CLOSE-UP nº 6 : Iván de la Nuez | Cat – Lluís Bussé\nCLOSE-UP nº 6 : Iván de la Nuez | Cat\nIván de la Nuez no és únicament assagista, crític d’art i curator. Al meu entendre encarna altres disciplines i altres àmbits de coneixement d’alt abast: historiador de carrera i per vocació, sociòleg d’allò que passa i ens afecta, activista de les seves pròpies creences, pensador autònom, artista de la quotidianitat, escriptor… L’endevines i t’adones de tot això quan intercanvies quatre frases amb ell. En el menjar ràpid de l’art actual, Iván ens adverteix que abans de veure una obra o projecte hem mastegar algunes qüestions: qui està darrere?, es necessari?, aporta alguna cosa o es tracta simplement del fruit d’una voràgine imparable?… La seva capacitat per obrir interrogants i donar-lis resposta em fascina. Són ensenyances, les seves, que qualsevol amant de l’art o la cultura (real o fictícia), ha de tenir en compte.\nLl.B.: Em trobo amb Iván de la Nuez: crític, assagista i curator. Col·labores en numeracions publicacions i estàs pendent i a l’última d’allò que passa en el territori de l’art actual. Voldria que em parlessis una mica dels teus orígens. On vas néixer?\nI.N.: Jo vaig néixer a l’Havana l’any seixanta-quatre (1964). Vaig viure a Cuba fins als vint anys, fent la vida normal i corrent de qualsevol nen en el socialisme cubà: vaig estar en tres internats per passar la secundària i el preuniversitari (era un “becat” més). Després a la universitat (ja al carrer, a l’Havana). Allà vaig fer la carrera d’Història, no estètica ni història de l’art, història pura i dura. La vaig acabar als vint-i anys, però per les meves posicions i idees, mai vaig poder exercir aquesta carrera per la qual em vaig preparar, tot i haver estat el primer expedient i, diguem, complir amb tots els requisits que ells volien. Però la meva manera de veure les coses, la forma d’escriure o el que sigui, no els agradava, i mai vaig poder dedicar-me al que jo volia: ser un historiador.\nI.N.: …Això em va fer donar molts tombs. Sempre escrivint meus assajos des de molt jove, i més o menys em vaig encaminar per la cultura o l’art, que era el més permissiu que havia per als meus interessos. I per a la idea que tenia de treballar amb certa llibertat. Jo formava part d’una generació, l’anomenada “generación del hombre nuevo“, que havíem nascut amb la Revolució. O sigui, vam ser la primera generació que no va conèixer el passat, i que va néixer en el boom demogràfic dels anys seixanta. Així fins als vint anys, que em vaig anar d’allà …\nLl.B.: És clar… Després vas marxar als Estats Units, més tard vingueres a Europa…\nI.N.: No, jo vaig anar a Mèxic. Juntament amb un grup de cent persones, per aquí. Va ser l’any noranta-u, perquè ens havíem ficat en problemes. I, em sembla a mi, el Govern va trobar una sortida alternativa: permetre que ens anéssim a Mèxic, on hi havia una mena de boom de l’art cubà. Potser pensaven que seria una manera de que la gent no saltés als Estats Units. Nosaltres, fins ara, teníem una posició dissonant, no érem dissidents, a la manera clàssica, però sí dissonants. I teníem una relació molt forta amb el que estava passant a l’exterior: la Perestroika (перестройка), érem post-moderns, pro-Gorbatxov…\nI.N.: …Tot el que no li agradava al partit comunista que fóssim, no? Però a la vegada que jo estic a Mèxic, estava esperant una beca aquí a Barcelona, amb Miguel Morey, i m’arriba la notícia estant allà, fora de Cuba.\nI.N.: Aleshores faig un salt de Mèxic a Barcelona. A principi de l’any olímpic 1992. I res, he estat als Estats Units i altres ciutats, però sempre he estat situat a Barcelona. Diguem que la meva nacionalitat és cubana, però la meva ciutat …\nLl.B.: …és Barcelona.\nI.N.: Sí. Tot i que l’Havana em sembla una ciutat meravellosa i tremenda, el fet d’estar internat tant de temps, i que abans em vaig criar en una platja, en fi, per motius biogràfics, diguem que l’Havana em va durar dels disset als vint anys. I això que vaig intentar cremar tot el que vaig poder. Però, a Barcelona porto més del doble d’aquest temps.\nI.N.: O sigui: em considero un cubà barceloní.\nLl.B.: He vist que tens publicats moltíssims llibres, de la teva producció a nivell d’assaig, després parlarem d’exposicions, amb quins títols et quedes? El Comunista Manifiesto…?\nI.N.: El meu únic llibre que no s’ha traduït és potser el que més vull, perquè té moltes claus de la meva biografia, i és El mapa de sal (2001). Li tinc especial afecte encara em va doldre escriure’l, perquè és un llibre on escric directament en primera persona, que va percudint tot el temps en el text. És la història d’algú que es prepara per habitar un futur i un món que se li fa miques i va enfrontant-se a un nou món per al qual no està preparat. Un llibre sobre la meva intempèrie, per dir-ho així. I, no sé si és el millor, hi ha uns “tics” poètics que ara m’agraden menys, però és un llibre sostingut en primera persona, minimalista, que és com una espècie de poema llarg, i amb aquest punt biogràfic, ple de claus… En fi.\nLl.B.: Sí … Com a comissari d’exposicions vas preparar mostres fantàstiques com De Facto. retrospectiva de Joan Fontcuberta (2008) i moltes altres. Quina exposició et va agradar més comissariar o et va suposar un repte més gran?\nI.N.: No ho sé … Jo no estic content amb les meves exposicions. No tinc una posició molt clara pel que fa a elles … Tampoc ho estic molt amb els meus llibres. Com a escriptor, tens un treball neuròtic i pots tornar a llegir-te. Però una exposició no la pots tornar a veure.\nI.N.: Aquesta és una diferència, i l’altra, és que una exposició et permet involucrar-te en un treball col·lectiu. Pal·liar la neurosi solitària d’escriure. En tot cas, les meves exposicions són assaigs també. Així que no em considero tant un curator sinó més aviat un assagista que fa exposicions. I, no sé, tinc un bon record de Parque humano (2001), em sembla una exposició interessant, i em va obligar a escriure un essaig com La tercera Odissea, per exemple. En el cas de Fontcuberta, ccrec que, pel que fa a dir “la pasaste bien”, és possiblement l’exposició que l’he passat millor. I això que no m’agrada tant comissariar exposicions individuals, però et vaig a destacar dos…\nI.N.: La de Fontcuberta, perquè suposava un repte, en aquest sentit: un fotògraf, artista, que és també assagista. I que, a més, és també un curator que fins i tot s’havia comissariat a si mateix. El repte era dir-li: “No hi posis el nas i aguanta fins al final”. Així que ens vam dividir la feina: ell es va ocupar del llibre, que se suposa que havia de fer fet jo, i jo em vaig ocupar de l’exposició, que treballem amb l’arquitecte Fernando Marzá.\nI.N.: I l’altra, que jo destacaria, és una (exposició) que vaig fer amb Julián Rodríguez: Dentro y fuera de nosotros. Retrospectiva de Javier Codesal (2009). Javier Codesal era, possiblement, un dels pocs artistes secrets que encara quedava en un món exposat completament. Vivia a Madrid. No hi havia tingut una gran retrospectiva institucional… I això que era un dels fundadors del videoart espanyol, un poeta excel·lent… I tot això em va portar a treballar sobre ell amb uns pressupostos molt diferents als de Fontcuberta. A Fontcuberta calia matisar la seva hiperproductivitat i la seva hipervisibilitat. I en el cas de Codesal el que calia era una lentitud absoluta, i que les obres es veiessin tal com són, sense matisos i , si era possible, buscant la possibilitat de fer-ho visible. Tot d’una et podies trobar una obra que requeria quatre sales i havia consumir amb molta lentitud. Era una exposició que requeria fins i tot la desaparició del comissari. En el cas de Fontcuberta calia matisar l’enorme personalitat de Fontcuberta i aquí el que calia fer era deixar que la personalitat oculta de Codesal aflorés en tota la seva magnitud. Per tant, el que nosaltres vam fer va ser, descomisariar aquest projecte. I vaig buscar a Julián Rodríguez, al qui jo havia conegut com a editor i escriptor perquè, encara que jo tècnicament em sentia apte, més o menys, per fer el comissariat d’aquesta exposició, hi havia una zona biogràfica que jo no podia calibrar del tot. Jo no vaig créixer a Espanya, amb la qual cosa, el territori de ser un artista perifèric en aquest país durant la transició, se m’escapava des del punt de vista visceral, per així dir-ho. Codesal és aragonès, estava una mica al marge, Julián és d’Extremadura. I tot el tema de la “mili” i la transició, és a dir, jo necessitava algú que comprengués els codis biogràfics d’aquesta obres.\nI.N.: …I més que comprendre’ls, t’ho subratllo: consumar aquesta empatia. I Julián Rodríguez, que era un novel·lista, una persona que va créixer a Extremadura, que tenia una biografia de certes similituds, i que al seu torn és editor, doncs, em va semblar que era com l’altra part que jo no podia donar-li a Codesal.\nI.N.: Si tu et fixes, jo sempre busco “co-comissaris”.\nLl.B.: És clar, per complementar i que surti bé el projecte.\nI.N.: Sí, perquè de vegades falten coses: de vegades són vivencials, de vegades són intel·lectuals, de vegades són conceptuals, filosòfiques… Aquest és el tema.\nLl.B.: Molt bé. Mirant una mica la teva biografia, entre molts altres premis, vas guanyar el Premi Espai d’Art a la millor crítica publicada al suplement Babelia del diari El País, per el teu article Autocrítica de arte. ¿Publiques sovint en els mitjans impresos?\nI.N.: Bé, si per mi fos, únicament escriuria llibres i, potser, faria exposicions. Però no podria viure. Aleshores, sí, escric articles. Gairebé tots els articles són un treball que estic fent per a alguna cosa. La premsa llavors et serveix per aquest “espàrring”. Però sóc un assagista que escriu en diaris. No sóc un periodista. I, per dir-ho clar, no m’agrada el periodisme. Encara que et serveix entre altres coses per veure com funciona una idea, com funciona un criteri, un concepte, una presa de posició… Això és una part. I l’altra part és que, gairebé el seixanta per cent, jo diria que és gairebé la meitat, dels articles meus són com rebequeries. Visceralment alguna cosa em molesta i escric. Aquesta és la situació.\nLl.B.: Ara una pregunta més oberta: com veus el panorama de l’art del segle XXI, cap a on anem?, tens alguna opinió sobre això?\nI.N.: Jo crec que estem vivint el que Beuys va preveure: qualsevol pot ser un artista! I en això l’art no és molt diferent de la societat. Estem en una societat que està col·lapsant per excés d’oferta. No per falta de demanda. Aquest Iphone -l’assenyala- no es quedarà obsolet perquè no serveixi ja, sinó perquè van a treure el 6, el 7, el 8 i tal… Bé, tot es col·lapsa per excés d’oferta, parlo d’Occident, a Àfrica, no. I crec que a l’art li està passant el mateix. La possibilitat que et comentava de Beuys es compleix ara. Fontcuberta ho deia: “Què fer amb una professió que s’ha convertit en un hobby?”. L’art viu un excés d’oferta i després, un excés de possibilitats. L’art viu al Regne de la Possibilitat. Jo considero que l’art del segle XXI hauria de ser, o l’artista que a mi m’interessa no és aquell que faci coses possibles sinó necessàries. El que s’instal·la al Regne de la Necessitat, on tu necessitis aquesta obra. No la que qualsevol pot fer, sinó la que tu necessites que es realitzi.\nI.N.: Una altra qüestió que m’interessa destacar és que, amb aquesta allau visual que estem vivint, l’artista està obligat pels mateixos instruments que utilitza (la imatge, la fotografia, el vídeo, etc) a explicar el món des d’alguna cosa que no és l’escriptura; ha de narrar el món per una altra via. I per això penso que estem vivint el trànsit de la figura de l’intel·lectual d’abans, fins ara l’escriptor, a un productor visual. I en aquest cas jo em sento part d’una generació que està al pont, i que està deixant de ser una cosa i no arribarà a l’altra. I bé, estàs aquí, aguantant fins que desapareguis.\nLl.B.: Hi ha una altra qüestió. Bé, podríem parlar de l’art oficial i el no oficial, el Màrqueting, les fires d’art, tot això… Existeix certa utilitat o és un negoci? Així, vist des de fora…\nI.N.: Una fira és un negoci. I, a mi m’agrada que es parli de les coses a les clares, fins i tot, no sé si més cíniques, però en tot cas més directes. No tinc cap cap interès en anar a un esdeveniment teòric d’una fira, per exemple. Em sembla que és un vernís que tothom se n’adona immediatament. Una fira es fa per vendre. Com una fira del llibre és perquè vagin a fer negoci els llibreters, els editors i els agents. I, el món de l’art segueix matisant, tamisant i avergonyint-se d’això que és el mercat, perquè al final gairebé tots sabem que no treballem ni fem obres perquè acabin en un basar més o menys sofisticat, però sense aquest basar resulta complicada la supervivència. Ara bé, al mercat de l’art li passa el mateix que li passa al mercat capitalista…\nI.N.: És un mercat on els valors estan distorsionats.\nLl.B.: Per l’oferta, la demanda…\nI.N.: Sí. I en això afecta també l’excés de demanda. El curiós és que al segle XXI i amb la manera en què el neoliberalisme està construint aquest món “d’uns pocs per aquí i uns molts per allà”, està passant en l’art el que està passant al món, és a dir: els productes sumptuosos continuen creixent. L’artista normal i corrent va decreixent. L’artista mitjà, la classe mitjana de l’art, es desploma. I aquí hi ha un punt profundament reaccionari perquè estem tornant a vendre Picassos, Van Goghs, etcètera i s’està desplomant tota la resta. I, finalment, penso que, cal revisar la frase “art contemporani”. Crec que és una definició mandrosa que parteix de dues eternitats falses. Ja Lenin va anomenar “història contemporània” allò que va començar amb la Revolució d’Octubre. Per què? Perquè per a ell el comunisme era etern. Quan s’acaba el comunisme i se sap que podia ser contemporani, però no etern, Francis Fukuyama parla de “La fi de la història” i planteja una altra eternitat que és la que comença en el post-comunisme. I ara veiem que també això era fals. Quan sorgeix aquest fi de la història, és a dir, aquesta post-història, té el seu apogeu l’art contemporani. En els últims vint anys. I això és una eternitat falsa també. Jo crec que caldria tornar la paraula al seu origen. “Contemporani” és allò que passa al nostre temps, però no per sempre. Així que l’estatut de “art contemporani”, a mi no em diu res, equival a no dir res.\nLl.B.: És clar. Molt bé. Et vaig demanar, quan vam quedar per a l’entrevista, que portessis algun objecte personal teu. Què has triat?\nI.N.: Vaig escollir una miniatura d’un cotxe, el Trabant, que és la marca que va fer l’Alemanya comunista. El vaig comprar a Berlín. Al Berlín posterior a la caiguda del mur de Berlín, on el comunisme s’ha tornat una mena de fetitxe també. Et venen tot tipus d’artilugis i és una de les coses que vaig rastrejant per fer el meu llibre El Comunista Manifiesto. El fantasma torna a recórrer el món però aquesta vegada ho fa com estètica, com a fetitxe, com a gran part temàtic del segle XX. Vaig escollir el Trabant perquè en el meu llibre Fantasía Roja (2006), l’últim capítol es diu “El hombre nuevo en Berlín”, precisament. I jo em sento com un Trabant, el Trabant és un objecte del comunisme que no encaixa del tot en el capitalisme, però no té marxa enrere. Està preparat per a un món i per a un futur que va quedar tallat, com una carretera, i ha d’agafar un altre camí. Així que travesses tots aquests carrers ple d’altres inputs i acabes convertit en una eina una mica obsoleta, auna mica com un mico de fira, perquè tots t’assenyalen: “Aquest és el paio aquell…”, no sé. Al cap i a la fi és un fetitxe. Em vaig adonar, per exemple, que és un objecte de col·leccionisme. Em refereixo als que tenen un Trabant de veritat.\nLL.B.: És clar, és clar …\nI.N.: I hi ha fins limusines fetes amb dos Trabants, etcètera … I bé, em vaig sentir identificat biogràficament amb aquest cotxet, que ha de ser un dels cotxes més dolents que s’han fet en la història automotriu.\nLl.B.: Ha-haha! Molt bé … Vols comentar algun projecte futur, alguna cosa que estàs preparant…\nI.N.: Primer, vaig estar algun temps sense fer exposicions, crec que vaig a tornar a fer alguna exposició. I estic en dos llibres que he anat alimentant durant anys, molt diferents. Un és sobre Cuba. I un altre és sobre la relació sobre art i la literatura. I no sé per on tiraré o quin. Són dos llibres totalment diferents. Fogwill, l’escriptor argentí, amb qui vaig passar una setmana, em va ensenyar a que fos ficant coses en un arxiu d’un llibre hipotètic i que ho fos omplint.\nI.N.: …Ho va fer en el seu propi ordinador, tot comentant o objectant sobre els meus propis llibres. En tota la meva vida, és l’única ensenyança que he tingut d’un escriptor en termes pràctics.\nLl.B.: Perfecte. Ara una pregunta enfocada a l’escriptor: revises els textos o deixes que la mà vagi per lliure?… “Bé, el que acabo d’escriure ja m’agrada”… Quin procés creatiu segueixes?\nI.N.: Oh!… Terrible, terrible… Primer perquè el text el penso per complet, pot ser que em passi una nit sencera d’insomni pensant una pàgina i aquesta pàgina ja està en el meu cap. Jo no escric mai sense tenir-ho abans al cap, ni tan sols els articles. Primer està al meu cap. Si em vaig a caminar, per exemple, o vaig a nedar, o el que sigui, jo vaig pensant el text … O prenent una cervesa. O somiant fins i tot.\nLl.B.: Sí, és clar …\nI.N.: Estic donant-li voltes… I quan em planto, el text ve amb una mena d’esborrany mental. I després sí, els meus editors saben que el que no es pot fer amb mi és deixar-me un text, perquè el seguiré revisant fins a l’infinit.\nI.N.: Un cop ho tinc publicat el que no faig és tornar-lo a llegir. Ara vaig tornar a llegir el meu primer llibre que va ser La balsa perpetua (1998), perquè serà reeditat. Feia quinze anys que no llegia. I em va semblar una experiència molt rara. I evidentment, vaig haver amarrarme, perquè volia arreglar moltes coses, és clar.\nAcabem aquí. Enrere queda la memòria de les pedres del pati de Filologia. Els murmuris dels alumnes i el biaix de llums que campeja per les columnes del primer pis. Un cop al carrer, compartim una part del trajecte a peu. Parlem durant el camí sobre l’art i la necessitat de l’art. I mil coses. Potser ara Iván de la Nuez té una pàgina al cap a mig escriure, a la pàgina mental que serà després una crítica, una exposició o la part d’un capítol d’un dels llibres que prepara.


Els 10 telèfons amb millor rendiment de juliol de 2021 | Androidsis\nAaron Rivas | 06/07/2021 11:11 | dispositius Android, Notícies\nUn dels benchmarks més coneguts, populars i fiables de tot el món Android és, sense cap mena de dubte, AnTuTu. I és que, al costat d'Geekbench i altres plataformes de proves, aquest sempre se'ns presenta com un fiable benchmark a el qual prenem com a punt de referència i suport, ja que ens proporciona informació rellevant a l'hora de saber com de potent, ràpid i eficient és un mòbil, sigui el que sigui.\nCom és de costum, AnTuTu sol fer un informe mensual o, més aviat, un llistat sobre els terminals més potents de mercat, mes per mes. Per això, en aquesta nova oportunitat et mostrem el respectiu a el mes de juny, que és l'últim tret a la llum pel benchmark i correspon a aquest mes de juliol. Vegem!\n1 Aquests són els mòbils d'alt rang amb millor rendiment de juliol\n2 Els gamma mitjana amb millor rendiment\n3 Black Shark 4 Pro, el mòbil més poderós de moment\nAquests són els mòbils d'alt rang amb millor rendiment de juliol\nAquest llistat va ser revelat recentment i, com destaquem, pertany a el passat mes de juny, Però aplica per a juny ja que és el top més recent de l'benchmark, per la qual cosa AnTuTu podria donar-li un gir a això en el proper rànquing d'aquest mes, el qual veurem a l'agost. A continuació, aquests són els smartphones més potents en l'actualitat, d'acord amb la plataforma de proves:\nCom bé es pot detallar en el llistat que adjuntem a dalt, el Black Shark 4 Pro i Xarxa Magic 6 Pro són les dues bèsties que s'ubiquen en els dos primers llocs, Amb 849.822 i 833.276 punts, respectivament, i una diferència numèrica entre si no molt gran. Aquests telèfons intel·ligents disposen de les plataforma mòbil Snapdragon 888 de Qualcomm.\nEl tercer, quart i cinquè lloc els ocupen els OnePlus 9 Pro, Oppo Find X3 Pro i Viu X60 Pro +, Amb 824.459, 818.689 i 811.808 punts, respectivament, per així tancar els primers cinc llocs de la llista de AnTuTu.\nPer finalitzar, la segona meitat de la taula està conformada pel iQOO juliol (7), OnePlus setembre (811.508), Realme GT (9), ROG Phone 810.916 (810.141) i Xiaomi meu 5 Ultra (808.576), en el mateix ordre , de l'sisè a el desè lloc.\nEls gamma mitjana amb millor rendiment\nA diferència del primer llistat ja descrit, el qual està predominat només pel chipset processador Snapdragon 888, la llista dels 10 principals mòbils d'avui en dia de rang mitjà amb millor rendiment per a juliol de l'2021 per AnTuTu té telèfons intel·ligents amb processadors de MediaTek , Kirin i, per descomptat, de Qualcomm. Els Exynos de Samsung, a l'igual que en edicions passades, no es veuen per enlloc en aquesta ocasió.\nDesprés de l'Xiaomi meu 11 Lite 5G, que va aconseguir marcar una xifra alta de 531.531 i està impulsat pel Dimensity 820 de Mediatek, l'Honor 50 Pro, que està potenciat amb el Snapdragon 778G, es col·loca en la segona posició, amb un puntuació de 513.422. A aquest li segueix l'Honor 50, amb un puntuació de 505.028. Aquest últim funciona també amb el Snapdragon 778G.\nEls Oppo Reno6 5G, Realme Q3 Pro i Redmi 10X 5G han assegurat la quarta, cinquena i sisena posició, Respectivament, amb xifres de 481.288, 452.616 i 452.596. El iQOO Z3 està en la setena posició, amb una marca de 445.827 punts.\nEls Huawei Nova 8 Pro i Nova 8 estan en la vuitena i novena posició, Amb 438.936 i 435.681, respectivament. El primer és un telèfon intel·ligent que està equipat amb el poderós Kirin 985, mentre que el segon també compta amb dit System on Chip. el Huawei Nova 7, Amb el Kirin 985 i els seus gens menyspreables 435.306 punts obtinguts en la plataforma de proves, és l'últim telèfon intel·ligent el llistat de AnTuTu.\nÉs evident la varietat de chipsets que trobem en aquest llistat, encara que aquesta no inclou models Exynos, però això ja és qüestió pròpia de Samsung, per no ser tan competitiva en aquest segment, en termes de rendiment i potència. Això succeeix després que Mediatek i Huawei, amb les seves Kirin, deixessin a Qualcomm fora en llistats anteriors. Ja el fabricant americà es va posar les piles des de fa un bon temps enrere i va aconseguir ficar diversos chipsets en aquest top, deixant a un seu en el primer lloc.\nBlack Shark 4 Pro, el mòbil més poderós de moment\nPer donar-li el reconeixement que es mereix, parlarem de les característiques i especificacions tècniques de el telèfon intel·ligent més potent de moment, d'acord amb el top dels gamma alta amb millor rendiment en el que va d'any.\nEl Black Shark 4 Pro és un dispositiu gaming que ve amb una pantalla Super AMOLED de 6.67 polzades de diagonal amb resolució FullHD + de 2,400 x 1,080 píxels i un format de visualització de 20: 9. Aquesta pantalla té una taxa de refresc alta de 144 Hz, compatibilitat amb HDR10 per a una interpretació de color i blancs bastant precisa i una brillantor màxim de 1,300 nits.\nPel que fa al seu processador, fa ús de l'Snapdragon 888 de Qualcomm, El chipset que viu en les seves entranyes i és capaç d'aconseguir una freqüència de rellotge màxima de 2.84 GHz. Aquesta peça ve acompanyada de la GPU Adreno 660. A més, el dispositiu es presenta en diverses versions, que poden ser de 8, 12 o 16 GB i 256 o 512 GB d'espai d'emmagatzematge intern. Això sí, no hi ha suport per a targeta microSD, de manera que aquest terminal no compta amb ampliació disponible de la memòria ROM.\nD'altra banda, el Black Shark 4 Pro de Xiaomi presumeix d'un sistema de càmeres darrere triple amb un mòdul principal de 64 MP amb obertura f / 1.8, Un sensor de cambra secundària de 8 MP amb obertura f / 2.2 i un últim disparador de 2 MP i obertura f / 2.4 per a fotos macro. Al seu torn, presenta una càmera frontal de 20 MP amb obertura f / 2.5 en el forat en pantalla que està ubicat a la part superior central de la mateixa.\nLa bateria d'aquest terminal és de 4,500 mAh de capacitat i és compatible amb tecnologia de càrrega ràpida de 120 W. Gràcies a aquest el mòbil es pot carregar un 50% en tan sols 5 minuts i 100% en uns 15 minuts. Aquesta és, sens dubte, una de les característiques més avançades i, a el mateix temps, interessants.\nAltres característiques inclouen un sistema de refrigeració, Un lector d'empremtes dactilars de muntatge lateral, Android 11 sota MIUI 12.5, Wi-Fi 802.11 a / b / g / n / ac / 6, Bluetooth 5.2, NFC per a la realització de pagaments contactless (sense contacte), una entrada jack de 3.5 per a auriculars i altaveus estèreo.\nRuta completa cap a l'article: Androidsis » Notícies » Els 10 telèfons amb millor rendiment de juliol de 2021


Proactiva Open Arms | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » Tag Archives: Proactiva Open Arms\nTag Archives: Proactiva Open Arms\nEl conveni vol enfortir els lligams entre dues organitzacions que tenen la protecció dels els drets de les persones en el centre de la seva activitat SOCIETAT. ElFòrum de Síndics, Síndiques, Defensors i Defensores Locals de Catalunya (FòrumSD) i la Fundació Proactiva Open Arms han signat un conveni en virtut del qual les dues organitzacions col·laboraran en el desenvolupament d’accions ...\nREDACCIÓ/SOCIETAT. Aquest matí a les 11,05 h. entrava per la bocana del port el vaixell Open Arms escortat per una patrullera de la Guàrdia Civil del mar i un vaixell de Salvament Marítim, que finalitzava així la seva tasca de rescatar nàufrags de les aigües del Mediterrani, concretament davant les costes de Líbia. Aquest vaixell, de l’ONG Proactiva Open Arms, ha estat voltant ...\n# FREEOPENARMS. 21 d’abril, solidaritat al Parc de les Morisques de Sant Quirze\nSOCIETAT. El pròxim dissabte 21 d’abril la Plataforma Ajudem als Refugiats organitza una tarda solidària al Parc de les Morisques de Sant Quirze del Vallès. L’objectiu és la recaptació de fons per ajudar a l’organització Proactiva Open Arms. A partir de les 17 hores, espectacles de música, teatre i tallers ompliran el parc de solidaritat. 17.00 h Oriol Barri 17.00 ...\nL’ONG Proactiva Open Arms vol sensibilitzar escolars i ciutadans mostrant la situació d’emergència humanitària al Mediterrani central i la seva tasca de salvament a persones que fugen per mar de conflictes bèl·lics, persecució i pobresa ...


Resultats Coincident de Dades geogràfiques | Pàgina 3 de 18 | Dades obertes de Catalunya\n174 Resultats Filtrada per...\n174 Resultats Filtrada per\nBase cartogràfica de zones de pesca lliures sense mort\nS'hi especifica la longitud del tram, les arts i esquers permesos, la societat de pescadors que col·labora en la gestió de la zona, el límit inferior de la zona, el límit superior de la zona, l'observació, el nom de la zona lliure, el codi de la zona lliure, el període hàbil i la conca hidrogràfica.\nTemes agricultura fauna i flora territori i paissatge\nTemes sigpac percel·la baix llobregat\nLímits de terme oficials\nDescàrrega de totes les línies de terme oficials dels municipis de Catalunya.\nTemes límits de terme límits municipals\nMostrant 21-30 de 174 resultats


NECESSITEU CAPGIRAR ELS MATALASSOS MODERNS D'ESCUMA? - VIVENT\nPotser t’ho han dit els teus pares. O potser era la teva tia preferida. El punt és que en algun lloc de la línia, un ésser estimat molt ben intencionat probablement us ha informat que heu de girar el matalàs regularment per mantenir-lo fresc i perllongar-ne la vida. Recordo clarament que la meva àvia em va perforar aquest punt al cap quan, com la bona adulta que em preparava, vaig comprar la primera compra de matalàs. No va ser fins fa poc que vaig saber que fer el flip OG no és en realitat la millor idea. (Ho sento, àvia!)\nSi això us fa sentir que tota la vostra vida és mentida, bé, uniu-vos al club. Però també, posem-ho en perspectiva. No hauria de suposar cap sorpresa que els temps canvien i, amb ells, la tecnologia. Els vostres éssers estimats ben intencionats no s’equivocaven en llançar matalassos, per se; simplement no estaven acostumats als molts tipus de matalassos que hi ha actualment al mercat.\nPer tant, vés-te’n fàcil amb el pare o l’àvia, que no sabien l’error de les seves maneres.\nHauria de girar el matalàs?\nAvui en dia, hi ha massa tipus de matalassos per donar-los al vell. pregunta una resposta única per a tots. Una norma general segura, però, és que no hagueu de girar el matalàs tret que sàpiga amb seguretat que es tracta d’un matalàs de vella escola dissenyat per ser utilitzat a banda i banda. En cas contrari, és probable que tingueu un matalàs més modern que estigui cap per amunt i que no s’hagi de capgirar. Alguns exemples són els matalassos amb coixí, així com els matalassos de làtex amb escuma de memòria (com Casper , Leesa , Tuf i agulla i altres marques de llit en una caixa). Voltejar aquest tipus de matalàs no fa res per la seva longevitat ... sense oblidar-se que pot provocar danys indeguts mentre pugueu aquella ventosa com un Ghostbuster que intenta enderrocar el Stay Puft Marshmallow Man.\nL’escuma en capes d’un Matalàs Leesa . (Crèdit de la imatge: Leesa )\nOmet la gira i gira-la\nEl fet que no hagi de girar el matalàs no vol dir que estigui completament desconegut. En lloc de fer un tomb, heu de girar. Si teniu un matalàs d’una sola cara (només dormiu per un costat), gireu el matalàs d’extrem a extrem, és a dir, moveu el matalàs 180 graus, explica Informes del consumidor . El peu del matalàs és ara al capdavant i viceversa.\nEl lloc recomana fer-ho cada dues setmanes durant els tres primers mesos que tingueu un matalàs i, després, cada dos mesos després. Altres experts recomanen girar cada sis mesos, així que seleccioneu el vostre ritme i seguiu-lo. La idea és la mateixa en qualsevol dels horaris: girar ajudarà a evitar que el llit aconsegueixi que el tipus de divots dormin al mateix lloc tot el temps que es pugui crear.\nCom recordar girar el matalàs\nEstem tots ocupats i el temps passa lliscant en un tancar i obrir d’ulls, de manera que probablement hagi passat un minut calent des que recordàveu que s’havia de girar, oi? Gestió de les llars 101 ofereix un truc útil per mantenir-se en la pista en el futur: agafeu targetes índexs i escriviu-hi els mesos que teniu previst rotar. Per exemple, és possible que tingueu quatre targetes que llegeixen gener, març, maig i juliol. O només dos: primavera / estiu i tardor / hivern. A continuació, fixeu les targetes índex al matalàs. Si gireu a temps, la targeta al peu del llit coincidirà amb el mes més recent.\nPer tant, encara heu de posar una mica d’equitat de suor, però no gaire igual que quan feia girar el matalàs. I, com a bonificació, el matalàs pot durar més i l’esquena no es convertirà en una víctima d’un son incòmode. Matalàs giratori FTW!\nVeure Com netejar el matalàs\nSempre vaig lluitar amb beure prou aigua fins que no vaig provar aquest geni truc de Twitter\nAquest protector de matalàs bloqueja els àcars, la suor i els al·lèrgens, i compta amb més de 28.000 ressenyes positives d'Amazon\nCom decorar parets en blanc a bon preu\nCom es fa un saquet repel·lent a l’arna


SAFE-GUARD® (fenbendazole) Equi-bits® | Merck Animal Health USA\nThere are no known contraindications for the use of SAFE-GUARD Equi-bits® Top Dress Pellets in horses.1\nSAFE-GUARD Equi-bits: Consult your veterinarian for assistance in the diagnosis, treatment and control of parasitism.\n1. SAFE-GUARD® (fenbendazole) Equi-bits® equine dewormer product label.\nHome » Species » Equine » Products » SAFE-GUARD® (fenbendazole) Equi-bits®


9, rue de la Michodière, 75002, Paris, 2n districte, França\nInstal·lacions de l'habitació : Aire condicionat, Assecador, Bany, Caixa forta, Calefacció, Carpeted, Complements de bany, Dutxa o banyera, Escriptori, Flat-screen TV, Garden view, Lavabo, Minibar, Sabatilles, Soundproofing, TV, TV per satèl·lit, Telèfon , Towels, Wake-up service, Wardrobe/Closet\nTarifa: 180,20 € ... 652,00 €; select dates below to get current rates.\nInstal·lacions de l'habitació : Aire condicionat, Assecador, Bany, Caixa forta, Calefacció, Carpeted, City view, Complements de bany, Dutxa o banyera, Entire unit wheelchair accessible, Escriptori, Flat-screen TV, Garden view, Interconnected room(s) available, Lavabo, Minibar, Sabatilles, Soundproofing, TV, Telèfon , Towels, Wake-up service, Wardrobe/Closet\nTarifa: 263,33 € ... 547,11 €; select dates below to get current rates.\nInstal·lacions de l'habitació : Aire condicionat, Alarm clock, Assecador, Bany, Barnús, Caixa forta, Calefacció, Carpeted, City view, Coffee machine, Complements de bany, Dutxa o banyera, Entire unit wheelchair accessible, Escriptori, Flat-screen TV, Garden view, Lavabo, Minibar, Sabatilles, Sofa, Soundproofing, TV, TV per satèl·lit, Telèfon , Towels, Wake-up service, Wardrobe/Closet, Zona d'estar, iPod dock\nLlits: 2x Single bed(s) bed o 1x Double bed(s) bed + 1x Sofa bed(s) bed\nInstal·lacions de l'habitació : Aire condicionat, Assecador, Bany, Banyera, Barnús, Caixa forta, Calefacció, Carpeted, Coffee machine, Complements de bany, Dutxa, Escriptori, Flat-screen TV, Garden view, Lavabo, Minibar, Sabatilles, Sofa, Soundproofing, TV, TV per satèl·lit, Telèfon , Towels, Wake-up service, Wardrobe/Closet, Zona d'estar, iPod dock\nInstal·lacions de l'habitació : Aire condicionat, Assecador, Bany, Banyera, Caixa forta, Calefacció, Carpeted, Complements de bany, Escriptori, Flat-screen TV, Garden view, Interconnected room(s) available, Lavabo, Minibar, Sabatilles, Soundproofing, TV, Telèfon , Toilet paper, Towels, Wake-up service, Wardrobe/Closet\npermalink : http://www.parishoteldesk.com/hotel/181671-golden-tulip-opera-de-noailles-paris.ca.html


trituradora de cono cromita - pv-dronten-eo.nl\nUso: piezas de desgaste para trituradoras en la cantera, minería, cemento . placa de impacto, camisas de impacto y placa de revestimiento,Placa lateral, tornillo . piedra calcárea, conquista, piedra caliza siliconada, mineral cromita, mineral,. Obtener precio molino de cromita hotelquest.be. trituradora de mineral de cromita .\nseparador magnetico de mineral de cromita de\nmolino de bolas de oro de granito_Molino De Bolas De Oro De Granito Duro - pro-pt.nlMolino De Bolas De Oro De Granito Duro. mini molino triturador de oro duro YouTube. Mar 25, 2019· No veas este vídeo sino te gusta el ORO / C


La mediació és un mètode complementari i no alternatiu a la via judicial. És a dir, no limita el dret d’acudir a la via judicial. També és possible acudir a mediació suspenent la via judicial ja iniciada.\nLa mediació és la intervenció d’un tercer imparcial i neutral en una disputa o conflicte sorgit entre dos o més parts, amb la finalitat d’aconseguir una solució al conflicte plantejat.\nÉs un mitjà de solució de conflictes on el mediador és acceptat i triat de manera voluntària per les parts i facilita a que aquestes arriben per si mateixes a l’acord.\nL’important és que els interessos de les parts isquen a la llum, que comuniquen i arriben a possibles solucions, acords, de manera satisfactòria. No hi ha guanyadors o perdedors.\nEl mediador aplica les tècniques de la mediació, controla els nivells de tensió entre les parts, assegura l’ús alternatiu de la paraula, aclareix postures i frena la dinàmica d’augment o escalada del conflicte.\nEl principi de confidencialitat regeix aquest mitjà de resolució de conflictes.\nReial decret 1109/2015, d’11 de desembre, pel qual es desenvolupa la Llei 4/2015, de 27 d’abril, de l’Estatut de la víctima del delicte, i es regulen les Oficines d’Assistència a les Víctimes del delicte.\nOrdre JUS/746/2014, de 7 de maig, per la qual es desenvolupen els articles 14 i 21 del Reial decret 980/2013, de 13 de desembre i es crea el fitxer de mediadors i institucions de mediació.\nLlei 7/2001, de 26 de novembre, reguladora de la mediació familiar, en l’àmbit de la Comunitat Valenciana.


Frederica de Mecklenburg-Strelitz - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(de) Friederike zu Mecklenburg\n(de) Friederike Luise Karoline Sophie Charlotte Alexandrine, Herzogin zu Mecklenburg\n3 març 1778\n29 juny 1841 (63 anys)\nLluís Carles de Prússia (1793–1796)\nFrederic Guillem de Solms-Braunfels (1798–1814)\nErnest August I de Hannover (1815–1841)\nPrince Wilhelm of Solms-Braunfels (en)\nPrincess Auguste of Solms-Braunfels (en)\nCarles de Solms-Braunfels\nFriedrich Wilhelm Karl Georg Prinz von Preußen (en)\nFrederic de Prússia\nAlexander of Solms-Braunfels (en)\nFrederica Guillemina de Prússia\nCarles II de Mecklenburg-Strelitz i Frederica de Hessen-Darmstadt\nTeresa de Meclemburg-Strelitz, Carlota de Mecklenburg-Strelitz, Lluïsa de Mecklenburg-Strelitz, Carles de Mecklemburg-Strelitz i Jordi de Mecklemburg-Strelitz\nFrederica de Mecklenburg-Strelitz, reina de Hannover (Hannover 1778 - 1841) va ser princesa de Mecklenburg-Strelitz amb el tractament d'altesa que es casà en tres ocasions i que esdevingué reina de Hannover.\nNascuda el dia 2 de març de l'any 1778 a la ciutat de Hannover, filla del gran duc Carles II de Mecklenburg-Strelitz i de la landgravina Frederica de Hessen-Darmstadt. Frederica era néta per via paterna del duc Carles I de Mecklenburg-Strelitz i de la princesa Elisabet Albertina de Saxònia-Hildburghausen; mentre que per via materna ho era del príncep Jordi Guillem de Hessen-Darmstadt i de la duquessa Lluïsa zu Leiningen-Heidesheim.\nEl dia 26 de desembre de l'any 1793 es casà a Berlín amb el príncep Lluís de Prússia, fill del rei Frederic Guillem II de Prússia i de la landgravina Frederica Lluïsa de Hessen-Darmstadt.\nSAR el príncep Frederic Guillem de Prússia, nat el 1794 a Berlín i mort el 1863 a Berlín. Es casà amb la princesa Lluïsa d'Anhalt-Bernburg.\nSAR el príncep Frederic Guillem de Prússia, nat el 1795 a Berlín i mort el 1798 a Berlín.\nSAR la princesa Frederica de Prússia, nada el 1796 a Berlín i morta el 1850 a Dessau. Es casà amb el duc Leopold IV d'Anhalt el 1818 a Berlín.\nLluís morí a Berlín el dia 28 de desembre de 1796. Poc després, el 10 de desembre de 1798 a Berlín es casà en segones núpcies amb el príncep Frederic Guillem de Solms-Braunfels, fill del príncep Frederic de Solm-Braunfels i de la comtessa Guillermina de Solms-Laubach. La parella tingué\nSAS la princesa Sofia de Solms-Braunfels, nada el 1799 a Ansbach i morta pocs mesos després.\nSAS el príncep Frederic Guillem de Solms-Braunfels, nat el 1800 a Triesdorf i mort tres dies després.\nSAS el príncep Guillem de Solms-Braunfels, nat el 1801 a Triesdorf i mort el 1868 a Salzburg. Es casà el 1831 a Viena amb la duquessa Maria Kinsky von Wchinitz und Tettau.\nSAS la princesa Augusta de Solms-Braunfels, nada el 1804 a Triesdorf i morta el 1865 a Eichberg bei Eltville. Es casà el 1827 a Berlín amb el príncep Albert de Schwarzburg-Rudolstadt.\nSAS el príncep Alexandre de Solms-Braunfels, nat a Königsberg el 1807 i mort a Marxheim (Nassau) el 1867. Es casà amb la princesa Lluïsa von Landsberg-Velen.\nSAS el príncep Frederic Guillem de Solms-Braunfelsm nat el 1812 a Neustrelitz i mort el 1875 a Rheingrafenstein bei Kreuznach. Es casà el 1845 a Bendorf amb la princesa Sofia de Löwenstein-Wertheim-Rosenberg.\nEl príncep Frederic morí el 13 d'abril de 1814 a Slaventzitz. Mesos després, el 25 de maig de 1815, Frederica es casà a Neustrelitz amb el rei Ernest August I de Hannover, en aquell moment duc de Cumberland, fill del rei Jordi III del Regne Unit i de la princesa Carlota de Mecklenburg-Strelitz. La parella tingué un únic fill:\nSM el rei Jordi V de Hannover, nat el 1819 a Berlín i mort el 1878 a París. Es casà amb la princesa Maria de Saxònia-Altenburg.\nFrederica morí l'any 1841 a la ciutat de Hannover. Quatre anys abans, l'any 1837 s'havia convertit en reina de Hannover a causa de l'accés al tron britànic de la reina Victòria I del Regne Unit que estava exclosa a la successió hannoveriana a causa que al regne alemany hi imperava la llei sàlica.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Frederica_de_Mecklenburg-Strelitz&oldid=26141580»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 gen 2021 a les 18:46.


EL PRIMER LLIBRE DE LES EMOCIONS | 9788468223957 | CHIARA PIRODDI\n/ EL PRIMER LLIBRE DE LES EMOCIONS\nEL PRIMER LLIBRE DE LES EMOCIONS\nCHIARA PIRODDI VVKIDS Ref. 9788468223957 Altres productes de la mateixa col·lecció Altres productes del mateix autor\nAprenem a reconèixer i treballar les emocions amb el mètode Montessori.\nAncho: 180 cm Largo: 180 cm Peso: 210 gr\nISBN : 978-84-682-2395-7\nAutors : CHIARA PIRODDI\nIlustradors : BARUZZI, AGNESE\nCol·lecció : MONTESSORI: UN MON D'EXITS


Transmissor de TV 1KW -\nTotal: USD 11507\nEl transmissor 1KW s'instal · la en un xassís 19inch, és convenient per a l'estació de TV mitjanes o petites.\n● El disseny de la configuració redundant pot reduir la taxa d'inactivitat de zero.\nEl subministrament de potència de disseny de redundància: paral · lel compartir el poder actual de la font d'alimentació de commutació múltiple, l'ordinador pot controlar l'estat de treball del subministrament d'energia i ajustar la seva condicions de treball de forma automàtica.\n2. Potència de sortida: 1KW\n4. VSWR de la impedància de càrrega de sortida: ≤1.12\n5. Distorsió Inter-modulació: ≤-50dB\n6. Transmissió inútil: en canal adjacent ≤-40dB\n7. Interfície de sortida de RF: 7 / 16 "\n8. Font d'alimentació: una sola fase 220V\n9. Consum d'energia: 2.5KW\n10. Mida de la forma: 1135mm × 675mm × 955mm\n5. Luminància no lineal: ≤ 10%\n6. Retard del grup: ≤ ± 60ns\n7. Relació senyal-destorba laboració d'interferència període de baixa freqüència: ≥ 50dB\n5. Les característiques d'amplitud de freqüència: ± 1dB\n<< 3KW transmissor TVEl transmissor de TV 500W >>


Visita del Conseller a la Gola.\nAlternativa | 25 Maig, 2012 06:00 | Compartir:\nNormalment no puc ni tenc massa ganes d’assistir a les visites que ens fan autoritats supramunicipal; aquestes són simples actes de propaganda institucional, en el que el més important és la fotografia i les declaracions davant la premsa. Sincerament pens que els polítics no haurien de dedicar tan temps a aquests tipus d’actes propagandístics, alguns pràcticament es passen la setmana d’acte en acte, sense trepitjar el seu despatx o fer una gestió acurada de la seva àrea.\nAhir va ésser una excepció (m’ho permetia el meu horari), vaig anar a la visita del Conseller d’Agricultura, Medi Ambient i Territori, Biel Company, que va fer al Centre de Turisme Ornitològic de la Gola), amb motiu del dia Europeu dels Parcs. Hi vaig anar per poder transmetre directament les nostres inquietuds respecte al Centre i al Parc de La Gola al Conseller.\nCom sabeu, al ple d’abril es va aprovar, la moció que presentàvem conjuntament amb CiUi ERAM relativa a la reobertura del Centre de Turisme Ornitològic de La Gola (pdf) que en principi s’hauria d’haver obert l’1 d’abril, i que es va obrir el 14 de maig (perdent una bona part de la millor època pel turisme ornitològic al nostre municipi).\nA la visita vam poder comprovar una vegada més, escoltats alguns comentaris, que el problema bàsic de la zona humida de La Gola és que alguns encara no comprenen que no és precisament un parc sinó un espai natural (al qual, per exemple, no es poden utilitzar herbicides). Aquesta és una concepció fonamental que no s’ha respectat des dels inicis i per la que venim lluitant a Alternativa fa anys amb tots els mitjans al nostre abast, des de notes de premsa a al·legacions i mocions.\nReduir a un parc urbà els inestimables valors naturalístics, interpretatius, educatius i turístics que pot aportar una zona humida com aquesta al Port de Pollença és una bestiesa. Cal recordar que es va construir un aparcament parcialment sobre la zona humida, que hi ha massa punts de llum tan a camins com a l’aparcament (la contaminació lumínica és incompatible amb la presència de determinades aus a la zona); també hi ha un excés exagerat de barres i ponts de fusta (que en el seu dia van costar una vertadera fortuna) i a dia d’avui encara no s’han retirat part dels enderrocs que en el seu moment es varen abocar dins la zona humida... És clar que les coses es podien haver fet millor i que encara es poden millorar.\nTornant a la visita, vam transmetre al Conseller la importància del turisme ornitològic al Port de Pollença, que hi té una llarga tradició i que a més a més, és un turisme sobre tot de primavera i tardor. Igualment vam demanar el compliment en la seva totalitat de la moció aprovada al passat ple i recuperar totalment els serveis que es donaren l’any passat al Centre a l’hora de considerar un futur conveni a signar amb Espais Natura Balear: horaris, personal, presència a internet, activitats divulgatives i escolars, voluntariat... Seria bàsic redactar un pla d'usos i una programació del Centre ja de cara a la propera tardor i en especial pel 2013. També hem demanat derivar alguns dels becaris de l’Àrea de Medi Ambient per a reforçar les tasques del Centre; aquesta darrera proposta sembla que serà acceptada per l’Ajuntament aquest mateix estiu, de la resta poca cosa vam treure en clar. Bàsicament la resposta del conseller va ser que no hi havia un euro i que ha de ser la iniciativa privada la que ha de col·laborar si es volen recuperar els serveis que es donaven al Centre.\nEn aquest moment la major despesa a assumir seria la d’ampliar el horari del Centre ja que abans hi havia dues persones treballant i ara només una i evidentment s’ha reduït l’horari i els dies d’obertura. Cal pensar que, de forma general, el turista ornitològic sol passejar-se els matins, dina on es troba i després va al seu allotjament... surt més els horabaixes, aprofitant per passejar pel Moll i anar al centre a recollir o contrastar informació. No vol dir que tots facin al mateix, però entre que enguany s'ha obert tard, no s'ha fet difusió suficient i s’ha canviat l'horari (i estarà dos dies tancat a la setmana), els visitants ben segur que baixaran... això no hauria de servir d’excusa a la Conselleria per a reduir l’activitat del Centre en el futur.\nNosaltres continuarem lluitant per a recuperar i millorar al màxim possible el que és un actiu molt important pel municipi i esperam comptar amb la resta de partits per fer-ho i també amb la iniciativa privada a través del Consorci de Turisme.\nAnteriors articles sobre la Gola a aquest blog.\nNota de premsa oficial de la visita\nGola | Enllaç permanent | Comentaris (6) | Retroenllaços (0)


(Director Institut Vilanova del Vallès de Vilanova del Vallès)\n(President AMPA Institut Els Tres Turons de Arenys de Mar)\nImma Serra Crosas\n(Vocal AMPA Secció d'Institut Les Margues de Calldetenes)\n(Presidenta AMPA Institut Esc. Industrial d'Arts i Oficis de Sabadell)\n(AMPA Institut Alexandre Satorras de Mataró)\n(Presidenta AMPA Institut Pere Calders de Cerdanyola del Vallès)\n(Directora Institut Giola de Llinars del Vallès)\n(AMPA Institut Gabriel Ferrater i Soler de Reus)\nNosaltres vàrem ser un dels primers centres a Catalunya en confiar en IDDINK i la veritat és que després de 5 anys, estem molt contents amb els resultats.\nLa seva gestió i la seva resolució és molt bona i a nosaltres ens ha suposat una gran tranquil·litat, tant a nivell econòmic (suposa un gran estalvi per a les famílies) com a nivell logístic. A més, la relació amb el personal d'IDDINK és molt fluida i bona, el que ens permet donar una resposta ràpida als pares davant de qualsevol incidència que pugui sorgir.\n(secretària acadèmica Institut Maria Rúbies de Lleida)\nJosé Ángel Hernández Santadaria\n(Institut Badalona VII de Badalona)\n(Institut Damià Campeny de Mataró)\nVíctor Pérez Garcia\n(Director Institut Pere Alsius i Torrent de Banyoles)\n(Coordinadora Pedagògica Institut de Badia del Vallès de Badia del Vallès)\n(Comunicació AMPA Institut Gelida de Gelida)\n(Director Institut de l'Arboç de L'Arboç)\n(Presidenta de l'AMPA Institut Lluís de Requesens de Molins de Rei)\n(Director Institut Anna Gironella de Mundet de Barcelona)


Jordi Magentí va tornar a Susqueda l'endemà de l'assassinat\nJordi Magentí va tornar al pantà de Susqueda l'endemà de la mort dels joves\nHi hauria anat amb l'objectiu d'eliminar qualsevol rastre que el pogués assenyalar com a culpable\nper Redacció dijous, 12 d’abril 2018 - 08:38h | Actualitzat a 12/04/2018 09:23h\nJordi Magentí, el principal sospitós del crim de Susqueda | CatalunyaDiari.cat\nEl sospitós del doble assassinat del pantà de Susqueda, Jordi Magentí, hauria tornat al lloc del crim, l'endemà de posar fi a la vida de Marc Hernández i Paula Mas. Així ho determina l'informe policial, on es detallen els moviments de l'investigat després de, presumptament, matar ambdós joves.\nSegons han revelat els Mossos d'Esquadra, Jordi Magentí va visitar el pantà de Susqueda el 25 d'agost, 24 hores després de la mort dels excursionistes, acompanyat de la seva dona. No obstant això, l'acusat s'hauria allunyat d'ella durant dues hores, en les que es desconeixen els seus moviments.\nEs considera que va poder utilitzar aquell període per acabar d'amagar les proves que el poguessin inculpar. Jordi Magentí hauria buscat els objectes i pertinences de les seves víctimes, per tal d'esborrar-ne qualsevol rastre i evitar que se'l pogués relacionar amb el crim.\nImatge d'arxiu del crim del pantà de Susqueda | EFE\nEl 24 d'agost de 2017, Marc Hernández i Paula Mas van desaparèixer. Mesos després, les investigacions van assenyalar a Jordi Magentí, un veí d'Anglès, municipi de la Selva, que presumptament hauria coincidit amb les víctimes al pantà de Susqueda, per posteriorment posar fi a les seves vides.\nEls informes apunten que el sospitós hauria utilitzat una arma blanca per agredir a un dels joves, per posteriorment matar-los, mitjançant una pistola. Després, va lligar-los amb les cordes d'un caiac i va llençar-los al pantà, enfonsant-los amb pedres a les motxilles.\nLes versions de Jordi Magentí\nTot i haver mantingut sempre ferm el seu discurs d'innocència, els Mossos d'Esquadra van assenyalar a Jordi Magentí com a principal sospitós el desembre passat. Des de llavors, les investigacions apunten directament cap a ell i les versions que ha ofert donen, cada vegada més, certesa de ser-ne el responsable.\nEl 4 de desembre, Jordi Magentí va assegurar haver estat al pantà de Susqueda el 24 d'agost, però admetent «no haver observat res estrany». Les declaracions anaven canviant a mesura que passaven els interrogatoris, fins a acabar admetent que «va escoltar dos trets, crits, i un altre tret».\nEls canvis d'explicacions en les seves argumentacions i la munició per una arma de 22 mil·límetres, que es va trobar a la seva llar, han fet que les sospites cap a Jordi Magentí continuïn augmentant. Es confia poder trobar les proves suficients, pròximament, per poder tenir el cas vist per sentència.\nATENCIÓ: La contundent decisió del jutge contra l'assassí masclista de Girona\nATENCIÓ: Intenta fugir d’un control i deixa diversos policies ferits en aquesta ciutat catalana\nMossos d'Esquadra Crim Susqueda


Seven Dials Quinton Mules | belk\nStyle #: QUINTOND30086\nSlip into the Quinton Western-style mules by Seven Dials. These casual heels have a beautiful airy open weave upper construction, elevated by an angled heel and finished with a pointed toe.\nESPRIT Jade Mule\nESPRIT Jade Slip On Mule


en fr DEVELOPMENT POLICY-MAKING IN TANZANIA 1962-1982: A CRITIQUE OF SOCIOLOGICAL INTERPRETATIONS DEVELOPMENT POLICY-MAKING IN TANZANIA 1962-1982: A CRITIQUE OF SOCIOLOGICAL INTERPRETATIONS - pdf descargar\nen fr DEVELOPMENT POLICY-MAKING IN TANZANIA 1962-1982: A CRITIQUE OF SOCIOLOGICAL INTERPRETATIONS DEVELOPMENT POLICY-MAKING IN TANZANIA 1962-1982: A CRITIQUE OF SOCIOLOGICAL INTERPRETATIONS - Descarga este documento en PDF. Documentación en PDF para descargar gratis. Disponible también para leer online.\nAutor: Jeannette Hartmann -


PER MOLTS ANYS MAISY. LUCY COUSINS. Libro en papel. 9788488061959 Librería +Bernat ,Magatzem de Cultura de Barcelona\nPER MOLTS ANYS MAISY\nVista previa: PER MOLTS ANYS MAISY


Videos de productes\nInformacions sobre la nostra empresa\nAC-FIX és una marca ben reconeguda a l'indústria europea i americana de productes per a instal·lacions sanitàrias i de calefacció. La marca AC-FIX pertany a Global Piping Systems, S.L. (GPS), empresa europea fundada a 1999 amb oficines centrals a Barcelona, Espanya. Després d'anys de desenvolupament, GPS té empreses filials i socis estratègics a Alemanya, França, Espanya, Xile i a la Xina. Els productes AC-FIX es venen principalment a Europa, Amèrica del Sud, Austràlia, Orient Mitja i altres regions.\nEl nostre departament de disseny i desenvolupament compte amb un equip d'ingeniers que desenvolupen constantment noves aportacions tecnològiques i millores a la qüalitat dels nostres productes. El nostre objetiu es dissenyar i fabricar productes cada vegada més innovadors, segurs, fiables, fàcils d'instal·lar i que facilitin l'estalvi d'energia.\nLes games de productes AC-FIX principals són:\nAccesoris d'unió, vàlvules i eines per a tubs plàstics.\nCol·lectors i termostats.\nVàlvules de radiadors.\nEls nostres objetius finals com a empresa són oferir als nostres clients productes d'alta qüalitat amb preus competitius, oferir als nostres treballadors un lloc on poguer desenvolupar-se amb èxit a nivell professional i oferir als nostres accionistes un bon retorn sobre la seva inversió.\n2019 AC-FIX. All rights reserved.


Una mascota beneficia la salut de la gent gran - FEGP\n6 d'abril de 2022 6 d'abril de 2022 SocisDeixa un comentari a Una mascota beneficia la salut de la gent gran\nAquest és un exemple d’animals domèstics, però, es pot ampliar moltíssim més: peixos, tortugues, hàmsters, etc. L’ideal és que s’adeqüi a la manera de ser de la persona i al seu estil de vida. Per més informació, contacteu amb SEPES Atenció Domiciliària.


Revisió del 06:39, 3 juny 2016\nRevisió del 06:39, 3 juny 2016 (modifica) (desfés)\nMalik Ahmad, que estava a [[Junnar]] quan va morir el seu pare, va adoptar el títol del difunt, Nizam al-Mulk i sense permís del sultà va continuar la campanya contra els forts marathes i va retenir els forts de [[Maharashtra]], tot el [[Konkan]] i el territori de l'alt [[Godavari]]. Després va anar a Bidar on Mahmud el va rebre i li va confirmar la possessió de tots aquestosaquests territoris. La seva bona administració li va valer respecte i suport.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/17048045»


Xina Cube Organizer Fabricants, proveïdors, fàbriques i empreses - Shenzhen Tinya Plastic Products Co., Ltd.\nCasa > Productes > Organitzador de maquillatge cosmètic > Organitzador de cubs\nCaixa transparent de maquillatge\nAquesta caixa d'emmagatzematge de maquillatge clara us ajuda a emmagatzemar i mostrar les coses que s'utilitzaran. Disposa de 6 safates i 15 safates. La mida perfecta per posar-la a la taula sense tenir massa espai mentre emmagatzema les joies, els cosmètics i... Més\nOrganitzador cosmètic clar amb calaixos\nFeu que la vostra vida sigui una mica més fàcil amb l'Organitzador de cosmètics amb calaixos que organitza tots els elements essencials de maquillatge preferits en el vostre propi comptador de maquillatge i cosmètics. Té un cas transparent que us permet trobar fàcilment el... Més\nCalaixos acrílics d'emmagatzematge cosmètic\n1, Els calaixos acrílics d'emmagatzematge cosmètic tenen un aspecte elegant i atractiu que el converteix en un regal fabulós per a totes les vacances. 2, Declutir la seva taula de vestir, mantenir tots els cosmètics en un sol lloc, i permet orientar el que necessita a... Més\nCalaix d'Organitzador Cosmètic Acrílic\nEl cub perfecte! Dissenyat exclusivament per Tinya, es pot utilitzar com a caixa de maquillatge i caixa de joieria, que us permet col·locar tots els cosmètics i joies en un únic cas. Més\n3 calaixos Organitzador de maquillatge acrílic\nIMATGE tenint tots els llapis de llavis, píndoles en pols, pinzells i llapis de llavis, tot en calaixos separats. Aquest aspecte es pot aconseguir amb el nostre organitzador de maquillatge acrílic de 3 calaixos. Més\n7 calaixos Organitzador de maquillatge acrílic\nAquest és un organitzador perfecte per a una varietat de maquillatges i accessoris. Està fabricat amb acrílic de primera qualitat i resistència a la fragilitat d'alta qualitat contra lesions i danys. És més gruixut i durador que les caixes d'emmagatzematge de... Més\nCaixes d'emmagatzematge de maquillatge acrílic\nClarament una gran elecció! Els nostres calaixos d'emmagatzematge de maquillatge acrílics a mà es veuen preciosos i contenen tot, des del maquillatge fins a la joieria. El material resistent a la llum ultraviolada de cada peça amplia la vida útil del sistema i... Més


La Diputació confia a trencar les barreres històriques del turisme després de superar les dos milions de pernoctaciones abans de l’estiu – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n8 julio, 2017 vlcseo 207 Views 0 Comments\nL’estratègia de promoció turística empresa pel Govern Provincial i empresaris propicia un augment del 8% en viatgers\nMartínez: “El turisme és ja un pilar econòmic i laboral per a Castelló i amb aquestes xifres anem camí d’un any de rècord”\n8 de juliol. L’excel·lent comportament que està registrant el turisme augura un any de registres històrics per a la província de Castelló després que en els cinc primers mesos de l’any s’haja aconseguit superar la barrera de les dos milions de pernoctaciones. Açò permet confirmar les expectatives del Govern Provincial que enguany es puguen trencar totes les barreres històriques tant de turistes com d’ocupació en 2017.\nEn total, 2.045.144 pernoctaciones que tal com ha assenyalat el vicepresident i diputat de Turisme, Andrés Martínez, suposen un increment notable del 11% respecte al mateix període de l’any passat “i una demostració que apostar pel turisme és una de les millors fórmules per a atraure riquesa i creixement a la província”.\nNo en va, l’augment de les pernoctaciones entre els mesos de gener i maig arriba de la mà d’un també important increment en el nombre de viatgers. Així, durant els cinc primers mesos de 2017 han arribat a Castelló un total de 551.072 turistes el que suposa un 8% més que en els mateixos mesos de 2016.\nTot açò gràcies a la recuperació del mercat nacional però, sobretot, a l’ambiciosa política de promoció turística empresa pel Govern Provincial de la mà del empresariado de la indústria turística de Castelló per a afermar al turisme com “un sector productiu de primer ordre i un pilar fonamental sobre el qual se sustente el teixit econòmic i laboral de Castelló. El turisme és ja una font de riquesa per als nostres pobles i ambicionem multiplicar aqueixa realitat perquè cada vegada arriben més visitants i amb ells més oportunitats als nostres pobles”.\nPer a açò, al llarg de l’any la Diputació invertirà a través de l’àrea de Turisme un total de 5.125.202 euros que, ha incidit Martínez, “estan permetent que cada dia més potencials visitants, tant a Espanya com a Europa, coneguen Castelló, el seu inesgotable patrimoni, i ens vegen com un opció idònia per a les seues vacances”.\nAmb aquest objectiu, el Govern Provincial ha dut a terme nombroses accions estratègiques de promoció tant en les principals regions emissores de turistes, com ha succeït en el primer tram de l’any de la Comunitat Valenciana, Catalunya i Madrid, com d’aquells països que per proximitat, o connexió directa amb l’aeroport, més turistes envien. És el cas de França, capdavanter en el rànquing de turisme estranger amb un 23%, Alemanya (12,84%) i Regne Unit que amb un 11,39% i gràcies als vols directes des de Castelló amb Londres i Bristol, ja va registrar el passat any el major increment respecte a 2015 amb un 30,42%.\nIncremente ocupació turística\nTot açò es tradueix, tal com ha remarcat el vicepresident de Turisme, “en més i millors oportunitats laborals que “fan que el turisme siga cada vegada més un espai d’oportunitats on els castellonencs troben una estabilitat laboral”.\nI és que el full de ruta marcat des de la Diputació al costat del empresariado turístic perquè l’ocupació “siga una opció laboral tot l’any i no solament en temporada alta”, ja ha permès que sense anar més lluny en l’acumulat d’aquests cinc primers mesos de l’any 18.549 castellonencs de mitjana emprats cada mes.\nAixí, la quota del percentatge sobre el total de la població emprada ascendeix fins al 9%, amb un increment del 6,56% en ocupació turística amb respecte gener a maig del 2016 “demostrant que el turisme és ja una opció de treball para milers de castellonencs i no únicament durant els tres mesos d’estiu”.\nMés de 850.000 turistes a l’estiu\nA aquestes xifres cal sumar-li la “excel·lent previsió turística” que llancen els indicadors de cara a la campanya estival durant els mesos de juliol, agost i setembre en els quals es preveu l’arribada de més de 850.000 visitants i més de 4,5 milions de pernoctaciones hoteleres.\n“Les previsions turístiques per a juliol -ha recordat Martínez- superen el 91% en el litoral castellonenc sense explicar les reserves d’última hora i amb plena ocupació a Benicàssim i voltants durant la setmana del FIB. Són xifres que ens animen a seguir treballant per a fer que eix estratègic per a la Diputació que és la promoció turística redunde en més i millors oportunitats socials, econòmiques i laborals per a la nostra província i els seus municipis”, ha argumentat Martínez.\n← Arranca el 20º open Alicante de futvoley amb la disputa de la fase prèvia\n“Dia de l’Orxata i la Xufa de València” →\nArranca el 20º open Alicante de futvoley amb la disputa de la fase prèvia\nL'arena de la platja de Sant Joan compleix 20 anys successius com a Seu Oficial, sent una de les seus


Posted at 22:38h in Notícies\tby\tMateric 0 Comments\nArtista Interdisciplinar / d’Acció de la frontera EUA / Mèxic amb base a Barcelona, Espanya. La seva recerca corporal l’ha portat per un extens entrenament en Butoh, Dansa Experimental, Body Landscape i Art d’Acció. Màster en Programa d’Estudis Independents (PEI) pel Museu d’Art Contemporani, Barcelona (MACBA). Postgrau en Llenguatge Sensorial i Poètica del Joc pel Teatre dels Sentits / Universitat de Girona. Doble llicenciatura en “World Arts & Cultures” i Lingüística & Espanyol per la Universitat de Califòrnia, Los Angeles EUA.


Com convertir-se en traductor - trajectòries professionalsLlegir Més\nPrincipal trajectòries professionals Com convertir-se en traductor\nAl contrari de la creença popular, els traductors no són només una versió millor i més cara de Google Translate. De fet, són molt més que ja que són professionals altament especialitzats, que no només parlen en dos o més idiomes, sinó que també tenen un alt nivell d’expertesa en diversos camps.\nSi esteu interessats en aquesta trajectòria professional, heu de saber que convertir-vos en traductor garanteix una carrera amb molts avantatges.\nLa traducció és una professió molt mal entesa, ja que la majoria de la gent creu que només cal tenir un gran traductor és parlar amb dos idiomes i tenir un gran diccionari. Això no pot estar més lluny de la veritat, ja que la fluïdesa en idiomes estrangers és simplement el mínim que es necessita per convertir-se en traductor.\nEl primer pas que heu de fer per exercir aquesta professió és investigar i comprendre exactament el que comporta i les habilitats que es requereixen per tenir èxit.\nEn poques paraules, els traductors són els responsables de convertir els textos de la "llengua font" a la llengua objecte ". Això comporta moltes complicacions, ja que el text final ha de mantenir el mateix significat, estil i to de veu de l'original, cosa que no sempre és fàcil de fer, ja que els termes lingüístics no sempre tenen equivalents entre les llengües. Els traductors també han de parar atenció als problemes culturals, ja que pot resultar fàcil que es pugui perdre el significat al text objectiu.\nÉs precisament per aquestes complicacions que la traducció, com a professió, continua exigint-se. Malgrat els avenços tecnològics, s'ha demostrat una i altra vegada que no podem confiar en la traducció automàtica sense l'element humà. Les màquines no processen dades com el cervell humà i només poden entendre el text com a cadenes de paraules; això resulta en un treball que no equival a la font. Per tant, els experts preveuen que els traductors seguiran treballant durant moltes dècades i que aquesta professió mai no es podrà automatitzar.\nCom que la traducció és un procés molt exigent, és important que les persones que desenvolupen aquesta professió tinguin fam de coneixement i que estiguin atents al detall. Molts traductors creuen que l’única forma de produir una traducció fantàstica (és a dir, una que no té ganes d’una mala còpia del text font) és que el traductor estigui realment interessat en el tema.\nTreballar com a traductor significa estar en un procés de resolució de problemes constant. Cada element lèxic presentat ha de ser traduït de la manera més precisa i significativa en l'idioma objectiu, i el traductor necessita processar constantment informació per seleccionar la millor solució.\nTambé és important tenir en compte que la transferència de significats d’un idioma a un altre requereix un pensament independent i, com a tal, les persones d’aquesta professió han de poder treballar pel seu compte i estar segurs en els resultats que produeixen.\nEls traductors sempre treballen per ajustar els terminis i han de ser ràpids, per aconseguir tenir èxit en aquesta professió, cal poder treballar a un ritme ràpid. Tingueu en compte que cal tenir habilitats creatives i gaudir de l'escriptura, ja que la traducció és un procés increïblement creatiu.\nEls salaris varien en funció del tipus de traducció que feu, així com del vostre nivell d'expertesa. En general, els traductors especialitzats en textos tècnics, com ara metges, jurídics, etc. són molt més remunerats que els traductors no especialitzats.\nÉs habitual que les persones accedeixin a aquesta professió a través d’agències de traducció que paguen, de mitjana, 18.000 £ anuals. Després d’uns anys i amb prou experiència a l’esquena, haureu d’esperar fins a 30.000 £ a l’any, mentre que els traductors sèniors poden arribar a guanyar fins a 40.000 £ anuals.\nEls traductors sovint treballen com autònoms i tenen els seus propis clients. Les tarifes freelance varien en funció de les vostres llengües (és acceptable carregar més per idiomes més escassos) i de la tècnica que és la vostra àrea d’expertesa. Es pot carregar entre 75 £ - 210 £ per 1.000 paraules.\nL’horari de treball varia segons si treballes per a una agència o pel teu compte. Si treballeu per a una agència, podeu esperar l'horari tradicional d'oficina, de 9:00 a 17:00, amb hores addicionals més properes als terminis.\nTreballar per si mateix significa tenir un horari relativament flexible. Però probablement haureu de treballar més tardes i caps de setmana per complir els terminis i parlar amb els clients.\nPer convertir-te en traductor, necessitaràs un títol, mentre que un postgrau pot augmentar significativament el teu potencial laboral. Al Regne Unit hi ha moltes universitats que ofereixen diversos títols de batxillerat en traducció i també hi ha molts màsters que podeu fer amb diferents especialitzacions. Recordeu que per tenir una carrera d’èxit en la traducció també haureu de parlar amb fluïdesa com a mínim en dos idiomes.\nPer aconseguir ser contractat per la majoria d’agències de traducció, així com aconseguir que els vostres propis clients necessiteu un títol universitari en traducció. La majoria de les universitats ofereixen cursos especialitzats, per exemple, un títol en traducció alemanya a anglesa. També trobareu que els títols combinats en traducció i interpretació són molt populars i us permetran obtenir un bagatge en interpretació, que tot i que molt exigent també és molt interessant. També hi ha programes teòrics que podeu dur a terme si us interessa una carrera acadèmica.\nEls estudis de postgrau solen ser més especialitzats i poden ajudar-vos a obtenir coneixements específics en un àmbit de traducció. Així, si per exemple us interessa anar en traducció mèdica, trobareu que un postgrau de traducció mèdica al vostre parell d’idiomes pot augmentar les vostres oportunitats laborals i aconseguir una competència. Tingueu en compte que els traductors especialitzats en textos mèdics, legals i tècnics són generalment molt buscats.\nVal a dir que la fluïdesa en dos idiomes com a mínim és essencial per a aquesta trajectòria professional. La norma és generalment per a que les persones puguin traduir des del seu segon idioma al primer, però veuràs que generalment també se’ls haurà de fer. La fluència en més de dos idiomes també pot augmentar les oportunitats de carrera.\nTingueu en compte que la fluïdesa lingüística no és suficient ja que també haureu d’entendre les normes de cada cultura. Els traductors sovint han de treballar amb persones que comercialitzen la transcripció i la localització de campanyes, per la qual cosa és important que el vostre coneixement vagi més enllà de la llengua.\nAl Regne Unit, els traductors no tenen obligació legal de certificar-se ni registrar-se en un organisme professional. Tingueu en compte que la majoria de clients (a més de contractar directius en agències de traducció) tindran més predisposició a contractar-vos si esteu registrats en un organisme professional reconegut, com ara l’Institut Cartogràfic de Lingüística i l’Institut de Traducció i Interpretació.\nTreballar com a traductor no és fàcil, ja que és una línia de treball mentalment difícil, però si us apassiona la connexió de persones i la superació de barreres lingüístiques, pot ser molt gratificant. L’experiència és molt apreciada, per la qual cosa us convindria bé tenir uns quants projectes de voluntariat a la vostra cartera abans de començar a buscar feina.\nÉs important tenir en compte que la majoria dels traductors comencen a treballar per a agències ja que l’experiència que ofereixen és inestimable, alhora que també els proporciona l’oportunitat de fer una xarxa amb diferents persones, empreses i clients, cosa que és crucial si voleu convertir-vos en una ubicació independent. traductor autònom en el futur.\nA continuació us oferim uns quants consells per ajudar-vos a començar:\nVoluntari : Moltes organitzacions sense ànim de lucre i organitzacions benèfiques necessiten serveis de voluntariat, així que assegureu-vos de contactar amb algunes d’elles i oferir-vos les vostres habilitats de forma professional.\nXarxa: és vital que connecteu amb altres professionals, ja que és habitual que els professionals més experimentats subcontractin part del seu treball quan estiguin en horaris ajustats. Assegureu-vos que us apropeu a tots els altres traductors com a possibles empresaris en lloc de simples companys de feina.\nCreeu el vostre portafoli: és difícil construir una cartera en aquest sector perquè tot el que heu de mostrar són mostres d’un text font i com ho heu traduït. En lloc de crear una cartera avorrida, feu-ho el més interessant possible afegint notes i explicant com supereu les dificultats.\nBorsa de treball : Les taules de treball tradicionals tenen moltes oportunitats per als traductors, ja que moltes agències treballen amb contractistes.\nLinkedin : Tant si busqueu feina amb una agència com si no, no fa mai que estiguis obert a un treball extra. Linkedin és un lloc fantàstic per trobar persones que busquen traductors. Assegureu-vos que heu creat la vostra presència per maximitzar el vostre potencial.\nTranslator's Cafè : Translator's Café és un recurs massiu per als traductors. Compta amb una gran comunitat amb fòrums sobre tota la traducció relacionada, mentre que també tenen una secció de taulers de treball actualitzada amb freqüència.\nProz : Proz inclou un directori de traductors i intèrprets i una enorme secció de llocs de treball.\nATC : per buscar agències registrades al Regne Unit aneu a l’ATC, l’associació oficial d’empreses de traducció.\nUna de les millors coses de la traducció és que s’adapta perfectament a la independència; de fet, és l’opció perfecta per a aquells que prefereixen escollir els seus propis projectes. No obstant això, assegureu-vos de fer la vostra recerca primer; consulteu una guia fiable sobre la traducció autònoma i, si és possible, parleu amb amics o coneguts que ja s’han endinsat.\nSi decidiu independitzar-vos, assegureu-vos que disposeu d’una xarxa completa i fiable, així com la capacitat de conrear relacions amb nous clients. També haureu de pensar en com aneu a construir un lloc web, a preparar contractes i a altres acords legals i a comercialitzar els vostres serveis.\nTambé és habitual que els traductors segueixin altres carreres relacionades, com ara l'ensenyament, l'escriptura o les comunicacions.\nLa traducció és una carrera interessant i us permetrà aprendre moltes coses diferents. També us permet assumir la responsabilitat del vostre futur i convertir-vos en el vostre propi cap.\nCreus que seria un traductor d’èxit? Avisa'm a l'apartat de comentaris que hi ha a continuació.


Nicolau Primitiu Gómez Serrano, una vida al servei del seu poble - Diari La Veu\nNicolau Primitiu Gómez Serrano, una vida al servei del seu poble\nDijous, 9 de gener de 2014 00:00h\nLa revista Saó dedica el Quadern de setembre de 2013 a Nicolau Primitiu Gómez Serrano (1877-1971), un dels gran homenots valencians del segle XX, tant pels estudis i investigacions que va dur a terme com per les iniciatives culturals que va promoure al llarg de la seua vida. L’objectiu no és altre que apropar-se a la seua figura però sobretot «conéixer millor la seua aportació a la societat valenciana, amb la idea clara de reivindicar el llegat d'una persona compromesa amb la seua terra i la seua gent».\nEl Quadern s’inicia amb un article de qui signa aquestes línies que analitza el pensament valencianista de Nicolau Primitiu, un ideari que coincidia bàsicament amb la Declaració Valencianista de 1918, i que fou defensat per la major part de partits polítics nacionalistes durant la II República. En una línia semblant, Emili Casanova repassa la seua aportació a la cultura valenciana, i destaca la seua dedicació a l’estudi de la toponímia i, especialment, la redacció dels seus Dietaris, amb milers de pàgines escrites des de 1916 fins a 1965. Seguidament, Albert Ribera s’ocupa d’estudiar les múltiples activitats de Nicolau Primitiu en el camp de l’arqueologia en el moments inicials d’aquesta disciplina, i no dubta en qualificar-lo com un personatge clau en el naixement de la moderna arqueologia valenciana. Per altra part, Francesc Pérez Moragón ressegueix la immensa feina que Nicolau Primitiu va dur a terme des de l’editorial Sicània, fundada el 1954, quan ja tenia 77 anys, que va aconseguir publicar en ple franquisme un bon grapat de llibres, la revista Sicània mensual i la col·lecció Nostres Faulelles.\nEl Quadern es completa amb una entrevista a la seua néta, Carme Gómez-Senent Martínez, que ens parla de la seua faceta de bibliòfil, i ens explica com va reunir una magnífica biblioteca personal que, posteriorment, la seua família va donar al poble valencià, i ha sigut el nucli inicial de la Biblioteca Valenciana, que des del 2010 porta el seu nom.\nUna mirada al conjunt de la seua trajectòria i les seues actuacions ens mostra la fermesa dels seus ideals, «València enans i aensús», és a dir, València abans i per damunt de tot, o com dirà en el discurs de presa de possessió com a President de Lo Rat Penat «la Pàtria valenciana, abans que tot i per damunt de tot» (8 de gener de 1933), amb un sentit sempre d'unitat i afirmació nacional.\nDe fet, Nicolau Primitiu sempre va treballar per cercar la confluència dels valencians en la defensa de la seua identitat, especialment de la seua llengua i cultura, convençut com estava que només des de la unitat d'acció podríem construir un País Valencià d'acord amb les seues arrels. És per això que va presidir entitats com Acció Cultural Valenciana, Lo Rat Penat, Proa – Consell de Cultura i Relacions Valencianes, el Centre de Cultura Valenciana o la Comissió Patrocinador del Diccionari Català-Valencià-Balear.\nNo cal dir que una bona dosi del seu pensament i la seua generositat ens hauria estalviat enfrontaments estèrils als valencians, i fins i tot en l’actualitat molts dels seus plantejaments encara ens poden ser ben útils. Llàstima que el pas del temps amague trajectòries tan íntegres com la de Nicolau Primitiu. És per això que la iniciativa de la revista Saó em sembla especialment encertada i digna de rebre una bona felicitació.\nManuel Sanchis Guarner, Francesc de B. Moll i Nicolau Primitiu Gómez a l’Ajuntament de València, en la inauguració de l’Exposició sobre el Diccionari Català-Valencià-Balear (1951)


programes per a joves de “la Caixa” i de l’Obra Social “la Caixa”\nAvui, 12 d’agost, és el Dia Internacional de la Joventut (YouthDay), una jornada establerta per l’ONU per a que governs i associacions fixin la seva atenció sobre els joves, un col·lectiu cada vegada més vulnerable pel que fa a oportunitats socials, laborals i educatives.\n“la Caixa”, a través de l’Obra Social, té present la fragilitat d’aquest col·lectiu i, des de fa anys, duu a terme programes específics per apropar els joves a oportunitats de progrés en diferents entorns.\nQuins són aquests programes, i com se’n poden beneficiar els joves?\nParlem de drogues:\nConscient d’aquesta problemàtica social, l’Obra Social “la Caixa” impulsa aquest programa amb l’objectiu de prevenir, informar i sensibilitzar als joves sobre els efectes de les drogues, no només a la salut sinó també a nivell social. Per prevenir el consum de drogues s’actua des de diversos fronts, com per exemple exposicions, material educatiu, guies pels pares, etc., involucrant també a educadors, famílies i professionals de la salut. Amplia la informació sobre el programa Parlem de drogues\nCada cop són més els joves que pateixen les conseqüències d’un mercat laboral dur, i que, forçats per les circumstàncies, han de conviure amb les seves famílies sense possibilitat d’emancipar-se. Coneixedora d’aquest problema, l’Obra Social “la Caixa” va crear el programa Habitatge Social, que ofereix lloguers accessibles a totes les butxaques. Presenta la teva sol·licitud d’habitatge social\nPensat per a joves entre 14 i 25 anys, aquest programa bancari de “la Caixa” ofereix diverses avantatges. Zero comissions per productes financers i en la compra d’entrades, descomptes especials en espectacles, cinemes i hotels, i sortejos periòdics de targetes regal de carburant. Pren nota de totes les avantatges LKXA\nMitjançant aquest programa, l’Obra Social “la Caixa” posa a disposició de tots aquells que formen part de la comunitat educativa (alumnes, professors i pares) una amplia oferta de recursos online i activitats extraescolars complementàries. Així, de forma ràpida i senzilla, nens i joves tenen al seu abast una xarxa educativa gratuïta per millorar la seva preparació pel dia de demà. Descobreix tot el que EduCaixa pot fer per tu\nPrograma de beques:\n“la Caixa” cada any premia als joves talents del nostre país amb un prestigiós programa de beques per estudis de postgrau i doctorat. Es realitzen tant a universitats nacionals com internacionals, i la seva dotació econòmica cobreix la formació completa. Gràcies a aquest programa, centenars de joves altament qualificats reben l’oportunitat d’impulsar el seu futur professional. D’aquesta manera, “la Caixa” no només contribueix al seu desenvolupament personal, sinó que també està invertint en la qualitat dels professionals espanyols. Obre les portes del teu futur\nInforma’t sobre tots els programes de l’Obra Social “la Caixa”\navantatges / beques / eduCaixa / Joves / LKXA / Obra Social "la Caixa"


Abril Consultors I Associats De Castello Slp - CIF y dirección | Empresite\nAbril Consultors I Associats De Castello Slp en Castellon CASTELLON. Conozca el teléfono de contacto, dirección, NIF y más información de Abril Consultors I Associats De Castello Slp\nAbril Consultors I Associats De Castello Slp - Castellón de la Plana/Castelló de la Plana\nRazón Social: Abril Consultors I Associats De Castello Slp\nObjeto Social: La actividad propia de los profesionales de titulados mercantiles y empresariales\nAcceda a toda la información de Abril Consultors I Associats De Castello Slp\nLocalización Geográfica de Abril Consultors I Associats De Castello Slp\n¿Quiere saber cómo llegar a Abril Consultors I Associats De Castello Slp?\nAbril Consultors I Associats De Castello Slp cuenta con 8 años a sus espaldas. La compañía Abril Consultors I Associats De Castello Slp está localizada en Calle Padre Vicent, 18. Su actividad CNAE se ubica dentro de 7022 - Otras actividades de consultoría de gestión empresarial. Abril Consultors I Associats De Castello Slp tiene un modelo de sociedad Sociedad limitada profesional.


follicle.com | Alopecia Information and Resources at Follicle.com\nIP: Title: Alopecia Information and Resources at Follicle.com.\nDescription: It has sections which cover the most common types of hair loss but has a ... It describes the structure of the hair and hair follicle and outlines the ....\nfollicle,telogen effluvium,sudden hair loss,hair structure,structure of hair,alopecia hair loss,hair loss,stress hair loss,hair follicles\tTo report inappropriate content on this page please email to Related:\nHair loss online community dedicated to providing information on hair loss conditions and hair loss solutions for those suffering from hair loss and baldness...


Neumáticos para camión GOODYEAR\nNeumatico para camion con medida 315 80 22.5 marca GOODYEAR . Nuestros precios llevan montaje o envío incluido. Para cualquier otra medida escribe un WhatsApp al 675272706. Tambien atendemos preguntas al telefono 955225290 (en horario comercial), o si lo prefieres, ven directamente a nuestro taller y almacen ubicados en Sevilla y quedaras sorprendido de la calidad. Tenemos 1.000 unidades de todo tipo en 90% de las medidas tanto nuevos como seminuevos.\n425 65 22.5 Michelin juego de 2 und. Ref. 8370 8369\n315 80 22.5 Recauchutado juego de 4 und. Ref. 7544 7545 7546 7547\n295 60 22.5 Goodyear juego de 2 und. Ref. 8314 8315\n11 R 22.5 DUNLOP juego de 2 und. Ref. 499 503\nNuemáticos de segunda mano\n11 R 22.5 MICHELIN juego de 2 und. Ref. 5209 5251\n11 R 22.5 GOODYEAR juego de 2 und. Ref. 6177 6178\n315 80 22.5 FIRESTONE juego de 2 neumáticos Ref. 7898 8721\n315 80 22.5 Hankook juego de 2 und. Ref. 8673 5437\n315 80 22.5 Michelin juego de 2 und. Ref. 7782 8675\n315 80 22.5 OVATION juego de 4 und. Ref. 9261 9262 9263 9264\n315 80 22.5 CONTINENTAL juego de 2 und. Ref. 8945 8942\n315 80 22.5 Michelin juego de 2 und. Ref. 8962 8963\n295 80 22.5 Michelin juego de 2 und. Ref. 9055 9054\n295 80 22.5 Michelin juego de 4 und. Ref. 9056 9058 9052 9057\n315 70 22.5 Continental juego de 2 und. Ref. 9308 9307\n315 70 22.5 Yokohama juego de 2 und. Ref. 9310 9309\n385 55 22.5 Kumho juego de 2 und. Ref. 9105 9097\n10 R 22.5 HANKOOK juego de 2 und. Ref. 9448 9447


Pa amb oli i sucre: Groguillo\nPublicat per Anirac a 12:02\nMe la guardo per fer amb un altre peix, el rap no m'agrada, perquè té una pinta genial!\n7 de juny de 2011 a les 13:37\nT'ha quedat una salsa sensacional! Una bona llesca de pa i a disfrutar ;)\n7 de juny de 2011 a les 14:18\nGolosissimo con quel sughetto fantastico!! Sarei capace di mangiarmi un filone di pane assieme! Un abbraccio\nQuè bona deu ser aquesta recepta, me l'apunto que m'encanta el rap!\n7 de juny de 2011 a les 21:30\nEl rap aquest està per sucar-hi pa.M' encanta és molt senzilla\n7 de juny de 2011 a les 23:09


Ara des de Madrid ens diuen que la nostra preuada immersió lingüística que és pal de paller per la supervivència i normalització de la nostra llengua s'ha de modificar. Diuen que la llengua més parlada a Catalunya, la que més s'utilitza a l'hora del pati, als parcs, al cinema, a les revistes, a les televisions, a les ràdios, a Internet, als diaris i la que tots els catalans coneixem està en inferioritat a l'escola i ha de ser també llengua vehicular. No ens donaran raons pedagògiques ja que saben que, tot i la immersió lingüística, els resultats en llengua castellana dels alumnes catalans no difereixen gaire dels resultats d'alumnes de comunitats monolingües; també saben que, tot i la immersió lingüística, molts alumnes catalans acaben sense dominar la llengua catalana quan acaben l'escolarització obligatòria ja que l'únic contacte que tenen amb la llengua originària de Catalunya és a l'escola, però és clar,\naixò se'ls en fot, no els preocupa que l'escola catalana pugui generar alumnes monolingües únicament en castellà perquè el castellà: una de les llengües més parlades del món i una de les que tenen major projecció és la seva, la bona, la més gran, la que van imposar a tots els territoris que van conquerir quan al seu imperi no es ponia mai el sol.\nDes de Madrid, aquesta gent que ens vol mal i que per sort no són tots, no poden entendre que els catalans ens sentim còmodes parlant -almenys- dues llengües i les usem sense problemes en qualsevol àmbit de la nostra vida pública o privada. Tampoc entenen que el fet que un castellanoparlant aprengui català no suposa que hagi de perdre la seva llengua materna i molt menys la seva identitat. Sóc dels ingenus que em pensava que el fet de tenir un President d'origen andalús era la demostració que tota la merda que tiraven sobre Catalunya era només això: merda, mentides malintencionades i debats estèrils que només els ignorants o els propis generadors de merda podien creure's; però no, han seguit amb la perseverança dels assetjadors des fora de les muralles però amb l'avantatge que a Catalunya no hi ha muralles perquè les van destrossar ells mateixos fa molts anys. Via lliure amb les seves lleis i la incompetència d'un Parlament amb poders a mitges: fins aquí i prou perquè no s'emprenyi l'amo.\nEm pregunto què els hem fet perquè ens tractin així. Hem demostrat ser terra d'acollida i sempre hem tractat bé a la gent que ha volgut venir a viure aquí a gaudir de la nostra terra i cultura i a construir -treballant- una societat més justa on no hi ha conflictes relacionats amb la llengua. Els problemes lingüístics se'ls inventen perquè saben que en cas de conflicte sempre tindran les lleis del seu costat i sabeu per què? perquè les seves lleis es basen en arguments com el derecho de conquista:\nHem d'exigir al Parlament de Catalunya una resposta que estigui a l'alçada del moment històric que ens ha tocat viure perquè en hi juguem massa.


Holiday home Podbiel Podbiel Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Podbiel.\n-, Podbiel, Podbiel, Eslovàquia, 027 42 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Podbiel\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Podbiel, Holiday home Podbiel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Podbiel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, ping pong. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Podbiel és una selecció idònia per a la vostra estada a Podbiel.\nAllotjaments a Podbiel


Download Free tawny fairquim frolics Content | XXXComics.Org\nDownload Free tawny fairquim frolics Content\nLong Lost Daughter Ch. 2.2 by Tawny Fairquim Frolics Win/Mac\nLong Lost Daughter Ch. 1-2 by Tawny Fairquim Frolics Win/Mac\nLong Lost Daughter – Chapter 1 by Tawny Fairquim Frolics\nalien gir alvarex azureemblem big boogs big penish blackkitten bobo carrie crazi 3d comics dana scully ecoas erotic fantasy larvaturs esodev female dominiation hatsuenkikan itsuki kuro kesson shoujo mark rahner nagayori nanakichi nao newmen nishieda nomonno nureruru ofice omegazero01 puritei rohgun ryokusiki saiki miharu sasahiro satou saori sexbad siki2046 small boobs soldiersside sorani stockin tenro aya tko ura no hikidashi valors motivation yamaishi juhachi zavnis\nDownload Free XXX Comics, Manga and Porn Games >> tawny fairquim frolics


juliana moretti's Discussions - Streetball\njuliana moretti's Discussions (2)\njuliana moretti replied Aug 16, 2011 to EMICIDA\n"E ai ,firmeza? :P\nPo que legal,voce eh de Taubaté !\nPoxa amei seu rap,é seu mesmo?…"


Metavers i educació, 14 reflexions de futur\nCom impactarà la irrupció del metavers en l'educació?\nL'eLinC publica un informe detallat dels antecedents i el conjunt de possibilitats que s'obren amb l'aplicació del metavers en l'àmbit educatiu (Imatge: Eren Li, Pexels)\nL'entrada d'aquesta innovació tecnològica obre la porta a canviar la manera d'aprendre\nUn informe impulsat per l'eLearning Innovation Center (eLinC) de la UOC, elaborat per l'analista en transformació digital, Marc Cortés, ofereix pistes per comprendre l'efecte que la irrupció del metavers provocarà en l'àmbit de l'educació. El document està publicat en obert a la Biblioteca de la Universitat.\nEl metavers és un dels aspectes que generen més debat en el món digital. L'informe de l'eLinC el desgrana de manera minuciosa amb l'objectiu d'entendre'n els antecedents, les circumstàncies actuals i el conjunt de possibilitats que s'obren amb l'aplicació d'aquesta innovació tecnològica en l'àmbit educatiu.\nAntecedents: dependència tecnològica i videojocs\nLes últimes iniciatives d'empreses com Facebook o Microsoft vinculades a explorar el metavers posen sobre la taula l'interès de fer seva aquesta novetat tecnològica, en consonància amb els informes que indiquen que es tracta d'una tecnologia de futur i que pot triomfar entre els joves. Una anàlisi de The New Consumer elaborada el 2021 afirma que un 45 % de les persones que formen part de la generació Z se senten més identificades amb elles mateixes en un context en línia. D'altra banda, una recerca de Wunderman Thompson exposa que, per al 76 % de les persones enquestades, la vida i l'activitat diària depenen de la tecnologia.\nLes empreses de videojocs —convertits en l'antecedent del metavers més important del moment actual— han estat cabdals a l'hora de construir els fonaments de la situació actual. Les plataformes de videojocs, lloc de trobada diari de milions d'usuaris, han servit per normalitzar l'ús d'avatars. Les dades sobre Roblox indiquen que els usuaris d'entre 15 i 25 anys creen més missatges dins d'aquesta plataforma que no pas per WhatsApp.\nMetavers i educació: catorze reflexions\nAquesta dinàmica s'exporta ara a l'EdTech (Education Technology). Des del 2020, la inversió en tecnologia educativa s'ha triplicat i el 2021 es van assolir els 20.000 milions de dòlars, segons les xifres de l'informe de Brighteye The European Edtech Funding Report.\nL'informe enumera catorze qüestions que posen en context la possible influència rupturista del metavers en l'educació:\nCanvis de continguts i entorns: la digitalització del procés d'aprenentatge evoluciona amb la irrupció del metavers. La pandèmia va obrir el camí cap a entorns educatius híbrids. Aquesta nova etapa implica un canvi de paradigma que comporta passar ara d'un procés presencial híbrid o digital a un altre de plenament immersiu.\nAugment de la qualitat de l'aprenentatge, personalització i adaptació al ritme de l'estudiant: el metavers influirà en el procés, ja que el mateix estudiantat es podrà moure pel seu compte en entorns immersius; l'anàlisi de la informació que s'origini en aquests entorns i la intel·ligència artificial tenen la possibilitat d'ajudar també a redefinir el procés d'aprenentatge per fer-lo més personalitzat.\nÚs de les noves possibilitats que ofereixen els entorns virtuals i que ja s'han posat en pràctica: els més de 200 milions d'usuaris únics al mes de plataformes de videojocs com Roblox poden ser una mostra de les formes de relacionar-se i moure's en entorns digitals. Roblox ha construït un itinerari formatiu per a alumnes de menys de divuit anys sobre com es pot utilitzar la xarxa d'una manera segura i el professorat l'està començant a fer servir en itineraris formatius propis.\nPas de mètodes magistrals a la ludificació: la importància d'incloure com a eina del procés educatiu la ludificació (gamification) es reforça amb el metavers. L'ús de tecnologies immersives ofereix un caràcter de realitat que aporta una experiència més profunda a les persones que la viuen.\nAccés a un volum superior d'estudiants: com més ampli sigui el mercat potencial, més gran serà el possible creixement d'un negoci en aquest àmbit. El metavers oferirà la possibilitat d'expandir-se dins del mercat existent, d'originar un mercat nou o de donar lloc a mercats adjacents.\nBretxa entre oferta formativa i reclam de talent: el metavers i la tecnologia de realitat virtual ja s'apliquen en programes formatius propis d'empreses que volen dotar els treballadors de noves capacitats. El Bank of America va ser un dels primers a aplicar-la amb prop de 50.000 empleats.\nAccés, bretxa digital i generacional: l'evolució del metavers requereix inversions elevades en infraestructura tecnològica. Qualsevol institució educativa que vulgui fer evolucionar els seus continguts i metodologies d'aprenentatge cap al metavers haurà d'invertir-hi si no vol generar exclusivitat en l'accés i l'ús. El desenvolupament del metavers també implica comprendre què són la realitat immersiva i un món virtual. Es tracta d'un repte per a qualsevol institució educativa que plantegi propostes per a participants amb un rang d'edat elevat.\nNou concepte dels entorns educatius: la introducció del metavers en l'entorn educatiu implica reproduir en l'entorn digital la infraestructura física. Actualment, s'està en una fase d'imitació d'aquests entorns amb la creació de representacions gràfiques digitals de les estructures físiques.\nEvolució del rol d'estudiant i professor: el metavers marca el pas per a una transformació en el paper de l'estudiant (ja no es defineix com un receptor del contingut, sinó també com un actor principal) i el de professor (ara ocuparà per complet el paper de facilitador).\nComprensió de les noves maneres de captar atenció: la Universitat de Stanford va fundar l'any 2003 el Virtual Human Interaction Lab, com a institució de recerca per entendre els efectes psicològics en el comportament de l'ús de la realitat augmentada. L'experiència serveix per posar en relleu les reflexions sobre els activadors de l'atenció del participant en un procés d'aprenentatge.\nNecessitat d'afrontar els reptes que implica per a l'avaluació i el seguiment: el metavers afecta de manera destacada els processos d'avaluació i seguiment dels participants. Això comporta redefinir els criteris d'avaluació, considerant que el metavers incideix en la forma d'obtenir i fer el seguiment de l'evolució dels participants. Així mateix, sorgeixen dubtes sobre la privacitat i, finalment, caldrà tenir en compte com evolucionarà el treball en grup.\nCol·laboradors nous en el procés educatiu: el metavers en l'àmbit de l'educació pot disposar de dues opcions de materialització: un model d'adaptació, en què el contingut i la metodologia dels models educatius s'adapten a la tecnologia del metavers, o bé un model de transformació, gràcies a la generació d'ecosistemes integrats per universitats i institucions educatives, companyies i empreses de tecnologia.\nCreació d'estàndards: actualment, hi ha unes quantes grans empreses tecnològiques que creuen en aquesta tecnologia. Serà clau saber si la seva proposta es fa a partir d'estàndards comuns o bé cada companyia impulsa estàndards propis.\nInteroperabilitat, cadena de blocs i NFT: la interoperabilitat esdevé un dels grans reptes en l'ecosistema del metavers. Garantir que els actius digitals sorgits en un metavers es puguin emprar en un altre serà, amb tota seguretat, una de les claus a l'hora d'adoptar-lo.\n"Les potencialitats del metavers en l'àmbit educatiu poden ser molt rellevants i, per això, des de l'eLinC hem encarregat aquest primer estudi", explica la seva directora, Sílvia Sivera. "Caldrà continuar veient de quina manera aquest món de realitat virtual alternativa aporta valors diferencials en els processos d'aprenentatge del futur, i també com encaixa amb els models educatius presencials, híbrids i totalment virtuals com el nostre", conclou.\nAquest informe s'emmarca en el compromís de la UOC per assolir l'objectiu de desenvolupament sostenible de les Nacions Unides (ODS) 4, educació de qualitat.\nDocument de referència:\nAnàlisis i reflexions sobre el potencial impacte del metavers en el sector educatiu. Marc Cortès. UOC, eLinC (2022): http://hdl.handle.net/10609/141246. Disponible en català, anglès, castellà\nDirectora de l'eLearning Innovation Center (eLinC)