriòtic i asèptic, amb una voluptat asexuada, fatigada i mixoscòpica per Aquil·leu, Briseida, i Minos per Pasífae.\nPerò, tanmateix, Valls hi afegeix un nou joc simbòlic transformant el personatge de Pasífae sota el nom de Persèfone. Aquí, no només s’intueix una crítica en relació amb Gènesi 3:13, Semònides d’Amorgos, o les referencies misògines d’Hesíode, sinó es manifesta i es projecta la iconografia paradigmàtica de la dona com a ésser infernal, <<a quatre grapes>> absorbint vida, que confina la seva erudició a la perversió absoluta. Però, tot i això, és el desig el que sobreviu al discurs, el que aferma la pulsió de la veritable essència poètica.\nI la realitat es projecta híbrida. Excessiva i mutant. Es desproporcionen els límits a partir de l’animalitat humana, a partir del consol carnal. Ni Briseida, ni Minos, ni la sorra de la platja on carda el toro són la polpa del poema, sinó un tros de la pela que arrana el ganivet. Al pinyol hi trobem l’admiració superheroica, la supremacia i la normativitat, les qual, Valls, prefereix travessar amb la fletxa fins esquerdar-les.\nEl poeta Jordi Valls, recitant a La Createca | Foto: Arxiu particular.\n“Are the luckiest people in the world”, d’Aquil·les de Guillem Tell, de Jordi Valls\nBriseida, no m’enyoris. Amb els ulls tancats sents el meu batec en lentes onades. No gaire lluny, capgirades les javelines de bronze, es despleguen en para-sols que fereixen la sorra de la platja, i així el trau al llom del toro que basteix l’ombra del bolet fastuós. Persèfone, a quatre grapes, excitada en un bany d’espores, rep l’envestida de la bèstia, però és Minos qui ocupa el lloc de Persèfone, i comença el laberint. Neva porpra dins la capsa de música, allà són els pares que no han tornat, com uns tristos ambaixadors de l’oportunitat perduda entre les coloraines. La música es multiplica en crit. Tu, Briseida, pots ballar “People” de Barbara Streisand en un fil de veu que et transporti a la sortida d’Ilion, camí d’ Alba Longa o camí d’ Ítaca, on l’esperança es dissoldrà en noves decepcions. Per a mi, l’anus de Patrocle ha engendrat un destí a la mida dels déus. Odisseu i Enees encara viatgen entre les ones, i van amb compte, per no desvetllar-te.\nEtiquetes: AdiA Edicions, Guillem Gavaldà, Jordi Valls


TarragonaDigital.cat: Alicia Sánchez Camacho i la paranoia del Partido Popular\nAlicia Sánchez Camacho i la paranoia del Partido Popular\nAvui aquest matí he perdut mitja hora de la meva vida escoltant per TV3 tot un regitzell d'hipocresies i de despropòsits per boca de l'Alicia Sánchez Camacho.\nBen bé em semblava que de cop i volta estava veient la vella pel.licula, dels anys 50, d'Alicia en el Pais de las Maravillas.\nSegons la Camacho el Partido Popular mimarà Catalunya..., quina aberració!. Però si van ser ells, entre d'altres, els qui van promoure el recurs davant del Tribunal Constitucional contra el text d l'Estatut!!. De què va aquesta gent de la dreta pura i dura espanyola.\nA qui volen estafar i/o enganyar, si fa dos dies encara estaven exigint que el castellà fos llengua vehicular a les escoles trencant l'èxit assolit i reconegut per la mateixa UE cronica.cat amb l'immersió lingüística.\nQuan l'Alicia Sanchez afirma que Rajoy 324.cat cuidarà com una bona mainadera a Catalunya, em sona a fals, a hipòcrita, a manipulació politica amb un clar intent de penetrar en els sentiments d'esperits pusil.lànimes que sempre n'hi ha per arreu desgraciadament. Però que no vulgui enganyar al conjunt dels catalans perquè no ho aconseguirà. Ja ni ens serveix allò de que Rajoy ja parla o parlarà en català en privat com l'Aznar. La Camacho diu que el PP cuidarà molt a Catalunya tant si guanyen per majoria absoluta com si no. Fals.\nDes de Madrid ja s'està treballant a tota màquina per a estrènyer el cinturó al model autonòmic racocatala.cat, i la Camacho segur que n'està més que assabentada de tot el que es cou i es courà des del carrer Gènova amb el suport logístic i ideològic d'aquella fundació anomenada Faes, i que tots sabem qui està al davant marcant el pas.\nLa mitja hora perduda escoltant l'entrevista, de fet només m'ha servit per a donar-me arguments per escriure i penjar aquest apunt, per a res més..., a no ser que aquesta dona amb la seva genuïna berborrea també m'ha posat de molt mala......., I què ens podria dir ara mateix la Camacho, desprès que el seu amiguet de Badalona 324.cat hagi suspès tots els actes institucionals de la Diada Nacional del dia 11, intentant desvirtuar la Diada?.\nQuina poca vergonya que tenen aquesta gent. Francament penso que estan paranoics si més no politicament parlant.\nel 1:13:00 p. m.