Butlletí número 67 (dimecres 31/12/2008) - Informació triada per Eugeni S. Reig\n1) Eugeni S. Reig - La bota malaia i la gota xinesa\n2) Joan Lladonet - La solució és el bilingüisme substitutori\n3) L'Institut Ramon Llull formalitza la reincorporació del govern balear\n4) Oferta de feina\n5) El tennista Rafel Nadal s'adhereix a la campanya Cafè per la llengua\n6) La crida a continuar la normalització de la llengua marca la Nit de la Cultura de l'OCB\n7) El català a la telefonia mòbil (2007)\n8) Jornada del Processament del Català\nEugeni S. Reig - La bota malaia i la gota xinesa\nPublicat en el número 517 del setmanari EL PUNT (edició del País Valencià) 28 de desembre del 2008\nLa gota xinesa és un mètode de tortura que consistix en immobilitzar la persona torturada, gitada de panxa en amunt, de manera que cada cinc segons li cau una gota d’aigua freda al front. La deixen així tot el temps que calga, lligada, sense donar-li ni a menjar ni a beure. La gota d’aigua no la deixa dormir. Té set, l’aigua li regalla pel front però no pot beure. El torturat es torna boig i acaba morint d’un atac al cor.\nSupose que aquestes tortures tan salvatges ja no s’usen. La tortura actual és més subtil. Consistix en fer-nos sentir i llegir cada dos per tres la barreja “gota malaia”. La gent agafa gota d’ací i malaia d’allà, ho barreja i, au, gota malaia va i gota malaia ve. Estaria bé que tothom diguera bota malaia quan cal dir bota malaia i gota xinesa quan cal dir gota xinesa, però estic segur que qualsevol intent de voler redreçar la malifeta és completament inútil. És perdre el temps miserablement. A patir la tortura, doncs. No ens queda altre remei.\nPublicat en el DIARI DE BALEARS dimecres 17 de desembre del 2008\nLa solució és el bilingüisme substitutori\nCom he repetit algunes vegades, utilitzar alegrement el concepte de bilingüisme és molt perillós. Ja sabem que la dreta espanyolista ho fa amb freqüència i defensa el predomini del castellà amb l’excusa del bilingüisme. L’altre dia em vaig topar amb un amic de la infància i vàrem parlar sobre el tema. Em contava que la seva néta és bilingüe i n’estava tot orgullós. Em va interessar el tema i li vaig preguntar com havia arribat a aquesta convicció i per què. Ell em deia que ara s’usa dir que el castellà està en perill i que el fet que a les escoles es faci l’ensenyament en català i que només s’ensenyi la llengua castellana com a assignatura posa en perill el castellà. Res més lluny de la realitat, m’assegurava, ja que la seva néta, que té sis anys, ha estat educada a la família en català i va a una escola on es fa tot l’ensenyament en la llengua pròpia, i en canvi, moltes vegades, juga tota sola i ho fa en castellà.\nFins aquí, res a dir, però en un moment determinat em va dir que la seva néta parlava normalment en català i no tenia cap problema a l’hora de canviar de llengua i que ho feia sempre que es trobava amb una altra persona que parlava en castellà. Li vaig voler explicar que això era un dels nostres problemes més greus, però com que frisava, vaig pensar que en podríem parlar un altre dia, però he volgut escriure aquest article per aclarir-ho i li recomanaré la seva lectura. Existeix el bilingüisme additiu, que és el propi de les persones que tenen una llengua normalitzada i que no corre cap perill, que poden aprendre una altra llengua a l’escola i poden estudiar assignatures en aquella llengua, perquè el seu objectiu és l’aprenentatge d’una altra llengua completa, que no farà perillar mai la seva, al contrari sumarà, ja que sabrà dues llengües.\nEn canvi el bilingüisme subtractiu és el bilingüisme de poblacions en procés d’assimilació, que fan que a mesura que s’aprèn l’altra llengua, disminueix el coneixement de la pròpia, com és el cas d’algunes llengües que es troben en procés de desaparició a Amèrica Llatina, davant l’embranzida de l’espanyol o única llengua que s’ensenya a les escoles. Hi ha moltíssims més tipus de bilingüisme, però m’interessa el bilingüisme substitutori, que és aquell que és fruit d’una política lingüística assimilista que intenta fer disminuir el nombre de parlants de la llengua dominada. Aquest és el cas del català, ja que la política lingüística de les comunitats on es parla no pot contrarestar la contrària que ens arriba des del Govern central, i el cas d’aquesta néta del meu amic que sap que ha de canviar de llengua quan parla amb una persona castellanoparlant és un cas clar d’iniciació al bilingüisme substitutori.\nAixò és el que li volia explicar i no vaig poder en aquell moment, i malauradament ens topam una vegada cada un parell mallorquí d’anys. El cas és que aquí es troba la solució que persegueixen fa una pila d’anys totes les persones interessades en la normalització de la llengua catalana. Aconseguir aquesta normalització és tan senzill com assolir l’objectiu que totes les persones que viuen en els Països Catalans siguin bilingües, que és el que defensen tots els partits, fins i tot el PP. Una vegada que tots siguem bilingües, s’ha d’adquirir la norma d’ús que impliqui que totes les persones castellanoparlants que es trobin amb una persona que parli en català, canviïn de llengua i acabin parlant totes dues en la llengua pròpia d’aquí.\nAixí s’anirà aconseguint el bilingüisme substitutori, però del castellà. Desenganyem-nos, perquè es normalitzi la llengua catalana a la nostra terra, s’han de complir totes les prediccions (falses avui en dia) del que han dit que passa els del "Manifiesto". No hi poseu cap dubte, la normalització de la llengua catalana només arribarà quan el castellà estigui en perill, quan es produeixi un bilingüisme substitutori en el sentit contrari al que es produeix ara. Doncs, som-hi!\nPublicat en el diari digital VILAWEB dilluns 22 de desembre del 2008\nL'Institut Ramon Llull formalitza la reincorporació del govern balear\nEl president balear, Francesc Antich, i el vice-president de la Generalitat, Josep-Lluís Carod Rovira, presidiran la reunió\nEl president del govern balear, Francesc Antich, i el vice-president del govern català, Josep-Lluís Carod-Rovira, presidiran la reunió de la junta rectora del consorci de l'Institut Ramon Llull. Aquesta reunió es fa avui a les deu del matí, al Consolat de Mar de Palma, i ha d'aprovar la reincorporació de les Illes Balears a l'organisme. Les Illes van sortir de l'IRL fa quatre anys, per decisió del govern popular que dirigia Jaume Matas.\nLa reincorporació del govern balear ha anat precedida de la modificació dels estatuts de l'IRL. Arran d’aquesta modificació, els executius balear i català tindran una representació paritària als òrgans directius, i la seu serà compartida entre Barcelona i Palma. Els quatre representants balears seran: el conseller de Presidència, Albert Moragues; la consellera d'Educació i Cultura, Bàrbara Galmés; el conseller de Mobilitat i Ordenació del Territori, Gabriel Vicens, i el conseller de Medi Ambient, Miquel Àngel Grimalt. A més dels dos governs, també hi ha representants de l'Institut d'Estudis Catalans, de la Institució de les Lletres Catalanes, de la Xarxa d'Universitats Joan Lluís Vives i de l'Institut d'Estudis Baleàrics.\nAmb l'entrada al consorci de l'IRL, les Illes s'incardinen efectivament a la Fundació Ramon Llull, que els governs de Catalunya, Andorra i les Illes van constituir el 31 de març d'enguany. També s'hi incorporaran la Xarxa Ramon Llull de ciutats valencianes, el Consell General dels Pirineus Orientals i l'Ajuntament de l'Alguer.\nEmpresa de desenvolupament de solucions per a la comunicació mitjançant eines web cerca un lingüista lexicògraf amb experiència en creació i gestió de diccionaris, i maneig d'informació en format xml a jornada completa. Requerit coneixement de castellà i català. Desitjable anglès. Salari brut anual 24.000 euros.\nEl tennista Rafel Nadal s'adhereix a la campanya Cafè per la llengua\nPublicat per Obra Cultural Balear\nL'esportista mallorquí més internacional, el tennista, Rafel Nadal, i el seu oncle i entrenador, Antoni Nadal, han participat en la campanya de l'Obra Cultural Balear "Cafè per la Llengua". El número 1 del tennis mundial, Rafel Nadal, se suma així, a una iniciativa de l'entitat amb la finalitat de dinamitzar l'ús del català a les Illes Balears.\nLa implicació del gran tennista mallorquí Rafel Nadal en la campanya és només una primera passa: durant els propers mesos està previst que altres personalitats destacades del món social i cultural insular donin suport a aquesta iniciativa.\nRafel Nadal i Toni Nadal, varen fer un dels primers cafès per la llengua amb representants de l'Obra Cultural Balear, i en un ambient distès varen intercanviar punts de vista sobre la necessària recuperació de la nostra llengua.\nLa campanya Cafè per la llengua va ser presentada públicament el passat dimarts 9 de desembre a Can Joan de s'Aigo, en un acte que va comptar amb l'assistència de nombroses personalitats de la vida social i cultural mallorquina. "Cafè per la llengua" té com a finalitat promoure la participació popular en matèria de llengua. Amb aquest objectiu, està prevista l'organització de trobades amb grups de persones i amb entitats representants de sectors molt diversos de la societat mallorquina a qui es convidarà a fer un cafè i a parlar de llengua. La campanya pretén arribar a entre 12.000 i 15.000 persones durant l'any 2009.\nArreu del món, a totes les cultures, fer un cafè és signe de conversa amistosa i d'intercanvi civilitzat d'idees. És per això que l'Obra Cultural Balear convida tothom a fer un cafè per parlar, sense prejudicis, d'aquelles qüestions que preocupen entorn de la llengua. Perquè és important que els ciutadans participin i hi diguin la seva, l'entitat demana una estona per parlar de llengua amb entitats, familiars, amics i coneguts.\nPublicat en el diari digital VILAWEB dissabte 20 de desembre del 2008\nLa crida a continuar la normalització de la llengua marca la Nit de la Cultura de l'OCB\nL'entitat lliura els Premis 31 de Desembre\n'Cal reclamar als nostres responsables polítics que liderin el procés normalitzador de la llengua', va dir ahir al vespre el president de l'Obra Cultural Balear (OCB), Jaume Mateu, en el discurs inaugural de la Nit de la Cultura, que es va fer a Artà, durant la qual es van lliurar els XXII Premis 31 de Desembre. Un d'aquests premis fou per a l'artista Miquel Barceló, autor de la cúpula de la seu de les Nacions Unides de Ginebra.\nEl president de l'OCB va parlar amb satisfacció d'algunes fites assolides el 2008, com ara la inauguració a Palma del casal Ca n'Alcover, que és també la seu de l'entitat, i va centrar el discurs en el procés de normalització lingüística a les Illes. 'S'han desballestat murs de contenció d'aquest procés -aixecats per la irresponsabilitat i la mala fe de governs pretèrits- i s'han pres algunes mesures per garantir els nostres drets com a catalanoparlants i per fer més visible la nostra llengua', va dir Mateu, que va subratllar els 'avenços notables' que hi ha hagut a IB3. Però va dir que amb això no n'hi havia prou, que cal que el govern sigui amatent en el compliment de les normes dictades per atendre els drets lingüístics. I per estendre el coneixement d'aquests drets, va presentar la campanya Cafè per la llengua (vídeo), en què participa el tennista Rafel Nadal.\nDurant la cerimònia hi va haver les actuacions de Manel (vídeo de VilaWeb TV), de Tomeu Penya, de Tiu i de Lluís Vidal Trio. A més, Pep Tosar i Núria Feliu van recitar textos en homenatge de Maria Antònia Salvà i de Llorenç Riber, entre les bombolles de Pep Bou i al so del piano d'Andreu Riera.\nI, enmig de l'espectacle, es van lliurar els Premis 31 de Desembre. Els guardons es confereixen a les persones i entitats que mantenen un compromís ferm amb la llengua, la cultura i el país. A més de Barceló, enguany també es van lliurar premis a la fundació Àrea Creació Acústica (ACA), dedicada des de fa trenta anys a promoure la cultura musical i cultural de Mallorca; per al físic Josep Miquel Vidal; per a l'historiador Gabriel Ensenyat i Pujol; a la col·lecció 'Quaderns d'Història Contemporània'; a l'escriptor Melcior Comes; al setmanari 'Felanitx', i a les impulsores de l'OCB d'Algaida, Antònia Maria Mulet i Catalina Martorell.\nL'OCB també va retre homenatge a Joan Miró i va lliurar als assistents una reproducció del cartell que va dedicar a l'entitat.\nPublicat a la web de PLATAFORMA PER LA LLENGUA\nEl català a la telefonia mòbil (2007)\nAmb l'estudi "El català a la telefonia mòbil", la Plataforma per la Llengua dóna a conèixer els resultats d'un test realitzat a mig miler d'usuaris durant el segon semestre de 2007.\nL'estudi conclou que la presència del català, tant en els productes de telefonia mòbil com en els diversos serveis que ofereixen les companyies operadores, és, en termes generals, força precària i que, per tant, els consumidors catalans continuen en situació de desavantatge respecte a consumidors d'altres comunitats lingüístiques.\nDescarregueu-vos l'estudi complet (PDF).\nDescarregueu-vos un resum en Power Point.\nJornada del Processament del Català\n26 de març del 2009


Searched for posts made by deathofspam Showing results 1 to 50 of 500. Search took 0.85 seconds.\ndeathofspam General Discussion 28 803 08-01-2007 07:33 AM\ndeathofspam General Discussion 18 800 02-01-2007 02:54 PM\ndeathofspam General Discussion 18 800 02-01-2007 12:18 PM\ndeathofspam General Discussion 6 952 11-16-2006 12:02 AM\ndeathofspam World Of WarCraft Discussion 7 1,450 10-30-2006 02:07 PM\ndeathofspam General Discussion 26 1,622 10-20-2006 09:40 AM\ndeathofspam World Of WarCraft Discussion 7 1,450 10-01-2006 08:10 AM\ndeathofspam General Discussion 13 652 09-29-2006 03:15 PM\ndeathofspam World Of WarCraft Discussion 8 1,521 09-27-2006 12:08 AM\ndeathofspam General Discussion 13 710 06-14-2006 05:02 PM\ndeathofspam General Discussion 122 4,506 05-12-2006 09:10 PM\ndeathofspam General Discussion 6 511 03-27-2006 09:55 AM\ndeathofspam General Discussion 20 774 03-16-2006 05:10 PM\ndeathofspam General Discussion 21 754 03-08-2006 09:44 AM\ndeathofspam General Discussion 53 1,538 02-22-2006 02:18 PM\ndeathofspam General Discussion 53 1,538 02-22-2006 10:43 AM\ndeathofspam General Discussion 24 751 02-10-2006 12:03 PM\ndeathofspam RPG Forum 219 10,324 02-02-2006 06:51 PM\ndeathofspam RPG Forum 219 10,324 01-24-2006 05:02 PM\ndeathofspam RPG Forum 219 10,324 01-22-2006 04:29 AM\ndeathofspam General Discussion 68 1,786 01-16-2006 10:29 PM\ndeathofspam RPG Forum 219 10,324 01-16-2006 10:27 PM\ndeathofspam RPG Forum 219 10,324 01-15-2006 01:26 PM\ndeathofspam General Discussion 24 934 12-28-2005 04:59 PM\ndeathofspam General Discussion 23 1,032 12-23-2005 11:54 AM\ndeathofspam General Discussion 7 607 12-23-2005 11:53 AM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 11-03-2005 03:31 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 11-03-2005 11:13 AM\ndeathofspam RPG Forum 11 2,225 11-02-2005 05:16 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 11-02-2005 05:14 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 11-01-2005 11:13 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 11-01-2005 03:37 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-31-2005 10:35 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-30-2005 07:05 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-27-2005 11:43 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-27-2005 03:33 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-26-2005 10:53 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-26-2005 04:44 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-25-2005 11:58 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-25-2005 03:07 PM\ndeathofspam General Discussion 27 1,045 10-25-2005 02:35 AM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-24-2005 03:20 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-24-2005 12:07 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-24-2005 12:43 AM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-19-2005 05:52 PM\ndeathofspam RPG Forum 79 5,300 10-19-2005 01:07 AM\ndeathofspam Artists of War Forum 11 1,539 10-11-2005 07:52 AM\ndeathofspam RPG Forum 29 1,846 10-09-2005 11:54 AM\ndeathofspam RPG Forum 57 3,786 10-08-2005 11:23 AM\ndeathofspam Artists of War Forum 33 1,572 10-04-2005 04:00 PM


Activitats archivos | Pàgina 48 de 59 | Fundació Dr. Antonio Esteve\nAula El País: Ana Cuenda, de la Universitat de Dundee (Escòcia)\nAmb la ciència a una altra banda Va néixer fa més de trenta anys amb la voluntat de fer-li ombra als Estats Units i sembla que va camí d’aconseguir-ho. L’EMBL, el Laboratori Europeu de Biologia Molecular, amb seu a la ciutat alemanya de Heidelberg, és actualment un dels centres d’investigació de referència a Europa i…\n4 October, 2005 Supervisor\nVa néixer fa més de trenta anys amb la voluntat de fer ombra als Estats Units i sembla que va camí d’aconseguir-ho. L’EMBL, el Laboratori Europeu de Biologia Molecular, amb seu a Heidelberg, és actualment un dels centres d’investigació de referència a Europa i el 85 % dels científics que han passat per les seves…\n27 September, 2005 Supervisor\n5a edició – Bilbao, 28 i 29 de juny de 2005\nBilbao s’ha convertit en la cinquena ciutat espanyola que acull els seminaris sobre Com redactar un article científic organitzats per la Fundació Dr. Antoni Esteve. Amb la coordinació, en aquesta ocasió, de la Dra. Luisa Ugedo, del Departament de Farmacologia de la Facultat de Medicina i Odontologia de la Universitat del País Basc, els cursos…\n29 June, 2005 Supervisor\nCada dos anys, la Societat Espanyola de Biometria organitza un congrés en què es reuneixen tots aquells científics i investigadors interessats en aquest àmbit. L’objectiu: impulsar i difondre el desenvolupament i la aplicació dels mètodes matemàtics i estadístics a la biologia, medicina, psicologia, farmacologia i altres ciències afins. La desena edició d’aquesta conferència biennal va tenir lloc del 25…\nEl procés editorial des de la perspectiva d’Hepatology\nLa quarta edició dels seminaris sobre Com redactar un article científic, realitzada a la Facultat de Medicina de la Universitat de Màlaga, va tenir en aquesta ocasió una conferència complementària celebrada el 27 de gener de 2005 i relacionada també amb l’àmbit de l’edició. L’encarregat de dur-la a terme, des de la seva experiència com…\n27 January, 2005 Supervisor\n4a edició – Màlaga, 26 i 27 de gener de 2005\nLa Facultat de Medicina de la Universitat de Màlaga ha acollit, el 26 i 27 de gener de 2005, la quarta edició dels seminaris sobre Com redactar un article científic que organitza la Fundació Dr. Antoni Esteve i que en aquesta ocasió ha comptat amb la coordinació de la Dra. Maribel Lucena, del Departament de…


Documents a l'abast | GRUMED - Grup de Recerca en Música, Veu i Educació\nA continuació trobareu diferents documents (comunicacions, articles, etc.) del personal del grup de recerca:\nMoncada, M. i Casals, A. (2019). Formulari per a la recollida de dades entorn de l'educació musical al Vallès Occidental i al Consorci d'Educació de Barcelona. Universitat Autònoma de BArcelona, octubre 2019.\nCasals, A. i Sabater, M.D. (2014). Glosar: un recurs pedagògic i lúdic. Comunicació presentada al IV Simposi Internacional sobre l'Ensenyament del Català. Vic. Text complet\nCarrillo, C. i Vilar, M. Qüestionari per a la recollida de dades a l'entorn de "Les competències professionals del docent de música" (còpia simplificada de la versió electrònica). Instrument inèdit. Universitat Autònoma de Barcelona, gener de 2010.\nCarrillo, C. i Vilar, M. Proposta de competències dels Docents de Música. Universitat Autònoma de Barcelona, novembre de 2009.\nCasals, A. Etnicidad y canción tradicional: un binomio que políticamente también se juega en la escuela. Comunicació presentada al VII Congreso de la Sociedad Española de Antropología Aplicada. Santander, desembre de 2006. Full text\nMalagarriga, T.; Valls, A. i Vilar, M. La música a l'educació infantil i primària. Comunicació presentada al Segon Congrés Internacional de Música a Catalunya. Barcelona, abril de 2008. Full text.\nVilar, M. (coord.). IRDO: Instrument de recollida de dades a classes de música de Primària a partir de l'observació no participant. Instrument inèdit elaborat pel Grup de Recerca Música i Primària. Universitat Autònoma de Barcelona.\nVilar, M. (coord). Quinze anys d’educació musical a l’escola primària. Informe de treball per a l'ICE-UAB, gener de 2013. Autors: Mercè Vilar, Carme Carrillo, Albert Casals, Rita Ferrer, Rosa Maria Girbau i Assumpta Valls.


El Govern crea la comissió per impulsar els actes de commemoració dels 300 anys del 1714. IX Legislatura (2010-2014). Acords de Govern. Generalitat de Catalunya\nInici > Acords de Govern > IX Legislatura (2010-2014) > 6 de setembre de 2011 > El Govern crea la comissió per impulsar els actes de commemoració dels 300 anys del 1714\nEl Govern crea la comissió per impulsar els actes de commemoració dels 300 anys del 1714\nAquesta comissió serà presidida pel Molt Honorable President de la Generalitat\nLa creació de la Comissió de Commemoracions suposa la supressió de les tres existents fins ara\nEl Govern ha aprovat la creació de la Comissió de Commemoracions que, entre d’altres objectius principalment, té el de recuperar i divulgar la memòria de la Guerra de Successió i de les seves conseqüències per a l’organització política i institucional de Catalunya a través de la commemoració, l’any 2014, dels 300 aniversari del 1714.\nLa comissió està presidida pel president de la Generalitat i integrada per un representant del departament de la presidència i un representant dels departaments competents en relacions institucionals, ensenyament, salut, cultura, justícia, turisme i universitats. També en formen part vuit persones expertes a títol individual o en representació d’alguna institució o entitat.\nAquesta Comissió té com a objectiu recuperar i divulgar la memòria de la Guerra de Successió i de les seves conseqüències per a l’organització política i institucional de Catalunya; recuperar i divulgar la tradició de la cultura i el pensament polític; projectar internacionalment les aportacions de l’experiència catalana de persistència històrica d’una nació; fer un balanç del procés de construcció nacional impulsat per la societat i, finalment, establir, impulsar i coordinar iniciatives de commemoracions d’especial rellevància, relacionades amb la història de Catalunya.\nLa creació de la Comissió de Commemoracions suposa la supressió de les tres comissions existents fins ara: la Comissió del Mil·lenari del naixement polític de Catalunya, la Comissió Catalunya 2014 i la Comissió de Commemoracions Històriques i Culturals. Amb aquesta simplificació s’adequa la Comissió a la nova organització de l’Administració i a la simplificació administrativa.\nAixí mateix s’estableixen com a criteris de la política commemorativa del Govern:\nLa figura, trajectòria o obra de personalitats rellevants que formin part del patrimoni col·lectiu dels catalans, que tenen un caràcter nacional i que compleixen cinquantenaris, centenaris o mil·lenari.\nL’atenció especial als esdeveniments i personalitats que tinguin caràcter institucional.\nLa promoció dels actes institucionals que consideri adequats, amb la possibilitat d’establir convocatòries públiques d’ajuts.\nLa consideració especial de fets i activitats destinats a reconèixer el protagonisme femení i les aportacions de les dones.\nLa creació d’aquesta Comissió no representa cap cost ja que els membres de la Comissió no perceben cap mena de retribució.


Reducció de dues hores d'activitats complementàries per al personal funcionari docent que tingui entre 55 i 64 anys - CGT Ensenyament\nResolució 3 de juny de 2016, sobre el procediment de reducció de dues hores d’activitats complementàries setmanals de presència al centres per al personal funcionari docent que tingui entre 55 i 64 anys, i les condicions específiques de l’horari setmanal d’aquest personal.\nAcord GOV/102/2021 de 6 de juliol, de mesures en matèria de personal docent dependent del Departament d’Educació (DOGC núm. 8453, de 8.7.2021)\nArticle 47 del VIè Conveni col·lectiu únic d’àmbit de Catalunya del personal laboral de la Generalitat de Catalunya.\nUn dret retallat\nUs animem a presentar una instància al Departament per demanar que en data d’1 de setembre se us reconegui el dret a gaudir de les dues hores de reducció lectiva als i les majors de 55 anys.\nTermini. No més tard del 14 de setembre del curs per al qual es sol·licita. S’ha de lliurar a la direcció del centre.\nReducció de 2 hores d’activitats complementàries setmanals de presència al centre, segons les especificacions següents:\nEn l’educació d’adults, quan es tracti de personal docent dels cossos de professors d’ensenyament secundari, la reducció de les 2 hores complementàries afecta les 10 hores d’activitats complementàries de presència al centre o aula que passen a 8 hores.\n# Presentar una sol·licitud adreçada a la direcció del centre. No més tard del 14 de setembre del curs per al qual es sol·licita.\nSol·licitud de reducció de dues hores, documentació i normativaBaixa\nTags: Permisos, Permisos de reducció jornada, Reducció, Reducció jornada, Resolucions, Retallades\nAssemblea TEIs TIS EEE Personal laboral educació


ESCOLA LES PINEDIQUES. TARADELL - ART I ESCOLAART I ESCOLA\nPartint del treball sobre la línia que havíem iniciat a P4, proposàrem als nens i a les nenes de fer, amb cordes, les mateixes formes que el curs passat havíem fet sobre paper, pintades i retallades. Amb una corda a les mans vàrem dibuixar formes diferents. Va ser a partir d’aquí que vam començar a parlar de siluetes com a contorn d’objectes. Tot analitzant les siluetes que fèiem, ens vàrem adonar que es creaven dos espais, un a l’interior de la silueta i un altre a l’exterior. Després de tot aquest treball amb les cordes, les mestres vam proposar que escollissin una de les siluetes que havien fet i la tornessin a dibuixar; però, ara, sobre un full A4 per tal de poder-la resseguir. Un cop resseguida tindrien el model per fer-la amb el material que volguessin.\nMentre fèiem aquest treball va sorgir la proposta de participar en el projecte d’Art i Escola 01 i ens suggeriren de continuar treballant les siluetes utilitzant material natural i fent-les en un entorn que no fos el de l’escola. Fins ara havíem fet siluetes a partir d’una línia. Volíem continuar d’altres maneres, i se’ns va acudir utilitzar diferents materials que tenim a l’escola. Vam provar-ho amb taps de plàstic i de suro, amb capses, amb trossos de roba, amb cordes, i amb motlles d’escaiola. A més, vàrem mirar obres d’art de diferents autors per tal de comparar-les amb el treball que estàvem fent i conèixer maneres de treballar. Noves idees. A partir d’aquí, ens inspiràrem per continuar treballant les siluetes utilitzant materials naturals i fent-les en un entorn que no fos el de l’escola.\nFinalment, hem treballat en un entorn que és molt proper a l’escola: un bosc que es diu el “Pujoló”. Cada dia que hi hem anat, cada grup ha triat un espai i hem recollit material d’allà per fet noves siluetes. Sempre les hem fotografiat per guardar-ne un record, per si quan hi tornàvem ja no hi eren. Hem fet siluetes amb pedres, troncs, branques, troncs, fulles… Sempre ho hem deixat al bosc il·lusionats de trobar-ho el següent dimecres, tot i sabent que potser no ho trobaríem. Després d’uns quants dies d’anar a treballar al “Pujoló”, hem començat a parlar que no només fem siluetes, sinó que hem fet unes creacions pròpies en un entorn, i per tant, hem fet Art a la Natura.\nCurs: P5 A i P5 B\nDocents implicats: Montse Manso, Núria Roca, Judit Moruno i Marta Pintó.\nP5 A_ Biel Bigas, Jordina Bové, Elsa Carmona, Natàlia Castillo, Jofre Cedó, Lluc Cegarra, Johan Correa, Laura Devant, Tiago Fuentes, Nil López, Mohamed Moustahsane, Gerard Nasplé, Marc Parés, Ester Pérez, Maria Pey, Gil Puig, Marcel Rafart, Jayline Riega, Khadija Salmi, Bruna Solé, Biel Soler, Blai Trias, Jordi Tulleuda i Bruna Vila.\nP5 B_ Wassim Asbai, Fouad Belfkih, Marçal Bosch, Iu Calm, Andrea Cañada, Laia Clos, Gisela Codina, Maia Formiguera, Tomàs Garolera, Guillem Giménez, Eric Kalaydjian, Miguel Lara, Guifré Lucas, Gil Mendoza, Arlet Montaña, Alba Navarrete, Oleguer Payarols, Jordina Pladevall, Nikola Przydatek, Marc Rifà, Marc Rincón, Anna Ros, Nil Soler i Jana Vilamala.\nTags: ESCOLA LES PINEDIQUES. TARADELL\nPingback: Projecte ART I ESCOLA | AMPA Pinediques de Taradell


Esculpir sobre les cendres\nL'Esmuc participa en el Dia Internacional de Commemoració de les Víctimes de l'Holocaust\nA Alemanya, durant la II Guerra Mundial (1939-1945), el govern de Hitler va dur a terme una política discriminatòria i d’eradicació del poble jueu, com també d’altres ètnies que van patir la segregació en guetos i deportacions a camps d’extermini. Un veritable genocidi, anomenat Holocaust i que no finalitzaria fins el 27 de gener del 1945 amb l’alliberament dels camps de concentració a mans dels exèrcits aliats. La història de la humanitat no oblidarà mai aquesta enorme ruptura moral com tampoc l’horror i el dolor de les víctimes. Per aquesta raó, aquesta etapa va fer néixer les Nacions Unides, 51 països que es van comprometre a fonamentar els valors de la pau. Aquesta institució és la responsable de la creació del Dia Internacional de Commemoració de les Víctimes de l’Holocaust, amb el principal objectiu de no oblidar ni permetre la justificació d’un fet d’aquestes dimensions.\nLa Generalitat de Catalunya, compromesa amb aquest memorial democràtic, com també unida a la recuperació de la memòria d’altres fets històrics que també necessiten un reconeixement, realitzarà un acte commemoratiu i d’homenatge a totes les víctimes del regim nazi. El memorial tindrà lloc el dilluns 27 de gener de 2014, a les set del vespre, al Palau del Parlament. Aquesta cerimònia comptarà amb la participació d’estudiants de diversos centres educatius de Catalunya, per recordar i homenatjar totes aquelles víctimes. Però en aquest acte també transcendeix una lliçó molt contundent i clara davant el racisme, com també fomenta un pensament tolerant i respectuós al costat dels drets humans.\nEl programa donarà pas a tres actes: l’encesa de les sis espelmes del record, lectures de fragments de textos seleccionats, a càrrec dels representants de les víctimes, i per últim el parlament, que conduirà la cloenda de l’acte a mans de la presidenta del Parlament, Núria de Gispert. També podrem presenciar la dramatització de l'actor Àlex Casanovas, que narrarà fragments del llibre K.L Reich, de Joaquim Amat-Piniella, escriptor manresà supervivent del camp de concentració de Mauthausen, amb motiu del centenari del seu naixement. Tota la commemoració serà acompanyada pel Quartet de corda Gaudí –Javier González, Maria Tió, Gemma Pujol i Rocío López–, format per alumnes de l’Esmuc, els quals acompanyaran musicalment els textos. El conjunt de corda interpretarà el Quartet de corda núm. 10 en mi bemoll major “ Les arpes”, op. 74, de Beethoven. També s'hi farà un minut de silenci.\nEl mateix dilluns 27 de gener, a les 11 h, a la Sala 4 de l'Auditori, també s’obriran portes per dur a terme una sèrie d’actes amb el mateix motiu commemoratiu. Organitzat pel grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, impulsat pel Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya i el Departament de Ensenyament i en col·laboració amb l’Amical Mauthausen, com altres camps i l’Esmuc. L’acte serà iniciat i presentat per Jordi Palou Loverdos, director del Memorial Democràtic, i inclou l'assistència i la xerrada del testimoni Dory Sont Brunner, així com una interpretació musical amb la participació dels estudiants, acompanyada de lectures i textos manuscrits.\nUn dia ple d’escrits, reflexions i records reforçats amb veu i música, per transmetre’ns consciència i esculpir sobre les cendres.


Art. Nr. 10051795


Amics d'Alan Smithee: 2008\nPublicat per Alan Smithee a 16:39 3 comentaris:\nAmics d'Alan Smithee inicia aquests dies un projecte multidisciplinari sobre les subcultures, la distinció cultural, els outsiders i les transgresions… Ho empaquetem sota la denominació de FORA DE JOC i inclourà un cicle de debats, pelis i expo, amb projeccions de pelis i documentals com American Splendor, Ed Wood, The Future is Unwritten: Joe Strummer i The Devil & Daniel Johnston.\nEl passat divendres 24 d'octubre vam encetar-lo amb la projecció de la pel·lícula American Splendor, de Shari Berman & Bob Pulcini.\nPublicat per Alan Smithee a 13:35 Cap comentari:


24/03/2016 – Tex4Future\nInici 2016 març 24\nDia: 24 de març de 2016\nAquesta acció formativa pretén formar als alumnes per a que s’especialitzin en les exportacions internacionals, fet que permetrà a les empreses disposar d’aquests perfils i donar resposta a la seves necessitats d’internacionalitzar-se amb més facilitat.\nEl projecte està subvencionat pel SOC i dirigit a persones en situació d’atur amb estudis superiors i coneixements d’anglès.\nEl certamen se celebrarà a l’Escorxador d’Igualada el 22 i 23 de febrer i s’espera que hi assisteixin distribuïdors amb alta capacitat de compra.\nEl grau té una durada de 2.000 hores i ofereix 900 hores de pràctiques remunerades en empreses del sector.\nFins al 28 d’octubre s’hi poden presentar projectes relacionats amb l’arquitectura, la sociologia, el disseny gràfic, la moda, la música, la fotografia, el disseny industrial, la creació multimèdia i la publicitat.\nL’acte va destinat a empreses i emprenedors del sector tèxtil amb voluntat d’innovar, necessitat de finançament i/o d’internacionalització.\nLa jornada, que es farà el proper 7 de juliol, servirà per fer un estat de la qüestió del que fan, el que necessiten i com poden assolir els seus objectius les empreses tèxtils catalanes.\nFinalment, es farà entre el setembre i el desembre d’enguany. Els interessats s’hi poden matricular fins el 15 d’agost.\nLa jornada va tenir la presència de Casilda Diaz i Cristina Salguero, que van explicar la seva experiència personal en el món de l’emprenedoria en el sector tèxtil.


Puig a favor dels indults als líders del 'procés' perquè "és l'hora de la política" - À Punt\nPuig a favor dels indults als líders del 'procés' perquè "és l'hora de la política"\nEl president de la Generalitat preveu consolidar bona part dels contractes temporals de reforç per la Covid\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, a la sessió de control a les Corts aquest dijous / Efe\n28 de maig 2021 - 11:28\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha anticipat que "probablement" els sis mil contractes de reforç per la Covid en la sanitat pública valenciana que s'han prorrogat fins al 31 de desembre "acabaran sent estructurals". "Hi haurà un augment estructural de la plantilla", ha explicat Puig en una entrevista a la Cadena SER\nPel que fa als vora tres mil professionals als quals no se'ls renovarà el contracte, Puig ha explicat que "gestionar és prioritzar, perquè els recursos no són infinits" i que en aquest moment de millora epidemiològica es podia "alliberar la inversió". Tanmateix ha assegurat que la "immensa majoria" d'aquests professionals seran contractats com a reforços d'estiu, com ja va avançar aquest dijous al ple de les Corts.\nPuig ha reivindicat el valor "extraordinari" de la sanitat pública valenciana que "en cap moment va col·lapsar" tot i les tensions de la pandèmia, i dels seus professionals. "Mai agrairem prou als sanitaris el sobreesforç que han fet", ha dit.\nSuport a la segona dosi de Pfizer "s'hi estiga d'acord o no"\nQuant a la controvèrsia sobre la segona dosi d'AstraZeneca, el cap del Consell ha explicat que la Comunitat Valenciana s'adhereix a les recomanacions de les autoritats sanitàries, que aposten per completar la pauta amb Pfizer "s'hi estiga d'acord o no". No obstant això, obri la porta al ciutadà a repetir amb AstraZeneca informant-lo de les contraindicacions.\nD'altra banda, ha insistit en la necessitat d'alliberar les patents per a aconseguir la immunització del planeta perquè, segons ha recordat, la pandèmia és global i no està superada, ja que en algunes parts "del món hi ha més morts que mai", tot i la millora de la situació a la Unió Europea.\nEl president de la Generalitat creu que la vacunació ha obert una nova fase en la pandèmia en què els governs han recuperat l'ofensiva, i s'ha mostrat confiat que es reactivarà el turisme i l'economia al juliol "si al juny rebem totes les dosis". Puig es manté en les previsions que va avançar a les Corts de rebre cinc milions de turistes espanyols i dos més estrangers, tot i la incertesa sobre si el Regne Unit alçarà les prevencions que té amb la Comunitat Valenciana. Entén el president que no té trellat mirar a Espanya com un conjunt quan les comarques valencianes tenen menys incidència que el Regne Unit.\nA favor dels indults perquè "és l'hora de la política"\nEl cap del Consell també s'ha pronunciat sobre l'actualitat política estatal. Puig defén que "el govern té el dret i l'obligació de pilotar la transició per a recuperar la confiança entre Catalunya i Espanya", un objectiu en què creu que "poden ajudar" els indults als membres del procés "tenint en compte que fa quatre anys que estan a la presó". També s'ha mostrat favorable a revisar els tipus penals (sedició i rebel·lió) que se'ls han aplicat.\n"És l'hora de la política, la justícia s'ha pronunciat i la respectem", ha dit Puig, recordant que el Suprem, que s'ha manifestat en contra, va avalar indultar els colpistes del 23F que, segons ha explicat "sí que va ser un colp d'Estat".\nEl president de la Generalitat ha retret "les dretes" la falta de suport en qüestiones d'Estat i la "profunda irresponsabilitat amb el país" per continuar en la "zona de confort de la confrontació" sobre la situació amb Catalunya. En contraposició, ha recordat el suport que el govern socialista va donar a l'executiu de Rajoy arran de l'aplicació del 155.\nTambé ha discrepat de les crítiques internes al mateix PSOE. "Si el govern veu possibilitat de millorar la convivència a Espanya i la cohesió territorial, hem de donar-li suport", ha explicat, abans de llançat una crítica vetlada a Felipe González, dient que li agradaria que els expresidents donaren suport també sempre a l'actual cap de l'executiu.\nCrítiques al "procés silenciós" de recentralització a Madrid\nEn contrast amb la qüestió catalana, Puig s'ha mostrat crític amb el "procés silenciós" que s'està produint amb una nova onada de "recentralització i identitarisme [sic]" al voltant de Madrid. "La partida Madrid-Catalunya a molts espanyols no ens interessa", ha opinat el president de la Generalitat, que ha reivindicat més visibilitat i protagonisme per a les altres espanyes.\nI per això s'ha mostrat favorable a reactivar tots els instruments federals, com la conferència de presidents autonòmics, per a recuperar el protagonisme de les autonomies en la presa de decisió, i per a afavorir una normalització de les relacions amb Catalunya. En aquest sentit, ha manifestat l'aspiració de superar amb Pere Aragonés les desavinences de la Comunitat Valenciana amb el govern de Quim Torra.\nPel que fa al segon aniversari del govern del Botànic, Puig ha insistit a defendre la utilitat i la bona salut de "l'instrument", tot i les desavinences puntuals, i ha assegurat que al si de la coalició "tots tenim molt clar que el projecte transcendeix els partits i les persones" perquè "és de renaixement, de reconversió i de reparació" de la Comunitat Valenciana "i està donant resultats". Segons Puig, "estem ara millor, tot i la pandèmia, que el 2015", l'any que va començar a governar el tripartit.


Valoració ordenances fiscals d’ERC – Guia de Roses\nHome OPINIÓ JOAN PLANA Valoració ordenances fiscals d’ERC\nORDENANCES CONTINUISTES, MISSATGE ENGANYÓS\nRespecte de l’aprovació de les modificacions de les ordenances fiscals de l’any 2017, la Secció Local d’ERC vol manifestar les següents valoracions:\n1- El nostre grup vas traslladar tot un paquet de mesures a l’equip de govern per tal de ser implementades ( http://locals.esquerra.cat/roses/article/86602/erc-presenta-les-propostes-per-a-les-ordenances-fiscals-del-2017 ). Aquestes mesures es resumien en tres grans grups: fiscalitat més justa i progressiva, foment de la inversió privada en sostenibilitat i incentius al comerç que genera valor afegit. El gruix d’aquestes propostes no varen ser incorporades a la proposta votada ahir, però el govern va acceptar estudiar-ne la implementació per a l’exercici 2018.\n2- La valoració general de les modificacions és que mantenen una política fiscal continuista, sense grans canvis respecte de l’any anterior. No obstant això, valorem positivament la retirada d’algunes de les propostes inicials més polèmiques, i al nostre entendre nocives, com l’eliminació de les bonificacions socials als casals d’estiu.\n3- Cal denunciar les importants imprecisions del govern a l’hora de presentar les ordenances i construir el relat de la política fiscal dels darrers anys. NO ÉS CERT QUE EL GOVERN HAGI CONGELAT IMPOSTOS I TAXES durant els últims anys. Aquest any, per exemple, es pot apreciar un augment dels preus públics de serveis com la piscina. Però en l’impost més important, l’IBI, veiem com l’any passat es va augmentar el gravamen municipal del 0,61 al 0,65. Tampoc és cert que ara es pagui menys d’aquest tribut que anys enrere. La rebaixa del gravamen d’alguns exercicis anteriors anava sempre acompanyada d’augments en el valor cadastral dels habitatges, cosa que feia que el cost final a pagar fos similar. Prova d’això és que la recaptació d’IBI prevista pel 2016 és lleugerament superior que la del 2012. Com de costum, el govern prefereix ocultar que justificar.\nProtaveu Grup Municipal ERC Roses\ntags: ERC ERC Roses impostos ORDENANCES CONTINUISTES ordenançes fiscals Ordenances municipals Politica Secció Local d'ERC taxes valoracions\nprevious SANTA MISSA\nnext ERC demana estudiar i debatre les possibilitats de municipalització del servei de recollida de residus


Si ja est�s registrat (com a Ag�ncia Immobili�ria o Propietari Particular) nom�s cal que introdueixis les teves dades d'acc�s.\nSi no recordes la contrasenya f�s clic aqu�.\nEl portal immobiliari ImmoblesGirona.com �s un suport publicitari molt efica� per als professionals del sector immobiliari, que permet arribar als potencials compradors d'una forma directa i senzilla per a la seva empresa.Si encara NO EST�S REGISTRAT i vols gaudir dels diferents avantatges o publicar els teus ANUNCIS IMMOBILIARIS, sel.lecciona una de les dues opcions: Recorda que el registre �s TOTALMENT GRATU�T i, entre d'altres coses, et permetr� publicar TANTS ANUNCIS IMMOBILIARIS COM VULGUIS. Aquests anuncis els podr�s modificar o eliminar en qualsevol moment des de la teva �rea d'administraci�


Els jardins del Mas Ravetllat, patrimoni industrial | jardins i patrimoni\n← La meravella de les meravelles. Els jardins de l’Exposició de 1929 a Barcelona\nPer què es cataloguen els arbres? →\nEn la finca del Mas Ravetllat, situada a l’Avinguda de la Mare de Déu de Montserrat, al barri del Guinardó, es va fundar a finals dels anys vint del segle XX l’Institut Ravetllat-Pla, que va ser segurament el primer gran laboratori farmacèutic del país.\nVista aèria de la finca del Mas Ravetllat en el 2017. Ajuntament de Barcelona\nEn el recinte que s’obrirà a la ciutadania durant el mes d’octubre d’enguany s’ha creat un gran parc públic, en el que s’ha fet un notable esforç conceptual i de disseny per facilitar la biodiversitat i la recuperació de l’antic jardí noucentista que envolta l’edifici.\nEntrada principal a l’avinguda Mare de Déu de Montserrat. Foto: Jordi Diaz Callejo.\nL’Institut Ravetllat-Pla era un centre de recerca i producció d’especialitats farmacèutiques pioner en l’organització d’un laboratori dedicat a la investigació, producció i comercialització dels seus productes. Estem davant d’una important empresa farmacèutica dedicada a l’elaboració de productes antituberculosos a partir de la sang de cavalls immunitzats, que en el moment de màxim desenvolupament, la dècada de 1930, es va convertir en una veritable multinacional de productes farmacològics, exportant les seves produccions a més de 25 països, entre els que s’inclou gairebé la totalitat dels països de Sud-Amèrica. Va estar en funcionament fins el 1980.\nJoaquim Ravetllat, veterinari i Ramón Pla, metge, fundadors de l’Institut Ravetllat-Pla\nL’enjardinament original responia a la voluntat de l’embelliment del recinte productiu amb una visió moderna en el tractament dels espais verds, com recull una publicació de l’època del mateix Institut Ravetllat-Pla “en el edificio principal, las instalaciones de la planta baja quedan especialmente dedicadas a la producción y las del primer piso a la investigación. Los espacios libres, rindiendo el debido culto al arte, se han embellecido con jardines, estatuas, fuentes i bosque, respetando en lo posible los arboles que existían, algunos seculares. Existe además para esparcimiento del personal, frontón, campo de tenis, gimnasio y piscina”.\nPlànol dels jardins de l’Institut. 1934\nLa reforma de l’edificació i les instal·lacions de l’Institut les dissenyà l’arquitecte Adolf Florensa (1889-1968), sota la influència de les corrents classicistes noucentistes. Florensa era partidari de la reconstrucció històrica de l’arquitectura catalana.\nPel que respecta a la configuració del jardí creiem que Florensa va tenir un paper important en el seu disseny, ja que sabem que va dissenyar la majestuosa porta d’accés i el reixat de tancament, i un cop a l’interior, com un element important del jardí de benvinguda, una font en forma de templet clàssic amb l’escultura de la Venus de Frejus, i altres elements com escales i murs que determinen l’ordenació del jardí.\nTot l’espai a l’entorn de l’edificació està enjardinat. Es poden distingir diferents àmbits amb tractaments jardiners distints segons la seva ubicació: a l’entrada principal hi ha un jardí amb funcions de recepció i accés a l’habitatge d’ambientació noucentista amb molts elements clàssics; en una terrassa inferior, al lateral de l’edifici, un jardí-bosc ombrejat per nombroses oliveres, troanes amb algun eucaliptus i una abundant vegetació arbustiva; en una terrassa inferior a l’altre costat de l’edifici es troba el jardí domèstic amb un jardí-hort amb empremta també noucentista, però en la seva versió més hortícola amb un eix amb oliveres alineades i un hort dividit en quatre parterres per un camí en creu plantat de tarongers; i finalment trobem en la part més baixa, el jardí de representació institucional, situat davant l’accés principal dels laboratoris. Aquest tenia originalment un arranjament a base de parterres delimitats per vorades baixes de vegetació amb murs i baranes de balustres, gerros i escultures clàssiques i altres elements decoratius com una exedra de terracota o una font octogonal amb plats. Es tracta d’una ambientació clàssica per al jardí de la institució.\nJardí institucional. Dècada dels anys trenta\nMalgrat la lleugera descripció, el millor és acostar-se per veure el jardí i comprovar-ho per un mateix, el jardí no es pot interpretar només com un espai subsidiari de l’habitatge dedicat a l’oci familiar. El projecte original d’enjardinament responia a la voluntat d’embelliment d’un recinte productiu i al propòsit de crear un entorn laboral agradable integrat en les corrents noucentistes. Un programa abordat des d’una visió de caràcter social i comercial i no al d’un enjardinament de torre burgesa noucentista.\nDues imatges del jardí abans de la restauració. Fotos: Jordi Diaz Callejo\nEls jardins del Mas Ravetllat són una peça important del patrimoni industrial català. Amb la restauració dels jardins noucentistes duta a terme per l’Ajuntament de Barcelona, en la que s’han restaurat molts dels seus elements s’ha volgut recuperar l’esperit del lloc, els jardins del Mas Ravetllat s’han convertit en un bon exemple de com eren i com s’organitzaven els espais no edificats de certs recintes productius.\nLa recuperació de l’antic jardí cal interpretar-la també com un reconeixement i posada en valor del patrimoni industrial.\nAquesta entrada s'ha publicat en Barcelona, Jardins, Jardins a recintes industrials, Jardins de Catalunya, Jardins de institucions, Noucentisme, Patrimoni industrial, Restauració i conservació de jardins, Segles XIX-XX, Sense categoria i etiquetada amb Jardins noucentistes. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Adreça: C. Sant Sebastià, 10.\nTelf.: 872 98 81 54\nDescr.: Llaminadures i regals de personatges amb llicència.


EL MIL·LENARISME SOBIRANISTA CATALÀ – POR LA PAZ Y LA LIBERTAD\nEL MIL·LENARISME SOBIRANISTA CATALÀ\nOn 24 Mai 2012 Per xaviercomasIn actualidad\nEls francesos diuen que tot el que és excessiu acaba sent insignificant. Precisament, ara i aquí, a base de voler fer creure que som el centre el món estem corrent el risc d’anar vers la insignificança. Però, això sí, acompanyant-la de clams de victòria. Fins ara el catalanisme havia tingut una trajectòria digna, prudent i ponderada. Ara això se’n pot estar anant en orris.\nHo sento i ho lamento. Però no puc evitar recordar la faula de la granota que volia ser més gran que el bou. Va morir en l’intent, quan es pot ser una granota molt digne i un bou poc recomanable. “Juro no blasmar el meu país minúscul / per no haver, freturós, eixamplat el seu múscul” diu un meravellós poema de Francesc Vallverdú, dedicat a Joaquim Molas i a mi.\nTornant a la prosa i a la política, es pot argumentar que, a base d’un incomprensible sobiranisme i un tronat independentisme, han convertit el catalanisme verbal en un mer instrument per tapar els desastres constants i creixents del que no arriba ni a ser un mer govern, el de CiU. Aquest no vol assumir que, per sort, en totes les democràcies, sobretot en països petits, el gestionar l’administració és un fet temporal, un anar fent, fugint constantment de les estridències. Però aquí CDC es creu ser la quinta essència de Catalunya. Qui li dóna dret a atribuir-se aquesta funció? Quina acció seva concreta vol que entrem a analitzar? N’hi ha algunes respecte a les quals personalment podria anar-hi molt a fons. O sigui que, quan algú vulgui, som-hi, que n’hi pot haver per quedar servit.\nCDC oblida que quan una part de la societat, només de base política, es creu autoritzada a poder parlar sempre en nom de tots demostra que no és nacionalista. Però potser no sap ni tan sols què vol dir ser nacionalista. No són continuadors ni comparables a Prat de la Riba. Aquest era nacionalista i precisament per això, sempre que va poder, va dur a terme polítiques transversals, intentant atraure persones que tenien idees diferents de les seves. He escrit moltes vegades que Prat i Pujol són figures antagòniques. Prat volia sumar, fins i tot elements heterogenis, una perversió aritmètica, però no pas política. Pujol ha volgut ser l’únic sumant i sobretot l’ únic total.\nQuan s’està de sort resulta que els governs no solen ser fites històriques, ni transcendents, sinó factors discrets de bon ordenament social, que ja és molt. Ara el govern de Mas es creu històric i benemèrit mentre que, de fet, està mereixent-se una consideració antagònica. En tot cas no és govern noucentista, en el sentit que defuig l’obra ben feta.\nEn temps de crisi, hauríem de concebre obres modestes i d’utilitat immediata. Podrien haver-hi petits grans èxits. Ara bé, CDC prefereix les cabòries. N’hi ha un farciment. La més esgarrifosa consisteix a voler fer creure que havent gestionat pèssimament un poder limitat (el de la Generalitat) gestionaria bé el d’un Estat. Un hipotètic Estat català que, si es definís en base als seus quimèrics clams, resultaria ser l’Estat-nació del segle XIX, fill impresentable i fallit de la Revolució Francesa.\nS’entén que el sobiranisme i l’independentisme casolans – ni els d’enlloc – no hagin produït cap anàlisi conceptual. Ai Déu meu, el que en sortiria. D’haver-n’hi podrien afegir-se als molts invents del segle XX que, després de presentar-se com a models de futur, encarnaren retrocessos vers l’Edat de Pedra.\nPer acabar, no puc oblidar – perquè n’estic orgullós – que parlo d’un partit (CDC) on he tingut molts grans amics i encara n’hi mantinc, si bé ara amb una certa discreció. Crec que molts ja fan un pensament. El radicalisme del present els posa pel de gallina. El mil·lenarisme mai no ha estat una bona cosa, i ara en tenim un de matriu sobiranista que abans no existia en el si de CDC ni en cap altre partit. Era una absència que beneficiava Catalunya i el catalanisme. El catalanisme de Prat, el d’Almirall i el de tants altres que cercaven, des de la moderació, allò que els o ens unia, els mínims comuns denominadors que la història faria evolucionar -o no- vers on fos.\nVes per on, he assolit, semànticament, el concepte antònim de mil·lenarisme, mot avui tristament necessari en la política catalana.\n¿Se echa de menos una blanca pública?


Miquel Strubell: 06/01/2013 - 07/01/2013\nLA CATALUNYA INDEPENDENT QUE VOLEM (PDF). Diàlegs a l’Àgora Catalunya\n(Llibre amb format PDF).\nNova - Centre per a la Innovació Social / Assemblea Nacional Catalana.\n1. DEUTE PÚBLIC I POLÍTICA FISCAL DE LA CATALUNYA INDEPENDENT: HERÈNCIA, NEGOCIACIÓ I FUTUR, p. 167-199\nModera: Jaume Clotet (periodista i historiador; col·laborador habitual de El Punt-Avui, Público, Ara i TV3)\nHi participen: Núria Bosch (investigadora de l'Institut d'Economia de Barcelona i Catedràtica d'Economia Pública a la UB); Jaume Ventura (investigador senior del Centre de Recerca en Economia Internacional i Professor d'Economia a la UPF) i Arcadi Oliveres (president de Justícia i Pau i professor d'Economia Aplicada a la UAB)\n6:40 – 28:10, Núria Bosch, pp. 169-173.\n28:15 - 57:40, Jaume Ventura, pp. 174-181.\n58:00 – 75:05, Arcadi Oliveres, pp. 182-187.\n--116:54. Diàleg moderat. Resum: 188-199.\n2. L’ENERGIA A LA CATALUNYA INDEPENDENT: TRANSICIÓ I FUTURA POLÍTICA ENERGÈTICA, p. 5-33\nModerador: Joaquim Elcacho, periodista d' El Punt-Avui especialitzat en ciència i medi ambient.\nHi participen: Marcel Coderch, Mariano Marzo i Pep Puig.\n4:50 – 20:40. Pep Puig pp. 7-12\n21:00 – 21:40. Marcel Coderch pp. 13-17\n21:45 - 39:35. Antoni Tahull, pp. 18-22.\n--100:56. Diàleg moderat. Resum: 23-33.\n3. EL SISTEMA JUDICIAL DE LA CATALUNYA INDEPENDENT: QUÈ ES POT APROFITAR I QUÈ CAL FER DE NOU, p. 35-62.\nModera: Xavier Grasset (periodista, director i presentador de "L'Oracle" de Catalunya Ràdio). Participen: Santiago Vidal (jutge de l'Audiència Provincial de Barcelona i membre de Jueces para la Democracia), Enoch Albertí (Degà de la Facultat de Dret i Catedràtic de Dret Constitucional de la UB) i Montserrat Tura (ex-consellera de Justícia i Interior de la Generalitat de Catalunya).\n6:00 – 28:50. Santiago Vidal, pp. 37-42.\n29:00 – 48:25. Enoch Albertí, pp. 43-46.\n48:40 – 68:10. Montserrat Tura, pp. 47-51.\n--114:55. Diàleg moderat. Resum: pp. 52-62.\n4. TRANSPARÈNCIA I CONTROL DEL PODER A LA CATALUNYA INDEPENDENT: ASSOLIR UN SISTEMA POLÍTIC SÀ, p. 64-94.\nModera: Carles Ribera (Vicedirector del diari El Punt-Avui).\nParticipen: Itziar González Virós (ex-regidora del districte de Ciutat Vella-Barcelona); Martí Olivella (Promotor d'innovació social); Carles Ramió (ex-director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya).\n6:40 – 29:50. Itziar González Virós pp. 66-71.\n30:10 – 50:45. Carles Ramió p. 72-77\n31:20-81:15. Martí Olivella p. 78-85.\n--116:57. Diàleg moderat. Resum: pp. 86-94.\n5. DEMOCRÀCIA A LA CATALUNYA INDEPENDENT: REPRESENTATIVITAT ÒPTIMA: QUÈ, QUI, COM? p. 96-126.\nModera: Isabel-Helena Martí (vicepresidenta de Sobirania i Justícia).\nParticipen: M. Hble. Ernest Benach (ex-President del Parlament de Catalunya), Josep Maria Reniu (professor titular de ciència política de la UB) i Ferran Requejo (catedràtic de ciència política a la UPF).\nMinut 0 – minut 30. Ferran Requejo pp. 96–104\nMinut 30 - minut 51. Josep Maria Reniu pp. 105-109\nMinut 52 - minut 70. Ernest Benach pp. 110-114.\n– minut 118. Diàleg moderat. Resum: pp. 115-126.\n6. Defensa i seguretat a la Catalunya independent: necessitats, opcions i resultats, pp. 128-165.\n15 de febrer de 2013.\nModera: Marta Lasalas (periodista i col·laboradora de RAC1, Catalunya Ràdio, TVE, 8tv i El Punt-Avui.\nHi participen: Pepe Beunza (primer objector de consciència polític no-violent), Alexandre Calvo (professor de Relacions Internacionals a la European University), Amadeu Recasens (assessor del Consell d'Europa en seguretat i policia).\n01:00 – 21:05, Amadeu Recasens, pp. 130-135.\n21:10 – 44:15, Alexandre Calvo, pp. 136-143.\n44:35 – 57:55, Pepe Beunza, pp. 144-148\n– minut 109:52. Diàleg moderat. Resum: pp. 149-165.\n7. LA CONSTITUCIÓ DE LA CATALUNYA INDEPENDENT: LA FUNDACIÓ DEL PRIMER ESTAT DEL SEGLE XXI? pp. 201-230.\n1 de març de 2013.\nModera: Anna Figuera (periodista de política d'Els Matins de TV3 i Professora de la URL.\nHi participen: Joan Vintró (catedràtic de dret constitucional a la UB); Joan Ridao (professor de dret constitucional i ciència política a la UB i ESADE); Laia Bonet (advocada i ex-diputada al Parlament).\nIntervenció final de clausura de les taules rodones per part de la presidenta de l'ANC Carme Forcadell.\n04:35 – 28:00, Joan Vintró, pp. 203-208.\n28:15 - 48:10, Joan Ridao, pp. 209-214.\n48:35 – 73:55, Laia Bonet, pp. 215-220.\n– minut 156:37. Diàleg moderat. Resum: pp. 221-230.\nPublicat per Miquel Strubell a 9:54 p. m. Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Assemblea Nacional Catalana, catalunya, cicle, conferències, independència, Oliveras, Requejo, Ridao\nPublicat per Miquel Strubell a 4:24 p. m. Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEn primer lloc, una salutació molt cordial a una comarca que la meva dona i jo hem visitat moltes vegades! Encara ens ressonen a les orelles els tambors de Calanda (entre altres llocs).\nHe llegit a "El Heraldo de Aragón" que "La Comarca del Bajo Aragón ha aprobado por 19 votos contra 8 una moción de apoyo a la nueva Ley de Lenguas y de rechazo al catalán".\nEn primer lloc tinc la curiositat de saber com en una comarca amb 20 municipis hi ha hagut 27 vots. Potser ha estat un error del periodista!\nI segon, el que motiva aquest escrit: m'agradaria saber en quin sentit han votat els representants dels municipis afectats (que segons la viquipèdia són Aiguaviva de Bergantes, Bellmunt de Mesquí, La Canyada de Beric, La Sorollera, La Codonyera, La Ginebrosa, La Torre de Vilella) i perquè -només si es pot saber- hi han votat els municipis no afectats ni molt ni poc per la nova llei.\n(enviat el 4 de juny de 2013)\nConsell Comarcal del Baix Aragó: http://www.bajoaragon.es\nCatalan in Aragon. http://estudiscatalans.blogspot.com/2012/06/catalan-in-aragon.html\nLes lleis de llengües de l'Aragó de 2009 i 2013, comparades http://estudiscatalans.blogspot.com/2013/05/les-lleis-de-llengues-de-larago-de-2009.html\nPublicat per Miquel Strubell a 12:28 p. m. Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Aragó, català, Franja, llei de llengües


Pellets Barbacoa ofertas y opiniones reales - Punto y Aparte OnLine\nAhora estas: Home / Bricolaje / Calefacción / Pellets / Pellets Barbacoa ofertas y opiniones reales\nPINI Grillpellets 15 kg - Pellets de madera 100% roble No2 para asar, ahumar,...\nBURNHARD pellets de Madera de pacana (Hickory) para el ahumador, la Barbacoa y...\nPINI BURNHARD Weber\nPellets Barbacoa marca PINI\nPellets Barbacoa marca BURNHARD\nBURNHARD pellets de Madera de pacana (Hickory) para el ahumador, la Barbacoa y el Horno para Pizzas Smoke Wood pellets de...\nPellets Barbacoa marca Weber\nPellets Barbacoa Marca BBQ-TORO\nPellets Barbacoa Marca Boneless Grills\nBoneless Grills Pellets de Roble Selecto. (10 kg) - Roble Selecto Natural Barbacoas, Ahumadores y Hornos de Pizza. Pellets...\nPellets Barbacoa Marca 1526 BBQ\nEl juego de pellets es fuerte con este divertido barbacoa Camiseta\nPellets Barbacoa Marca NJ The right choice


Hotel Thomasi Maringa Maringa Brasil - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nReserva Hotel Thomasi Maringa\nAvenida Colombo, 3531, Zona 7, Maringa, Brasil, 87030-120\nHotel Thomasi Maringa valoracions\nCaracterístiques que t'encantaran sobre Hotel Thomasi Maringa\nHabitacions disponibles a Hotel Thomasi Maringa\nMés informació sobre Hotel Thomasi Maringa\nConvenientment situat a Maringa, Hotel Thomasi és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hotel Thomasi, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis.\nL'ambient de Hotel Thomasi es reflexa en cada habitació. aire condicionat, servei de despertador, escriptori, mini bar, insonorització són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com centre esportiu, sauna, piscina coberta, billar, sauna. Hotel Thomasi és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Maringa.\nPlease note that only small size dogs with maximum weight of 10 kg can be accommodate in each room a\nValoracions d'hostes reals sobre Hotel Thomasi Maringa\nAtendimento rápido, limpeza e localização


Lluèrnia – Pàgina 20 – Festival del foc i de la llum\n4 de maig de 201615 de setembre de 2017\nA partir d’avui i fins el 30 de juny, es poden presentar projectes per a Lluèrnia 2016, que es celebrarà...\n17 de febrer de 201615 de setembre de 2017\nJordi Hidalgo Tané, ens ha fet arribar la Memòria del seu projecte per a l’Hort de la Llum 2015, complementada...\n8 de febrer de 201615 de setembre de 2017\nCap de setmana a Llum Bcn\nDel dijous 11 al diumenge 14 de febrer, podreu veure a Barcelona el festival Llum.Bcn que cada any es celebra...\n14 de gener de 201615 de setembre de 2017\nExpo Flâneur a l’EASD d’Olot\nAquest divendres 15 de gener a les 11:30 tindrà lloc a la sala d’exposicions de l’Escola d’Art i Superior de...\n23 de desembre de 201515 de setembre de 2017\nLluèrnia torna per Nadal\nCom els torrons, les neules i els capons, Lluèrnia torna per Nadal inspirant múltiples iniciatives en forma de pessebres, arbres...\n21 de desembre de 201515 de setembre de 2017\nSeguint amb la col·laboració amb el Centre d’Arts Santa Mònica de Barcelona, i més concretament amb el Festival IF en...\n9 de novembre de 201315 de setembre de 2017\nJa està feta la xocolata desfeta\nEn Lluís Riera del Cacau col·labora a Glops Calents amb una xocolata. I al seu aparador també crema Lluèrnia!!\nHa costat, i per això encara s’aprecia més!! Una magnífica proposta de l’equip d’arquitectes GUILLEM MOLINER / EDUARD CALLÍS /...\nEnvia la teva fotografia\nUna manera de participar a Lluèrnia és fent fotografies o vídeos i enviar-nos-les. Avui, quasi tothom porta una càmera a...\nUn vol d’ocells\nUn vol d’ocells, De l’ombra a la claror. La representació del proces creatiu que ens va portar a dissenyar la...\n8 de novembre de 201315 de setembre de 2017\nEl col·lectiu La Quimera, presentarà aquest dissabte 9 de novembre al carrer dels Sastres, el seu treball CMYK; una proposta...\n7 de novembre de 201315 de setembre de 2017\n“Voldria ser llaurador del cel” “Voldria ser segador del blau” A partir del llibre Blau de Lola Casas, els alumnes...\nTotes les instal·lacions i activitats programades a Lluèrnia són per a tots els públics, sigui quina sigui la seva edat,...\nPortal de la llum\nEl “Portal de la Llum” és la proposta del grup Ambient Zero per aquest Lluèrnia 2013. L’edifici on es...\nLuminous Songs Concert és una proposta escènic-musical que vol atrapar a l’espectador dins d’un món lluminós i sonor que pren...\n5 de novembre de 201315 de setembre de 2017\nDansa al primer pis del núm. 2 del Passeig d’en Blay (pis de sobre del bar Sport) A càrrec de...\nA l’ombra de l’àngel\nQuè és un àngel? Una ànima? Una ombra? Bàrbara Massegur proposa una relectura de la figura de l’àngel projectada com...\nEspai 100% AOAPIX\nL’AOAPIX també participa a Lluèrnia, el festival del foc i de la llum creant un espai 100% AOAPIX. De primer...


Videovigilància | Ciberspai Teknològika\nInici Serveis Videovigilància\nEl sistema de vigilància IP consta d’una càmera amb sistema complet i independent, que té el seu propi processador i servidor web. D’aquesta manera es pot comprovar la seguretat de manera remota des de qualsevol lloc amb accés a Internet i obtenint imatges de vídeo d’alta qualitat.\nCiberspai Teknològica forma part del Programa Partner Plus, això vol dir que estem entre els seus distribuïdors garantint subministrar les últimes novetats i comptant amb un personal format en aquesta matèria.


Mentre dorms, lema guanyador de la Flor Natural dels LXVI Jocs Florals Vila de Nules – Ajuntament de Nules\nHome Històric Mentre dorms, lema guanyador de la Flor Natural dels LXVI Jocs Florals Vila de Nules\nEl lliurament de premis tindrà lloc el divendres 4 d’octubre al Teatre Alcázar\nMentre dorms, és el lema del treball que ha resultat guanyador de la Flor Natural dels LXVI Jocs Florals Vila de Nules. El Premi Flor Natural està dotat amb 2.500 euros i la publicació de l’obra guanyadora; uns altres lemes guanyadors en aquest certamen literari són la Gravetat de les paraules, Premi Anna Rebeca, dotat amb 500 euros i dirigit a fills o residents de Nules, i Poesia per a mariners, Premi Poemari Infantil també dotat amb 500 euros.\nEn relació amb els IV Premis d’Investigació i Divulgació s’ha premiat el lema La casa dels alamans en la categoria “Aspectes històrics de les comarques de Castelló” dotat amb 500 euros; i el treball que porta per nom Tempus Fugit, premi “Nules, passat i memòria:fa 50 anys érem joves” dotat amb 250 euros que està adreçat a majors de 60 anys i en el qual es premia el millor treball que partint de la memòria i la vivència personal analitze, descriga o recupere aspectes socials, econòmics o culturals de la població de Nules i que patrocina la Residència Mare de Déu de la Soledat.\nEl lliurament de premis dels LXVI Jocs Florals i els IV Premis d’Investigació i Divulgació tindran lloc el 4 d’octubre al Teatre Alcázar. A més es presentarà també aquest dia el llibre Dolç àngel de la mort, premiat amb la Flor Natural en l’anterior edició dels Jocs Florals Vila de Nules.\nCal recordar que Vicent Molés Herrero, conegut fill de Nules i vinculat al món de les lletres, serà el mantenidor dels LXVI Jocs Florals Vila de Nules.\n“Els Jocs Florals Vila de Nules són un certamen literari molt important per al poble de Nules i uns dels més arrelats i antics a la nostra comunitat. Es tracta, en definitiva, d’uns premis dedicats a les lletres, a la nostra llengua i cultura”, comenta la regidora de Cultura, M. José Esteban.\nLa Policia Local de Nules farà ús de drons en la campanya citrícola01/10/2019


La covid deja dos nuevas muertes, 49 contagios y dos brotes en Castellón en la última jornada - Castellonplaza\nLa covid deja dos nuevas muertes, 49 contagios y dos brotes en Castellón en la última jornada\nCASTELLÓ. La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha notificado dos nuevos fallecimientos por coronavirus en Castellón, por lo que ya son 252 las muertes que ha provocado el virus en la provincia. En lo referente a los nuevos casos, la provincia suma 49 contagios confirmados por prueba PCR en las últimas 24 horas, que elevan la cifra total a 5.200 personas contagiadas por el virus desde el inicio de la pandemia. Asimismo, Sanidad ha registrado también dos nuevos focos de covid-19 en el territorio castellonense: uno en Almassora con 5 personas afectadas y que ha tenido origen en el ámbito laboral y otro en Castelló con 4 casos y también de origen laboral.\nEl número de personas hospitalizadas en los hospitales de Castellón sube a 56, con 6 pacientes en las Unidades de Cuidados Intensivos. De estos 56 hospitalizados, 29 se encuentran en el Hospital General de Castelló y uno de ellos está en la UCI. Tal y como ha informado el Departament de Salut de Castelló a través de su boletín interno a edad media de los ingresados baja a los 68 años y, en la última jornada, se han producido 4 nuevos ingresos y se ha dado de alta a 3 personas.


Oliva atorga una subvenció de 20.000 € a la protectora d'animals Vedama | Ajuntament d'Oliva\n9 enero 2019 | asociaciones @es,bienestar social @es,desarrollo local,desenvolupament local\nEl Departament de Salut Pública, per tercer any consecutiu, incrementa la subvenció a la protectora d’animals d’Oliva, Vedama.\nUn col·lectiu entregat en temps i ànima a la protecció i defensa d’animals en el municipi d’Oliva. Un grup de voluntaris i dues persones assalariades és l’equip encarregat de gestionar tota la tasca que suposa tindre una residència per a animals abandonats i en alguns dels casos, animals maltractats.\nEl dia a dia de la protectora: segons destaca Imma Ibiza, regidora de Salut Pública, des de l’associació es realitzen tasques per buscar cases d’acollida, ja siga temporal o permanent, i proporciona menjar i cures sanitàries als animals. Pels matins un oficial, contractat per l’ajuntament treballa a jornada completa mantenint les instal·lacions en perfectes condicions de salubritat. Per les vesprades, una persona contractada per Vedama gestiona les tasques pròpies de la protectora: entrades i eixides d’animals, recerca de cases d’acollida, vigilància de la salut dels animals, i si cal, portar-los al veterinari, proporcionar-los aliments… i en general els caps de setmana i festius, són els voluntaris els qui s’encarreguen del conjunt d’aquestes tasques. Podem dir que el refugi d’animals està sempre custodiat.\nPerò l’Associació Vedama va més enllà i treballa fent activitats de sensibilització, totes elles importants i necessàries, entre les quals cal destacar la Trobada Canina, que en 2019 celebrarà la setena edició.\nL’Ajuntament d’Oliva sempre ha estat recolzant la tasca realitzada per estos voluntaris i ha finançat el treball del col·lectiu, bé siga amb subvencions, bé siga assumint les despeses de les instal·lacions, o de les diferents activitats que realitzen.\nPer aquest motiu el departament d’Hisenda i el de Salut Pública han apostat per anar incrementant progressivament la quantia subvencionada. Des de 2016 fins a 2018 la subvenció al treball realitzat per la Protectora d’Animals Vedama s’ha incrementat en 4.000 €.\nL’Ajuntament d’Oliva també és conscient que la realitat en matèria d’animals està parcialment resolta. És bastant evident que Oliva no té pràcticament gossos abandonats, malgrat que encara es donen alguns casos aïllats de gossos maltractats, però també és cert que cada vegada més s’aplica i regula la normativa sobre tinença d’animals.\nIbiza recorda que l’espectre animal no es redueix a l’espècie canina, fa unes setmanes anunciàvem la posada en funcionament d’un conjunt d’accions per a controlar la colònia de gats, una tasca ingent en la qual treballen junts l’administració i la protectora, una tasca que necessita de més voluntaris per controlar la població de totes les colònies detectades arreu del municipi d’Oliva.\nEncara queda molt per fer i cal anar plantejant les diferents accions per controlar altres espècies, que a hores d’ara comencen a generar molts problemes, i en les quals ja s’està treballant: coloms, abelles, vespes, porcs senglars…\nLa relació de despeses generades en 2018 per a la protecció i manteniment d’animals en el refugi d’Oliva és la següent:


Daegeum - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Daegeum, Taegum o Chottae (tae: gran, gum: instrument) és una flauta transversal de bambú originària de Corea emprada principalment en la música tradicional.\n4 El mite i l'Era de Silla\n6 Taegum Sanjo\nLa flauta estàndard mesura aproximadament 80 cm, posseeix 6 forats equidistants al davant per a les digitacions, més l'embocadura i un forat extra cobert per una membrana vegetal. El daegeum té un registre de més de dues octaves i està afinat en Sib. Hi ha una peça metàl·lica mòbil que abraça el forat cobert per a protegir la membrana quan no es toca la flauta. L'extrem oposat a l'embocadura pot tenir de 2 a 5 orificis petits que serveixen per a l'afinació de l'instrument.; aquests forats moltes vegades tenen una funció decorativa, rebent el nom d'estrelles. Juntament amb la chunggum (flauta mitjana) i la sogum (flauta petita) conformen "els tres bambús de Silla", sent el daegeum l'única flauta amb membrana.\nEl daegeum es construeix a partir d'un segment de bambú amb 5 anys d'antiguitat, cosa que es pot apreciar en els 4 nusos des d'on creixen les branques de la planta, això fa que la flauta quedi dividida en 4 seccions.\nJeongak Daegeum, Sogeum i Dangpiri exposats al Museu de la Musica de Barcelona\nRepresentació de Sanjo\nA causa de la seva grandària el daegeum és un instrument incòmode de tocar. Se sosté sobre l'espatlla esquerra de l'intèrpret per poder equilibrar i abastar l'embocadura; també s'ha de doblegar (exageradament) el canell esquerre cap a dins, per així poder aconseguir arribar als forats amb els dits.\nGràcies a la seva la membrana el seu so és gentil i ple en els registres greus, però en els aguts genera un brunzit penetrant que li dona un so característic. L'àmplia obertura de la seva embocadura permet a l'intèrpret una gran flexibilitat tímbrica, podent alterar el so segons l'angle i la força de buf, modificant també l'afinació a voluntat. El vibrato característic és generat per diverses tècniques successives i complementàries, per a això pot ser emprada tant l'espatlla esquerra, el balanceig del cap o un moviment rotatori de la flauta. El flautista sol interpretar també el t'ongso o danso, una flauta similar i amb el mateix tipus de membrana, però que empra 4 forats davanters i un de posterior per a les seves digitacions (comunament utilitzada a les escoles primàries de Corea).\nEl mite i l'Era de Silla[modifica]\nDurant l'època dels Tres regnes, el més important va ser el de Silla (57 a.C - 668 d.C) el qual es relaciona directament amb el desenvolupament de la daegeum. Segons el Samguk Yusa, Sinmun (rei de Silla entre 681 i 692) va enviar el seu servent a observar una planta de bambú que creixia a l'illa i que es partia en dos cada dia i tornava a unir-se durant la nit. Sinmun va decidir navegar per si mateix cap a l'illa on un drac li va indicar que construís una flauta a partir una planta de bambú que es trobava al cim de la muntanya. En tocar la seva nova flauta va notar que els enemics fugien, els malalts es curaven i el clima romania en calma. Quan la flauta es va perdre els enemics van començar a envair el regne.\nAvui dia aquesta flauta és usada en una gran varietat de grups així com a instrument solista, tant en música cortesana com en les músiques tradicionals i la música clàssica contemporània. Dins de la cort s'usa en el Hyangak (música nativa), a l'agrupació Yongsan hoesang i el Tangak (música xinesa), on destaca el Nagyangch'un. A la música tradicional és usada tant en el Shinawi com en el Sanjo. Sol emprar-se com instrument afinador del conjunt donant el Sib com a nota de referència.\nSanjo Daegeum exposada al Museu de la Música de Barcelona\nEl Sanjo és un gènere de peces d'instrument solista acompanyat solament pel janggu. Les seves melodies deriven del shinawi (musica xamànica) i de la música tradicional, especialment el Pansori. El gènere va ser creat al segle XIX per l'intèrpret de kayagum Kim Ch'ang-jo. El Taegum Sanjo va ser creat per Pak Chong-gi en els inicis del segle XX, sent juntament amb Han Chu-hwan els dos grans mestres del gènere.La flauta emprada en el Sanjo és la mateixa que en la majoria de les músiques tradicionals, però difereix en la seva mida més petita a la utilitzada al Jeryeak (musiques de la cort), coneguda com jeongak daegeum.\nSegons la classificació de Hornbostel-Sach pertany a la categoria de "flautes bufades lateralment obertes amb forats" (421.121.12). Però segons els principis de la cosmologia de l'Extrem Orient, que classifica en vuit categories els instruments depenent del seu material de construcció, el daegeum pertany als instruments construïts amb bambú. Aquesta categoria és associada amb els sons clars i aguts de la primavera o el cant dels ocells de bon auguri. Se'ls relaciona amb la imatge de la pau i la calma.\nCultural Heritage of Korea: Daegeum Jeongak\nCultural Heritage of Korea: Daegeum Sanjo\nEnciclopedia Britannica: Taegum\nJeollabuk-do. Traditional Korean Music Portal: Daegeum\nOnline museum catalogue of the RMAH\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 «Taegum» (en angles). Grove Music Online. [Consulta: 24 novembre 2017].\n↑ 2,0 2,1 2,2 Eolssigu! The sounds of Korea (en anglès, català i castellà). Barcelona: Ajuntament de Barcelona, 2017, p. 26-85. ISBN 9788491560371.\n↑ Korean Perfoming Arts (en anglès). Jipmoondang Publishing Company, 1997, p. 163-181.\n↑ Howard, Keith. Preserving Korean Music: Intangible Cultural Properties as Icons of identity. (en anglès), 2003, p. 74-76.\n↑ Hye-Gu, Lee. Korean music and instruments (en anglès). The National Classical Music Institut, 1986, p. 37-38.\n↑ Korean Performing Arts (en anglès). Jipmoondang Publishing Company, 1997, p. 163-187.\n↑ Song, Jiwon. Eolssigu! The sounds of Korea (en anglès, català i castellà). Ajuntament de Barcelona, 2017, p. 114-153.\n↑ Von Hornbostel, Erich. Classification of Musical Instruments (en anglès). Traducció d'Anthony Baines. The Galpin Society Journal, 1961.\n↑ Song, Hye-Jin. Confusian Ritual Music of Korea (en anglès). Korea Foundation, 2008, p. 152-155.\nAak: The Echoes of the Korean and Japanese Souls. Seoul: National Gugak Center, 2015.\nAkhak Gwebeom. Eun Seon Yu (ed.). Seoul: National Gugak Center, 2001.\nEolssigu! The sounds of Korea (en anglès, català, castellà). Barcelona: Ajuntament de Barcelona, 2017.\nGugak in Paris, 1900. La musique traditionnelle de Corée à Paris en 1900. Seoul: National Gugak Center, 2012.\nHoward, Keith. Preserving Korean Music: Intangible Cultural Properties as Icons of Identity. University of London: Ashgate, 2006.\nKorea & Europe, an Encounter in Musical Instruments. Seoul: National Gugak Center, 2014.\nKorean music and instruments. Lee Hye-gu (ed.). Seoul: National Classical Music Instute of Korea, 1986.\nKorean Performing Arts -Drama,Dance & Music Theatre-. Yang Hye-suk (ed.). Seoul: Jipmoondang Publishing Company, 1997.\nMuseum of Gugak. Seoul: National Gugak Center, 2013.\nMusical Instruments of Joseon in America. Seoul: National Gugak Center, 2013.\nMusical Notations of Korea. Hwang, Kim & Lee (eds.). Seoul: National Gugak Center, 2010.\nPansori. Yong-shik Lee(ed.) Seoul: The National Center for Korean Traditional Performing Arts, 2008.\nProvine, Robert C. "Taegŭm." Grove Music Online. Oxford Music Online. Oxford University Press, accessed November 24, 2017, http://www.oxfordmusiconline.com/subscriber/article/grove/music/48374.\nSanjo. Yong-shik Lee(ed.) Seoul: The National Center for Korean Traditional Performing Arts, 2009.\nSong Hye-Jin. Confucian Ritual Music of Korea. Seoul: Korea Foundation, 2008.\nVon Hornbostel, Erich M., and Curt Sachs. "Classification of Musical Instruments: Translated from the Original German by Anthony Baines and Klaus P. Wachsmann." The Galpin Society Journal 14 (1961): 3-29. doi:10.2307/842168.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Daegeum&oldid=20828568»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 feb 2019 a les 02:06.


Taller Munguia en San Salvador, El Salvador | Páginas Amarillas\nTaller Munguia en San Salvador, El Salvador | 2 resultados\n1. Taller Munguía San Salvador - San Salvador\n2. Taller Munguía San Salvador - San Salvador


UN DRAC. VET AQUÍ.... BLUE, BEATRICE. 9788466147620 La Llar del Llibre\nTot va començar en una badia màgica. Un dia que l'Aran va anar a pescar, va trobar una criatura molt petita dins d'una closca preciosa. Se la va endur a casa i la va posar en una peixera, però la criatura cada dia estava més dèbil. Per sort, l'Aran de seguida va trobar la manera d'ajudar-la. I llavors va passar una cosa màgica. ...\nBANYA DE L'UNICORN


VENIU A PASSAR UN MATÍ “A LA ROMANA” A MONS OBSERVANS\nEl pintor pompeià a Mons Observans\nDiumenge 20 de gener, l’assentament romà de Mons Observans obrirà les seves portes amb diverses activitats de descoberta del jaciment i de l’època romana adreçades a petis i grans en el marc del programa Mons Observans en família.\nHavent esmorzat, el pintor pompeià de l'assentament, acompanyarà els assistents a visitar el seu palau i els convidarà a recórrer cadascuna de les estances per descobrir com era la vida dels seus habitants fa més de 2.000 anys.\nData de modificació: 10/01/2019 19:36:49


Per què no hi ha obres originals de literatura rosa en la nostra llengua si és supervendes a tot el món\nUna parella en una biblioteca. Getty Images\nBarcelonaLa llista Forbes no enganya: la novel·la romàntica és un filó que ha convertit en multimilionàries autores com Nora Roberts, Danielle Steel, Janet Evanovich i Robyn Carr. Aquest gènere s'ha consolidat al mercat com un dels més demanats sobretot entre lectores, i és habitual que entre el rànquing dels més venuts hi apareguin de manera recurrent títols de novel·la romàntica. Julia Quinn i la saga dels Bridgerton fa setmanes que són al top 10 dels més venuts als Estats Units. Un dels últims fenòmens a l'Estat és l'escriptora valenciana Elísabet Benavent, que va començar autopublicant-se a Amazon fins que va saltar a l'editorial Suma de Letras. Des d'aleshores ha escrit una vintena de llibres que han venut centenars de milers d'exemplars. Benavent exemplifica l'interès massiu per les històries de dones del segle XXI a la recerca de l'amor. Ara bé, el seu èxit, com també el d'altres escriptores en castellà, delata l'absència absoluta de novel·les romàntiques d'autores catalanes que escriguin en català. A què es deu aquest buit?\nLa traductora Scheherezade Surià llançava, fa uns dies, la pregunta. "És estrany que no hi hagi escriptors catalans del gènere, sobretot tenint en compte que té moltíssima sortida. Potser hi influeix que encara sigui un gènere mal vist, que es percebin com novel·letes de quiosc", reflexiona Surià, que ha traduït al castellà les històries romàntiques d'autores com Maya Banks, Gail McHugh, Sherrilyn Kenyon i Jo Goodman. De fet, les llibreries estan plenes de novel·les d'escriptors del país amb l'amor com a eix central –Xavier Bosch, Sílvia Soler, Francesc Miralles i Care Santos en són exemples–, si bé les seves històries queden fora de l'esquema clàssic del gènere romàntic.\n"Cal diferenciar entre la ficció amb relacions romàntiques i el gènere de la novel·la romàntica. La primera no va en contra de tenir un prestigi literari, mentre que la segona, avui dia, segueix sense tenir cap mena de prestigi", assenyala la professora de literatura anglesa i estudis culturals de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) Sara Martín. Malgrat que dins del gènere hi ha molts tipus diferents de novel·les romàntiques, totes tenen en comú "que posen al centre de la història l'amor heterosexual romàntic d’una manera que a la vida real no compartim", diu Martín, que defineix aquestes novel·les com a "fantasies" perquè s'allunyen de la realitat.\nQuan l'amor ho fa tot més fàcil i bonic\nSegons l'escriptora Elena Montagud, autora de la Trilogía del placer i la Trilogía corazón (Grijalbo), la novel·la romàntica es basa en "personatges que s’enamoren i viuen una sèrie de vicissituds que els porten a finals feliços". Habitualment les històries es desenvolupen en forma de trilogies o de sagues i es vehiculen a partir de la idea "que l'amor pot amb tot i que mou el món", afegeix Montagud, que al març publica El desván de los sueños. Són llibres en què els personatges no toquen de peus a terra, sinó que sobrevolen la seva realitat idealitzant l'amor. Les enganxades quotidianes –per qui posa la rentadora, per què fareu el proper cap de setmana– no hi tenen cabuda, tot i que els protagonistes s'enfronten a nombrosos obstacles que els impedeixen disfrutar plenament del seu amor. "Són tan addictives i populars perquè funcionen com un mecanisme compensatori davant el tedi de la vida real", explica Martín, que com a contrapartida cita Gent normal (Periscopi), de Sally Rooney: "La generació mil·lennial la considera la gran novel·la romàntica dels últims 20 anys, però parla d'una parella que no té manera d'encaixar. No m'estranya que, davant d'això, la gent busqui històries d'amor felices que són l'altre plat de la balança".\nL'escriptora Elísabet Benavent ha venut centenars de milers de llibres. Efe\nEls últims anys la literatura catalana ha viscut un reviscolament de gèneres que fins fa poc es consideraven menors, com la ciència-ficció o la fantasia. Segons Martín, "la novel·la romàntica és l'últim territori literari en què, per prestigi, no es vol entrar". Que hi hagi menys presència de llibres en català també es deu a una qüestió purament de mercat: el català té un sostre de vendes més baix que no pas el castellà, i aquesta barrera acaba frenant les traduccions. "Notem que si no és un fenomen o hi ha una adaptació audiovisual del llibre, no hi ha prou lectors en català per justificar la inversió", assenyala l'editora de Fanbooks, Patrizia Campana, que parla d'una "diglòssia cultural" en relació amb el gènere. "La novel·la romàntica no ha arrelat gaire a la cultura catalana. Això no vol dir que els catalans no en llegeixin, sinó que molts ho fan directament en castellà. El gènere no té gaire tradició literària a Catalunya i, com a conseqüència, no hi ha escriptors que en facin", explica Campana. Una de les poques autores que s'hi ha atrevit és Aina Li, autora d'El noi del bus (de la qual s'han fet set edicions) i T'estaré esperant, totes dues editades per Fanbooks.\nEl repte pendent: seduir els homes\nAlgunes sagues de novel·les romàntiques triomfen gràcies a l'atenció del públic adolescent. Anys enrere ho va aconseguir l'escriptor italià Federico Moccia, com també el madrileny Francisco de Paula Fernández González (que firma amb el pseudònim Blue Jeans) i, més recentment, Anna Todd. La saga After d'aquesta escriptora nord-americana ha captivat milions de joves arreu del món, tot i que segons Campana aquests títols "són crossovers que se'n van més cap a les novel·les estil 50 ombres d'en Grey, perquè hi ha sexe molt explícit". L'editora explica que entre el públic adolescent actualment està més de moda "la novel·la romàntica blanca, sense un sexe tan explícit", i posa com a exemple el llibre Mi primer beso (Crossbooks) de Beth Reekles o la sèrie You d'Estelle Maskames.\nAina Li és autora de dues novel·les romàntiques per a adolescents. Cristina Calderer\nTant en el camp de la literatura juvenil com en la d'adults, la novel·la romàntica té una missió que encara no ha complert: seduir els lectors masculins. "Ha estat i és un gènere intensament femení. No hi ha una revolució d'homes demanant el seu espai en la literatura romàntica, mentre que sí que hi ha dones reivindicant el seu espai en altres gèneres, com la ciència-ficció", assenyala Martín, que també subratlla l'absència d'un corpus acadèmic sobre el gènere. Tot plegat desemboca en una forta estigmatització que les escriptores perceben sovint. "Molts cops es titllen les novel·les de simples, al·legant que són històries d'amor sense res més al darrere, quan no sempre és així. Fins i tot a vegades es cataloguen com a llibres per a mestresses de casa que no tenen res més a fer", lamenta Montagud, que reclama als homes "que donin una oportunitat" a aquestes lectures.\nHistòries més diverses i sense finals feliços\nLa novel·la romàntica actual feta a l'estat espanyol és la rebesneta de la novel·la rosa de després del franquisme, marcada per escriptores com Corín Tellado. D'aquelles històries n'ha persistit la idea que l'amor passa per sobre de tot, però el gènere s'ha anat adaptant a la contemporaneïtat. A les històries del segle XXI el matrimoni ja no és la finalitat de les protagonistes. "Abans es buscava l'amor de forma més sublim, perquè era la meta de les protagonistes. Ara les dones tenen més caràcter i s'explota també el seu vessant professional. A més, hi ha escenes de sexe explícites, que anys enrere no existien", apunta Montagud.\nL'escriptora nord-americana Nora Roberts. Getty\nLa majoria d'escriptores traduïdes al castellà provenen dels Estats Units, on la novel·la romàntica és un gran fenomen de masses. Això fa que la literatura nord-americana marqui el camí del gènere i permeti als editors intuir què es pot convertir en tendència. "La gent ja no vol el gènere per se, va més enllà del clàssic de la novel·la romàntica. Ara es busquen històries que creuïn cultures, en què la dona controla la història d'amor i no necessàriament va a la recerca del príncep blau", explica l'agent literària Anna Soler-Pont, que apunta que estan sorgint novel·les romàntiques lèsbiques, que fins ara pràcticament no existien.\nA diferència de les ficcions més tradicionals, els finals feliços han deixat de ser una condició necessària per a les històries contemporànies. Soler-Pont ho exemplifica amb els casos de les escriptores nord-americanes Zara Raheem i Yaffa Santos, que han debutat en la novel·la romàntica recentment i ja han venut centenars de milers d'exemplars als EUA. "Cap d'elles cau en els típics finals feliços, són novel·les més obertes i modernes en què les protagonistes no necessàriament han d'acabar amb parella", diu Soler-Pont. Malgrat els seus èxits, ni Raheem ni Santos estan traduïdes al castellà o al català.


Literatura infantil - Search Results - Traces : Catalan language and literature database\nResults overview: Found 2,325 records in 0.01 seconds.\nTraces. Catalogue, 2,325 records found\nTraces. Catalogue 2,325 records found 1 - 10 jump to record:\nTraces. Catalogue : 2,325 records found 1 - 10 jump to record:\nLiteratura infantil in Amazon\nLiteratura infantil in Google Books\nLiteratura infantil in Google Scholar\nLiteratura infantil in Google Web Literatura infantil in INSPIRE\nLiteratura infantil in NEBIS\nLiteratura infantil in Scirus


El Govern modifica les condicions per accedir a prestacions d'urgència en matèria d'habitatge\nPublicat 28/07/2019 13:17CET\nLa Generalitat, a través de l'Agncia de l'Habitatge de Catalunya, ha modificat les condicions per accedir a les prestacions econmiques d'especial urgncia en matria d'habitatge, ampliant els límits de les rendes de lloguer i afegint nous supsits per a dones en situació de violncia de gnere.\nEn un comunicat aquest diumenge, la Conselleria de Territori i Sostenibilitat ha informat que també s'han afegit suposats per als casos que s'han resolt favorablement des de les meses d'emergncies, amb l'objectiu que més ciutadans puguin beneficiar-se de les prestacions d'urgncia.\nAquestes ajudes preveuen diversos supsits d'especial urgncia als quals les famílies poden acollir-se puntualment per fer front a deutes per l'impagament de quotes de la hipoteca o del lloguer, i per atendre famílies que han estat desnonades, ja sigui per falta de pagament, per expiració del termini legal o contractual, per execució hipotecria o per dació en pagament.\nEn el cas d'haver perdut l'habitatge, s'han ampliat els supsits a les dones en situació de violncia de gnere i els casos valorats positivament per les meses d'emergncies i que estiguin a l'espera d'un reallotjament.\nQuant als requisits generals, s'han ampliat els límits dels imports de les rendes lloguer "per poder atendre un major nombre de famílies".\nNo obstant aix, es mantenen els límits dels imports de les quotes d'amortització d'hipoteques: 900 euros a Barcelona ciutat; 800 a la demarcació de Barcelona; 600 a la demarcació de Tarragona i Girona; 550 a la de Lleida, i 500 a les Terres de l'Ebre.\nS'ha incrementat l'ajuda anual fins a un mxim de 4.350 euros, per atendre les situacions de prdua de l'habitatge, i s'estableix la possibilitat de renovar fins a un mxim de 24 mesos més la prestació complementria per poder donar continutat al pagament del lloguer i a la prestació per a situacions de prdua de l'habitatge.\nA més, s'explicita el procediment d'intermediació que duu a terme l'Agncia amb totes les parts, amb la finalitat d'arribar a un acord que permeti a la família quedar-se a l'habitatge.


:::Mesa per la Mobilitat::: - ¡Mou-te Valencia!:::: de juliol 2006\nCiutat Vella se moviliza contra el tráfico rodado\nLos vecinos y comerciantes de Ciutat Vella han acordado convocar movilizaciones para denunciar la falta de planificación del tráfico rodado y exigir al ayuntamiento la tarjeta de residente, para limitar el acceso.\nEl próximo jueves 27 de julio han convocado una manifestación y cada semama, a partir de septiembre, cortarán el tráfico un día. Ciutat Vella lamenta que se hacen obras continuamente que reducen las plazas de aparcamiento a residentes sin que el consistorio planifique alternativas.\nEn un reciente comunicado, aseguran que entre 8.000 y 10.000 coches atraviesan cada día la calle Serranos “como si fuera una rotonda interior”.\nEscrit per mpm @ dimecres, de juliol 19, 2006 0 comentaris


Diego Baud, millor bartender d'Espanya de destil·lats Bourbon | Cupatges\nRedacció | 05/12/2015 a les 09:03h\nArxivat a: Actualitat, Cocteleria, destil·lats, cocteleria, Diego Baud\nEl bartender de restaurant Arola a l'Hotel Arts, Diego Baud, ha estat premiat pel concurs nacional de cocteleria organitzat per Campari Essence Century Cocktail Competition. El certamen està dirigit als bartenders d'Espanya que, per participar, havien d'elaborar dos còctels a partir de dues de les seves marques més carismàtiques: Appleton Estate i Wild Turkey Bourbon.\nDesprés de diversos mesos de competició en la qual els participants havien d'elaborar els seus còctels i compartir les seves creacions a través de les xarxes socials, va ser triat com un dels deu finalistes. Finalment, el passat 2 de desembre va tenir lloc la final, on els participants van haver de presentar la seva creació davant d'un jurat d'excepció, compost per Giuseppe Santamaría, mixòleg amb més de 20 anys d'experiència, reconegut com el Millor Bartender d'Espanya 2012 a la World Class Competition; el periodista i escriptor David Moralejo, redactor en cap de la revista TAPES; i el director de The Connaught Bar, a Londres, Agostino Perrone premiat el 2015 per 'Tales of the Cocktail' com el Millor Bar de Còctels del Món.\nEl jurat va triar com a guanyador el còctel Pumpkin Patch de Diego Baud elaborat a partir del whiskey Wild Turkey de Wild Turkey ja que reflectia la passió, gust, i l'autenticitat dels Estats Units, i el premi obtingut consisteix en un viatge als Estats Units i una visita l'emblemàtica destil·leria a Kentucky.


ROLSER COMPTA AMB UNA FABRICACIÓ AVANÇADA BASADA EN LA INDÚSTRIA 4.0\nRolser, ha emprès un nou projecte, durant les anualitats 2016-2017 per a la implantació de diverses solucions de connectivitat dirigides a la fabricació avançada 4.0.\nLa indústria 4.0 utilitza tecnologies que permeten disposar en temps real d'informació rellevant dels mitjans productius, les cadenes de subministrament i els canals de distribució, integrats i connectats entre si, digitals i completament flexibles.\nAquest projecte ha estat subvencionat pel IVACE a través del programa d'ajudes per a Projectes d'Innovació de Pime. cal destacar que aquesta subvenció podrà comptar amb finançament del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) en un percentatge del 50% a través del Programa Operatiu FEDER de la Comunitat Valenciana 2014-2020.\n“Mostrari 2016 de Rolser, S. A.”


L'Ajuntament i la Diputació signen un conveni per a la realització del Mapa de Patrimoni Cultural - Ajuntament de la Pobla de Claramunt\nData i hora oficials: 25/02/2021 05:45\nL'Ajuntament i la Diputació signen un conveni per a la realització del Mapa de Patrimoni Cultural\nL'Ajuntament i la Diputació de Barcelona han signat un conveni per a la realització del Mapa de Patrimoni Cultural del municipi. L'acte de signatura va tenir lloc el dimecres 25 de juliol a la Sala de Plens de l'Ajuntament i va anar a càrrec de l'alcalde, Santi Broch, i del diputat de Cultura, Oriol Lladó.\nAquest document recollirà tots els béns culturals locals, entre els quals s'inclouran els dos molins paperers que hi ha a les entrades del municipi i que estan en procés per declarar-los Béns Culturals d'Interès Local (BCIL). El cost d'aquest projecte és de 9.910 €, dels quals 7.928 € els aportarà l'ens provincial i 1.982 € (un 20 per cent), l'Ajuntament.\nA la signatura del conveni hi van assistir diversos regidors i regidores del Consistori. El diputat de Cultura també va signar el Llibre d'Honor de l'Ajuntament i va visitar el Castell de Claramunt, en companyia de l'alcalde i de la regidora de Cultura, Esther Touriñán. Santi Broch va obsequiar Oriol Lladó amb diverses publicacions editades per l'Ajuntament.\nEl diputat, l'alcalde i la regiora durant la visita a la fortalesa\nSignatura del Llibre d'Honor, a la Sala de Plens\nSignatura del conveni per part del diputat i l'alcalde\nL'alcalde va obsequiar el diputat amb diverses publicacions


L'escenari de l'Acústica de la plaça de l'Ajuntament es traslladarà a la plaça Catalunya :: Tramuntana TV\nHOME > L'escenari de l'Acústica de la plaça de l'Ajuntament es traslladarà a la plaça Catalunya\nL'escenari de l'Acústica de la plaça de l'Ajuntament es traslladarà a la plaça Catalunya\nLa plaça Catalunya acollirà un dels escenaris principals del festival Acústica 2014 en substitució del de la plaça de l'Ajuntament. Això representarà una millora estructural i un augment en quant a la potència de so i llums, que compartirà protagonisme amb l’escenari de la Rambla.\nPer aquest canvi de la plaça de l’Ajuntament a la plaça Catalunya s’han tingut en compte un informe de la policia local de la ciutat, que desaconsellava la utilització de la\nplaça de l’Ajuntament per motius de seguretat, i les queixes dels espectadors que no podien veure els concerts amb prou comoditat.\nLa plaça Catalunya triplica l’aforament de la Plaça de l’Ajuntament i permetrà al públic assistent poder gaudir dels concerts amb una major comoditat. Aquest nou espai acollirà tots els concerts que es realitzaven a la Plaça de l’Ajuntament i el final de festa com en anys anteriors.\nLa zona dels menjars del món, l’apartat gastronòmic del festival, s’ubicarà fora de la coberta, a l’espai de l’estàtua de Sant Jordi.\nD'altra banda es recuperarà l'escenari de la plaça Gala-Dalí després de que part del públic suggerís la recuperació d’un espai on es pogués respirar l’essència del festival dels primers anys, sense aglomeracions i amb la comoditat del principi.\nLa plaça Gala-Salvador Dalí és un dels espais més emblemàtics de la ciutat, amb un atrezzo dalinià que només pot existir a la ciutat de Figueres. Aquest espai acollirà concerts gratuïts en format acústic a primera hora del vespre, a dos quarts de dotze acollirà concerts de pagament i a les dues de la matinada esdevindrà un nou espai de final de festa que se sumarà al de la plaça Catalunya.\nFestival Acústica | plaça Ajuntament