513 Resultados para: Libros Ejemplares antiguos, descatalogados y libros de segunda mano en Galego, Catalán, Latín\nTipo: Libros Idioma: Galego, Catalán, Latín Modificar búsqueda\nGalego (116) Catalán (348) Latín (50) Español (o castellano) (58628) Inglés (1431) Francés (1080) Italiano (313) Portugués (272) Català (172) Gallego (62) Français (60) Neerlandés (u holandés) (55) Alemán (55) English (21) Euskera (o vascuence) (9) Árabe (6) English Old (ca.450-1100) (4) Ruso (4) Danés (3) Sueco (3)\nOcasión (55) Recomendado (54) 1ª edición (29) Descatalogado (25) Raro (18) Antiguo (9) Firmado (3) Primera Edición (3)\n2. BLAS LOURÉS\n3. ATLES LINGÜÍSTIC DEL DOMINI CATALÀ. VOLUM IX\n12. ANTONIN ARTAUD : UMA POÉTICA DO PENSAMENTO\n19. POESÍA COMPLETA JOAN SALVAT-PAPASSEIT\n20. NA MEMORIA DO POBO : OFICIOS, CONTOS E CANTIGAS\n23. ANÀLISI HISTÒRICA DE LA IDENTITAT CATALANA\n26. MODELOS DE LINGUA E COMPROMISO\n27. A DOUTRINA DO ADN, A BIOLOXÍA COMO IDEOLOXÍA\n30. NAU DE AMORES\n31. O TEATRO\n32. 80 ANYS A L´ESCENARI O AL PATI DE BUTAQUES\n34. O DEMO MERIDIANO : LEMBRANZAS DUN TRANSGRESOR\n35. HISTORIA DO SOLDADO\n36. UN REFAIXO PRA CELESTINA : FARSA DE TEMA TERXIVERSADO\n37. A MÚSICA TEATRAL\n38. EL MISTERI DEL RELLOTGE XISCLAIRE HITCHCOCK, ALFRED I ELS TRES INVESTIGADORS\n39. DENTRO E FÓRA\n90. LIBRO DE LAS REGLAS\n94. LA RESPOSTA FILOSÒFICA. PODEM ARRIBAR A LA FELICITAT A TRAVÈS DE LA FILOSOFÍA?\n95. REPENSAR A RESURRECCIÓN : A DIFERENCIA CRISTIÁ NA CONTINUIDADE DAS RELIXIÓNS E DA CULTURA\n96. CONVERSAS CON AVELINO POUSA ANTELO : MEMORIAS DUN GALEGO INCONFORMISTA\n97. MONTERO RÍOS E COMPOSTELA : UN FEUDO CLIENTELAR\n98. ESCOLANTES E ESCOLAS DE FERRADO\n99. O CABLO DO ORGULLO : MEMORIAS DUN BRETÓN DO PAÍS BIGUDÉN\n101. AS IMAXES DA LINGUA RUSA, ENSAIOS HISTÓRICOS, ETIMOLÓXICOS E ETNOLINGÜÍSTICOS SOBRE FRASEOLOXÍA\n102. EL JUDICI DE LA MEVA VIDA\n103. EL MÓN DE GOYA I LÓPEZ EN EL MUSEU SANT PIUS V\n104. SOROLLA A SANTA CRISTINA\n109. COUSAS DO GALICIA, POR CASTELAO\n112. CARTULARI DE LA VALL D'ANDORRA SEGLES IX-XIII.\n113. SOROLLA. PAISATGISTA\n117. SANTA MATRIUSCA\n118. HOSTIA. O CANTO DE VILAVELLA\n119. A ROLDA NOCTURNA\n120. CHÁMOME VERMELLO\n121. L´AIXECAMENT MILITAR I LA GUERRA CIVIL A CATALUNYA\n122. GLASS CITY (CIDADE DE CRISTAL)\n123. POESÍA EN GALEGO I 1962-1975\n127. CÓDIGO DERECHO CANÓNICO : FUENTES Y COMENTARIOS\n128. FORMULARIO NOTARIAL\n129. LA RAÍZ DE LA MANDRÁGORA\n132. DE RE TEOLOGICA THESES QUAS IN SANCTI FRANCISCI ALMERIENSI CONVENTU PROPUGNABIT\n134. JOC DE TAULA\n135. FOTOGRAFÍA DE GALICIA NO ARXIU MAS\n137. NOVES PROVES DE LA CATALANITAT DE COLOM\n138. EL FUTURISME\n139. IZAN O DA SACA\n140. EXHORTACIÓN Á DESOBEDIENCIA\n141. O PEQUENO É GRANDE : A AGRICULTURA FAMILIAR COMO ALTERNATIVA : O CASO GALEGO\n156. ASÍ NACEN AS BALEAS\n157. LIBRO DAS ABANDONADAS\n158. INDEX ALPHABETICUS OMNIUM DOCTORUM, PATRUM, SCRIPTORUMQUE...\n161. DE ORATIONE IUXTA S. THOMAE DOCTRINAM PHILOSOPHICA EXPOSITIO.\n162. IDEAS DE BOMBEIRO\n164. RAMÓN MARTÍNEZ LÓPEZ\n165. FEITIZO DE SANGUE. AS CRONICAS DE LANDEREINA\n166. PARÁBOLA DA ABUNDANCIA\n167. DUES DONES NUES - RELATS\n168. TU A SANTS I JO A MOLLERUSSA: UNA NOVELLA D'AMOR, BANDERES I URNES\n173. REFRANEIRO GALEGO BÁSICO\n174. FOLKLORE MENORQUÍ DE LA PAGESIA TOMO I\n179. SÍ-SÍ O SÍ-NO SANCHIS "VERSUS" SARDÀ\n189. BIEITO DUBIDOSO\n190. O SEÑOR DA CASA GRANDE DE CIMA DE VILA\n191. QUEN FORA PEDRA. CENTENARIO DO MONUMENTO A ROSALÍA NA ALAMEDA DE SANTIAGO DE COMPOSTELA\n192. A EMIGRACIÓN EN CASTELAO\n198. ANTOLOGIA GENERAL DE LA POESIA CATALANA\n199. EL SOROLL DESPRÉS DE KEROUAC\n200. LA NOSTRA OPCIÓ - COM PODEM RESOLDRE LA CRISI CLIMÀTICA\n201. LEONARDO DA VINCI ESTUDIS DE LA NATURA A LA BIBLIOTECA REIAL DEL CASTELL DE WINDSOR\n207. BELLO BELGICO DECAS SECUNDA AD INITIO PRAEFECTURE ALEXANDRI FARNESII. DOS TOMOS EN MINIATURA\n209. CORPUS CANÓNICO DE GREGORIO IX\n211. CLARISSIMI AC AMPLISSIMI VIRI\n212. PHILOSOPHIAE RUDIMENTA AD USUM ACADEMICAE JUVENTUTIS-TOMUS TERTIUS-ETHICA\n213. AQUEST LLIBRE L'ESCRIUS TÚ\n214. TUSCULANARUM DISPUTATIONUM. 5 LIBROS\n216. AMB EL COR A LA MÀ - CANÇONS DE VALORS, CONTÉ CD AMB CANÇONS DEL LLIBRE\n217. JOAN BROSSA. POESÍA VISUAL/POEMES OBJECTE/CARTELLS\n218. DE REVELATIONE PER ECCLESIAM CATHOLICAM PROPOSITA\n219. COLLEGII SANCTI THOME COMPLUTENSIS, IN OCTO LIBROS PHYSICORUM, ARISTOTELIS QUAESTIONES\n220. LA CIÈNCIA EN LA HISTÒRIA DELS PAÏSOS CATALANS. 1. DELS ÀRABS AL RENAIXEMENT.\n222. LA CIUTAT INTERROMPUDA. DE LA CONTRACULTURA A LA BARCELONA POSTOLÍMPICA\n223. HISTÒRIA D'UN COCODRIL DESPISTAT - CONTES PER A CLARA\n224. 17 PER BARCELONA\n225. ELS MOAI DE L'ILLA DE PASQUA (ART I CULTURES ALS MARS DEL SUD)\n226. DICCIONARI DEL CINEMA A CATALUNYA\n227. EL CATALANISME Y LA DEMOCRACIA. CONTROVERSIA ENTRE EN PELEGRÍ LLANGORT MAJORAL Y EN ANTONI CUADRAS FARGAS. ESTUDI Y DEFENSA DEL NACIONALISME COM Á IDEAL D'EMANCIPACIÓ HUMANA\n228. MERCAT D'ASFALT\n229. LA PINTURA MODERNISTA DEL CERCLE LICEU.\n230. WÄINÄMÖINEN, UNA LLEGENDA FINESA\n231. UN ESTRANY A CASA\n234. SAPS QUE T'ESTIMO? (CANÇONS PER A LA PAULA 2)\n235. INSURGENT - DIVERGENT 2\n236. AMB ELS MORTS NO S'HI JUGA - EL PRIMER CAS DEL DETECTIU ÀNGEL ESQUIUS\n237. NO OBRIS AQUEST LLIBRE\n238. LIBRO SOBRE LA BUENA ENSEÑANZA Y EDUCACIÓN DE LOS JÓVENES (1584) DE PUERORUM DISCIPLINA ET RECTA EDUCATIONE LIBER DE JUAN FUNGUERIO\n239. COMPENDIUM LATINO HISPANUM, UTRIUSQUE LEINGUA VELUTI LUMEN\n240. KAROLI CALVI ET SUCCESSORUM ALIQUOT FRANCIAE REGUN CAPITULA IN DIVERSIS SYNODIS AC PLACITIS GENERALIBUS EDITA (LATIN)\n242. EL POEMA DE GILGAMESH SEGONS ELS MANUSCRITS EN LLENGUA ACCÀDIA DELS MIL·LENIS II I I AC.\n243. LLIBRE DE FORTUNA I PRUDENCIA\n244. PRELUDIS LÍRICS. POESIES.\n245. I CONGRES INTERNACIONAL D'HISTÒRIA DE LA MEDICINA CATALANA. LLIBRES D'ACTES. BARCELONA-MONTPELLER-DE L´1 AL 7 DE JUNY DE 1970. 4 TOMOS.\n246. CATALUNYA A VOL D'OCELL\n247. COSTUMARI CATALÀ FACSÍMIL\n248. L'EIXAMPLE. GÈNESI I CONSTRUCCIÓ\n249. FASCICULUS EXORCISMORUM CONJURATIONUM ORATIONUM AC BENEDICTIONUM CONTRA PROCELLAS VENTOS LOCUSTAS ALIOSQUE VERMES ET ANIMALIA FRUCTUUM CORROSIVA\n250. EL COMITÈ CATALÁ PRO=HOMENATGE A LA U.R.S.S. AMB MOTIU DEL XX.È ANIVERSARI DE LA REVOLUCIÓ D'OCTUBRE\n251. GRAMATICA ARABICA\n252. BARCELONA (1923-28)\n253. GERMANIA ANTIQUA\n254. EL LLIBRE DE LES BESTIES. ZOOLOGIA FANTASTICA CATALANA\n255. ATLES DE LA DIVERSITAT\n256. TRACTATUS DE TUMORIBUS & ULCERIBUS SOLIDAM THEORIAM, ATQUE TUTORIEM PRAXIM COMPECTENS ACCEDUNT APISTOLAE DUAE\n257. QUADERNS BLAUS. LA NOSTRA GENT. APEL·LES MESTRES, LLUÍS MILLET, XAVIER NOGUÉS\n259. DALÍ, JOIES-BIJOUX\n260. OPERA LICEU, UNA EXPOSICIO EN CINC ACTES\n261. CATALUNYA EN BLANC I NEGRE\n262. DOCUMENTS CABDALS DE LA HISTÒRIA DE CATALUNYA I\n263. VERDAGUER, UN GENI POÈTIC\n264. PASTOR BONUS SEU IDEA, IFFICIUM, SPIRITUS ET PRAXIS PASTORUM\n266. LOGICA MEMORATIVA\n268. SUMMA CONCILIORUM ET PONTIFICUM A PETRO USQUE AD COLLECTA, PER ...MIRANDEN ORDINIS PREDICATORUM\n269. PREHISTÓRIA CATALANA,EDATS DE PEDRA I DELS METALLS, COLONITZACIÓ GREGA, ETNOGRAFÍA\n270. PAROISSIEN ROMAIN CONTENANT LA MESSE ET L'OFFICE POUR LES DIMANCHES ET LES FETES - CHANT GREGORIEN EXTRAIT DE L'EDITION VATICANE ET TRANSCRIPTION MUSICALE DES BENEDICTINS DE SOLESMES\n271. VALENCIÀ, ¿LLENGUA O DIALECTE? UNA APROXIMACIO DES DE LA SOCIOLLINGÜISTICA\n272. L'EXPANSIÓ DE CATALUNYA EN LA MEDITERRÁNIA ORIENTAL\n273. OBRES COMPLETES\n274. MALLORCA DURANT LA GUERRA CIVIL (1936-1939)\n275. LA RENAIXENÇA DE CATALUNYA Í TORTOSA, I'LS PERIODISTES I LITERATS TORTOSINS DEL RENAIXEMENT\n276. GERMANIA ANTIQUA LIBRI TRES. ADJECTAE SUNT VINDELICIA ET NORICUM\n277. DE ARTE Y GYMNASTICA LIBRI SEX IN QUIBUS EXERCITATIONUM OMNIUM VETUSTARUM GENERA, LUCA, MODI, FACULTATES, & QUIDQUID DENIQUE AD CORPORIS HUMANI EXERCITATIONES PERTINET, DILIGENTER EXPLICATUR.\n278. SACRAE THEOLOGIAE SUMMA IV. DE SACRAMENTIS. DE NOVISSIMIS\n281. GRAECITAS BIBLICA. NOVI TESTAMENTI EXEMPLIS ILLUSTRATUR\n283. URSS LA REPÚBLICA DE TREBALLADORS. NOTES DE VIATGE\n284. TIMON D’ATENES\n285. L´ECONOMIA DE SABADELL. ESTRUCTURA, DIAGNÒSTIC, PERSPECTIVES.\n286. PESPECTIVA SOCIAL 11. EL PERSONAL POLÍTIC DE FRANCO. ORDEN SOCIAL Y ORDEN PÚBLICO. ÓSCAR PÉREZ SOLÍS. LES COOPERATIVES. INFLACIÓ I MERCAT DE TREBALL. ESPAÑA Y LAS MULTINACIONALES DEL AUTOMÓVIL.\n287. PESPECTIVA SOCIAL 10. SOCIOLOGÍA ELECTORAL.\n288. ALBUM PINTORESCH-MONUMENTAL DE CATALUNYA. MONTSERRAT. PETITA EDICIÓ\n289. GUIA HISTÒRIC DEL PELEGRÍ A MONTSERRAT\n290. REALIDAD HISTÓRICA Y CREACIÓN LITERARIA EN LAS SÁTIRAS DE JUAN DEL VALLE Y CAVIEDES\n291. LOS MUNDOS DE RAMÓN LLULL\n292. NOVA ANTOLOGÍA DE LA LITERATURA CATALANA\n293. EN LOS ORÍGENES DEL HUMANISMO: BERNAT METGE\n294. LLENGUA CATALANA I\n295. LITERATURA CATALANA I. EDAD MEDIA\n296. LISETTE MODEL. RETROSPECTIVA 1937-1970\n297. LITERATURA CATALANA II (SIGLOS XVI-XIX)\n298. GUERRA DE GRANADA (DE BELLO GRANATENSI)\n299. INTRODUCCIÓN A LA LENGUA Y CULTURA LATINAS\n300. LLENGUA CATALANA II\n301. CERCO AL REINO DE GRANADA\n302. ANTOLOGIA POETICA MINIMA\n304. PRIMERA PART [-SEGONA] DE L’ENGINYÓS CAVALLER DON QUIXOT DE LA MANXA\n305. LES PRESES I EL MONESTIR DE SANT BENET DE BAGES. VOLUMEN II.\n306. BENEDICTI XIV PONT. OPT. MAX. DE SYNODO DIOCENANA (2 TOMOS EN 1 VOLUMEN)\n307. LEXICON PHILOSOPHICO-THEOLOGICUM IN QUO SCHOLASTICORUM VOCABULA, LOCUTIONES, TERMINI, DISTINCTIONES, EFFATA ET AXIOMATA, DECLARANTUR ET EXPLICANTUR: EX OPTIMIS QUAE HUCUSQUE PRODIERUNT LITTERALITER CO...


FOTOS DE COBLES, ORQUESTRES I CONJUNTS DE CATALUNYA: COSTA JAZZ\nOrquestrina formada a Olot l'any 1930, de la que en tinc constància per primera vegada a l'hemeroteca a la pàgina 3 del setmanari Acció ciutadana (Olot), edició del 19 d'Abril de 1930, on s'anuncia que el diumenge dia 20 i el dilluns dia 21 amenitzaran els balls de tarda i nit als locals de l'entitat Concentració Republicana, entitat que agrupava des de principis de segle XX el republicanisme federal de la ciutat.\nL'any 1933 també se'ls coneixia com a JAZZ COSTA, tal com es pot llegir a la pàgina 19 del setmanari EL DEBER, d'Olot, edició de l'11 de Novembre de 1933:\nL'orquestrina Jazz Costa ens assabenta que pot oferir-se per amenitzar tota classe de festes tan particulars com públiques contant amb un escullit i selecte repertori tan en concerts i balls, segurs de donar les mes favorables impresions a la distingida clientela. Per contractes i detalls dirigir-se a Vicens Costa i Ricard Monturiol.\nPuc identificar els músics, amb certes reserves:\nD'esquerra a dreta: Josep Mª Costa i Carbó (piano) [1914-1995] [hi vaig coincidir a la Cobla-orquestra La Principal de la Garrotxa], Vicenç Costa i Carbó ["Sabel"] (violí) [1913-1981]*, Arcadi Vilanova i Pericàs (jazzband), Desconegut i Ricard Monturiol i Sanz [1912-1995].\nAl ampliar la foto vaig poder veure que el piano vertical és de la marca Estela & Bernareggi, de Barcelona.\nSegons es pot llegir a la pàgina 15 del setmanari EL DEBER, d'Olot, edició del 17 de Gener de 1934, van adquirir un helicó de la Casa F. Montserrat a la botiga de Can Munteis. Aquest instrument, que va ser el primer que hi va haver a Olot, no surt a la foto, per tant aquesta és anterior a 1934.\nNo en trobo més notícies més enllà del Maig de 1936, sempre vinculades les seves actuacions a Concentració Republicana.\n* Aquests dos germans Josep Mª i Vicenç, eren fills de Sabel Costa i Obrador (escultor) i Carme Carbó i Casademont.\nFoto: Emeteri Vélez i Valls. Servei d'Imatges de l'Arxiu Comarcal de La Garrotxa - ACGAX.\nAnunci publicat a la premsa olotina durant l'any 1934.\nFoto: Biblioteca Marià Vayreda, Olot.\nAnunci publicat a la premsa olotina durant l'any 1940. Acabada la guerra civil, veiem uns canvis: han tret la paraula "Jazz" del nom, ja no són ni Costa Jazz ni Jazz Costa, ara són, en castellà, sisplau: Orquestina Costa. Un dels representant continua essent en Josep Mª Costa i Carbó (piano), i l'altre és en Miquel Carbonell i Moret (violí i trombó).\nEtiquetes de comentaris: OLOT (11)


Bolsonaro presenta oficialment el seu nou partit per lluitar contra "el comunisme i el globalisme"\nActualitzat 22/11/2019 16:39:08 CET\nJosé Dias/Palacio de Planalto/d / DPA\nEl president del Brasil, Jair Bolsonaro, ha presentat el seu nou partit, Aliança pel Brasil, amb el qual lluitarà "contra el comunisme, el globalisme i qualsevol ideologia adversa a l'ordre natural".\nEl mandatari ha presentat la formació en un acte a un hotel de Brasília, on ha assegurat que la formació tindrà un perfil conservador i donarà "crèdit" als valors familiars.\nAixí mateix, Bolsonaro ha tornat a promoure l'ús de les armes a la població brasilera i s'ha compromès a "lluitar incansablement fins que tots els brasilers puguin garantir plenament el seu dret inalienable de posseir i portar armes per a la seva defensa i la seva, així com la seva propietat i llibertat", segons el diari local 'O Globo'.\nEl president ha dit a més que dirigirà Aliança pel Brasil amb un dels seus fills, Flavio, el qual és senador al Parlament i serà el vicepresident del partit, segons mitjans locals.\nHores abans, el cap de l'Executiu havia assegurat que cap dels ministres del seu actual Govern formaran part del seu nou partit.\n"No tindrem participació del Govern per evitar interpretacions errònies que estic utilitzant els mecanismes públics de l'Estat per formar un partit", ha explicat Bolsonaro, tal com ha recollit l'Agència el Brasil.\n"El partit ha d'encarregar-se de les seves atribucions legals: fiscalitzar l'Executiu, presentar projectes i legislar", ha continuat.\nLa setmana passada, Bolsonaro va anunciar la seva sortida del Partit Social Liberal (PSL), amb el qual va guanyar les eleccions passades, i la creació d'Aliança pel Brasil. El PSL, que compta amb 53 diputats, és la segona representació parlamentària a la Cambra.\nNo obstant això, el nou partit haurà d'esperar per ser registrat de manera oficial, i així concórrer a les eleccions, fins a aconseguir 500.000 signatures a almenys nou estats, les quals, a més, hauran de ser validades, una per una, pel Tribunal Superior Electoral (TSE).\nBolsonaro i el seu nou seguici hauran de donar-se pressa si volen presentar-se a les eleccions municipals del 2020, perquè el termini d'inscripció finalitza al març de l'any vinent. El president del Brasil espera que el TSE autoritzi la recollida de signatures per mitjans electrònics, perquè en cas de fer-ho manualment, el procés podria allargar-se fins a finals del 2020.


S'han trobat 1 resultat exacte, 199 resultats parcialment coincidents i 0 resultats aproximats per a la cerca “foie gras” dins totes les àrees temàtiques\n\t<Economia. Empresa > Comerç > Grans magatzems> foie-gras\n3533514 0 CRITERI Guionet (3): Ús en compostos manllevats\n0 CRITERI Guionet (3): Ús en compostos manllevats\n\t<Criteris> 0 CRITERI Guionet (3): Ús en compostos manllevats\nca 0 CRITERI Guionet (3): Ús en compostos manllevats\nca A1. Manlleu sintagmàtic de valor nominal: foie-gras (EXEMPLE), n m\nca A2. Manlleu amb guionet de valor nominal: chill-out (EXEMPLE), n m\nca B1. Manlleu compost interpretable: bel canto (EXEMPLE), n m\nca B2. Manlleu procedent de nom propi: pedro ximenes (EXEMPLE), n m\nca B3. Manlleu adjectival o adverbial: a cappella (EXEMPLE), adj\nca B4. Locució llatina: alter ego (EXEMPLE), n m, f\nca C1. Manlleu adaptat: gintònic (EXEMPLE), n m\nca C2. Derivat de manlleu: belcantisme (EXEMPLE), n m\nNota: 3. Per a ampliar la informació sobre l'ús del guionet, podeu consultar el document L'ús del guionet en l'escriptura dels mots formats per composició o per prefixació (acord del 15 de març de 1996), al web de l'Institut d'Estudis Catalans (http://publicacions.iec.cat/Front/repository/pdf/00000042/00000018.pdf).\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida amb encenalls de foie-gras, bolets confitats i vinagreta agredolça de codonyat\n796786 amanida amb fruites vermelles i foie-gras\namanida amb fruites vermelles i foie-gras\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida amb fruites vermelles i foie-gras\n796838 amanida amb medalló de foie-gras i vinagreta de bolets\namanida amb medalló de foie-gras i vinagreta de bolets\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida amb medalló de foie-gras i vinagreta de bolets\n796604 amanida d'ànec amb cruixent de foie-gras i vinagreta de maracujà\namanida d'ànec amb cruixent de foie-gras i vinagreta de maracujà\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida d'ànec amb cruixent de foie-gras i vinagreta de maracujà\nca amanida d'ànec amb cruixent de foie-gras i vinagreta de maracujà\nes ensalada de pato con crujiente de foie gras y vinagreta de maracuyá\nfr salade de canard au foie gras croustillant et à la vinaigrette de maracuja\nit insalata d'anatra con croccante di foie gras e vinaigrette al maracuja\nen duck salad with crunchy foie gras and passion fruit vinaigrette\nde Entensalat mit knusprigem Foie Gras und Maracujavinaigrette\n796827 amanida d'encenalls de foie-gras\namanida d'encenalls de foie-gras\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida d'encenalls de foie-gras\nca amanida d'encenalls de foie-gras\nes ensalada de virutas de foie gras\nfr salade de copeaux de foie gras\nit insalata di scaglie di foie gras\nen foie gras shavings salad\nde Salat mit Foie-Gras-Streifen\n797816 amanida d'encenalls de foie-gras amb ruca i poma\namanida d'encenalls de foie-gras amb ruca i poma\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida d'encenalls de foie-gras amb ruca i poma\nca amanida d'encenalls de foie-gras amb ruca i poma\nes ensalada de virutas de foie gras con rúcula y manzana\nfr salade de copeaux de foie gras à la roquette et à la pomme\nit insalata di scaglie di foie gras con rucola e mela\nen foie gras shavings salad with arugula and apple\nde Salat mit Foie-Gras-Streifen, Rucola und Apfel\n797800 amanida d'encenalls de foie-gras i formatge de cabra\namanida d'encenalls de foie-gras i formatge de cabra\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida d'encenalls de foie-gras i formatge de cabra\nca amanida d'encenalls de foie-gras i formatge de cabra\nes ensalada de virutas de foie gras y queso de cabra\nfr salade de copeaux de foie gras et de fromage de chèvre\nit insalata di scaglie di foie gras con formaggio di capra\nen salad of foie gras shavings and goat cheese\nde Salat mit Foie-Gras-Streifen und Ziegenkäse\n797421 amanida d'enciams variats amb pernil d'ànec i encenalls de foie-gras semicuit\namanida d'enciams variats amb pernil d'ànec i encenalls de foie-gras semicuit\n\t<Gastronomia > Plats a la carta> amanida d'enciams variats amb pernil d'ànec i encenalls de foie-gras semicuit\nca amanida d'enciams variats amb pernil d'ànec i encenalls de foie-gras semicuit\nes ensalada de lechugas variadas con jamón de pato y virutas de foie gras micuit\nfr salade de laitues variées au jambon de canard et aux copeaux de foie gras micuit\nit insalata di lattughe miste con prosciutto d'anatra e scaglie di foie gras micuit\nen salad of assorted lettuces with duck ham and foie gras micuit shavings\nde bunte Blattsalate mit Entenschinken und halb durchgebratenen Foie-Gras-Streifen\n“foie gras” Neoloteca


La ludificació a l'aula: un nou model d'aprenentatge - UAB Barcelona\nLa ludificació a l'aula: un nou model d'aprenentatge\nProfessorat: Alberto Reche Ontillera, doctor en Història Medieval i membre de l'Institut d'Estudis Medievals. Jordi Morera Herrero, màster en Filologia Anglesa i membre de l'Institut d'Estudis Medievals.\nCodi curs: 30075 Correu electrònic de contacte: ice.santpau@uab.cat\nLa ludificació és un concepte nou que recull una pràctica ben antiga: la utilització de dinàmiques de joc en activitats que no siguin necessàriament recreatives. Aplicades a l'aula, les dinàmiques de ludificació poden esdevenir una eina ben interessant que aplicar a classe. En aquest curs ens endinsarem, a través d'una introducció teòrica i un seguit d'exemples i activitats pràctics, en la ludificació i en les seves possibilitats dins les aules.\nDonar a conèixer les possibilitats que l'aprenentatge a través del joc pot aportar dins les aules, així com els principals elements a tenir en compte a l'hora de dissenyar o aplicar pràctiques de ludificació a les diferents assignatures.\nEl contingut del curs girarà en torn a la coneixença de la ludificació com a mètode educatiu i a la seva concreció pràctica, en base a diferents tallers i models de continguts de ludificació, ja siguin utilitzant elements disponibles al mercat (jocs de taula, de cartes, etc..) o creant-ne de nous adequats a les necessitats lectives de les diferents assignatures i temaris.\nLes sessions del curs s'articularan de la següent manera:\nLa ludificació. Què és i què pot aportar?\nJocs d'estratègia, taulell o cartes.\nJocs de rol i teatralitzacions.\nProjectes de ludificació aplicats.\nRecapitulacions i presentacions dels alumnes.\nA les diferents sessions s'aniran presentant jocs i materials ludificats, tant per "jugar" amb ells, prenent el lloc de l'alumnat, com per analitzar-los des del punt de vista pedagògic, per tal de veure els seus punts forts i mancances.\nAquesta activitat està reconeguda com a Formació Permanent del Professorat pel Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. A més de l'assistència al 80% de les hores de durada del curs, per tenir dret al certificat caldrà la valoració positiva del personal formador quant a l'aprofitament de l'activitat per part de cadascuna de les persones assistents. En aquest curs l'avaluació es durà a terme a través de la participació a les diferents activitats, així com en les activitats en grup i presentacions desenvolupades l'últim dia del curs.


El Ple de les Borges recolza la declaració de sobirania del Parlament\nLa moció presentada conjuntament per CiU i ERC s'aprova per unanimitat de tots els regidors La capital també es declara "zona lliure de fracking".\ncultura territoris ple recolza declaració tv\nSessió plenària a l'Ajuntament de les Borges, gener 2013.\nEl ple municipal de les Borges del passat dijous va aprovar amb els vots favorables de tots els regidors, donar suport a la declaració de sobirania del Parlament de Catalunya. Una votació en la què es va fer palès el gran abisme existent entre la política municipal i els grans partits i esferes de poder. El text, en què es proclama el dret a decidir del poble de Catalunya i se'l defineix com un "subjecte polític i jurídic sobirà”, el van presentar conjuntament l’equip de govern, format per CiU i IBB, i el grup municipal d’ERC. La regidora del PSC, Imma Purroy, va votar a favor de la moció, a diferència del posicionament del PSC al Parlament el passat 23 de gener. Per la seva part el regidor de la CUP, Gerard Cabezuelo, també va mostrar el seu suport al text. Cal recordar que durant la votació al Parlament, els tres diputats de la CUP es va decantar cap al sí amb un vot i dues abstencions.\nPel que fa a les altres mocions el ple també va aprovar, amb tots els vots a favor, una moció presentada per la CUP per declarar el terme municipal de les Borges Blanques "lliure de fracking” –una polèmica tècnica d’extracció de gasos del subsòl que ha aixecat molta polseguera arreu del país-. Per últim la totalitat dels regidors també van donar suport a la moció presentada pel PSC reclamant el pagament immediat dels deutes acumulats per la Generalitat al tercer sector i a les administracions locals en matèria de serveis socials i atenció a la dependència.\nDurant la sessió també es van adjudicar les obres per la renovació del clavegueram dels carrers Santiago Rusiñol, Comerç, Catalunya i Est, que solucionaran els problemes de filtracions i males olors que provoca l'actual sistema de anejament. L’obra té un pressupost de 318.085 euros i està finançada en un 50% pels plans Feder, en un 45% pel PUOSC i en un 5% pel consistori. D’altra banda durant el ple també va adjudicar les obres del futur Centre de Tecnificació de Tennis Taula, que compten amb un pressupost de 520.132 euros, finançat en la seva totalitat pel Consell Català de l’Esport, la Diputació de Lleida i la Secretaría General para el Deporte.


Actualitat, Al·leridís, Banu-hud, Comparses, Els Anglesola, Pallaresos 27 de novembre de 2005 xaviadmin\nLa Seu Vella ha acollit la desena edició de la solemne cerimònia de Relleu de Capitanies en el marc del Mig Any Fester.\nL’acte, en què a més dels festers, han participat la Banda del Fenollet, els Grallers de l’Almodí i la Cobla de Tres Quartans Taralbada, ha començat amb un pasdoble que ha anunciat el traspàs de poders de l’Alam Divina Bernaus dels Banu-Hud, al seu company Andreu Fernández. Un cop rellevats els Alams dels Al·leridís i dels Musa, els nous Xeics de les tres comparses mores: Jaume Martínez, Vicente Luego i Montse Gallardo ha pres possessió del càrrec. Tot seguit, penons i barons cristians ha seguit el mateix procediment.\nEl Raia dels Banu-Hud, Josep Maria de Mesa, ha cedit l’estandard sarraí a Núria Solé, dels Al·leridís; i pel que fa al bàndol cristià, Oriol Yuguero dels Pallaresos ha pres la bandera que li ha cedit Ramon Sanfeliu, dels Anglesola.\nEl moment més esperat de la cerimònia, la renovació del Caid i del Comte, ha arribat mentre sonaven les notes de la Marxa Mora, composta per a l’ocasió i interpretada per la Cobla Tres Quartans Taralbada. Així, Josep Lluís Gázquez, dels Al·leridís, ha pres el comandament de les tropes musulmanes, conduïdes a l’anterior batalla per Reinald Pomés.\nD’altra banda, mentre sonava la Primera Marxa Cristiana, José Lara Serrano dels Pallaresos “ha jurat” el càrrec de Comte i s’ha compromès a guiar les tropes cristianes fins a la victòria.\nLa Marxa Mora ha estat l’encarregada de posar el punt i final a l’acte al qual han assistit centenars de festers i autoritats lleidatanes.\nFesters i comparses han celebrat, després de l’acte de relleus, un dinar de germanor al Poliesportiu de La Bordeta. Allí les sis comparses han pogut gaudir de la trobada de gairebé tots els festers. Un dels moments més emotius del dinar ha estat quan s’han pronunciat unes paraules de recolzament a les famílies Romera Antequera i López Gázquez, afectades per l’ensonrrament dels pisos del carrer Cavallers.


Injecció d'aigua regenerada a l'aqüífer del delta del LlobregatEconomia circular\n25 Abr, 2018 Posted by Beatriz Tena In Sin categorizar\tTagged aigua regenerada, aqüífer, delta\tComments 0\nRecordem que degut a l’antiga sobreexplotació d’aquest aqüífer i a les obres d’ampliació del port va entrar una falca d’aigua marina, que afecta a la Zona Franca i altres zones del delta. Aqui podeu veure la gràfica de l’any 2017 de l’estat de clorurs que publica cada any la CUADLL i on clarament es veu la falca que entra al polígon.\nAmb l’objectiu de fer retrocedir aquesta salinitat l’any 2010 l’ACA va construir una canonada per injectar aigua regenerada provinent de la depuradora del Prat al carrer A del Poligon de la Zona Franca. Aquests pous d’injecció van funcionar uns mesos, es va comprovar el seu efecte positiu en la disminució de la salinitat, però es van parar fins al moment actual degut a les dificultats econòmiques dels anys de la crisi.\nAquest conveni és un punt de partida molt important per l’utilització d’aquesta aigua, encara que no contempla l’ús industrial, llargament sol·licitat per diferents usuaris de l’àrea industrial de la Zona Franca, que podrien sustituir l’ús d’aigua d’extraccions de l’aqüífer profund per aquest recurs i fer una gestió més sostenible del cicle de l’aigua. Per una banda es disminuiria l’extracció, l’aqüífer assoliria nivells positius que eviten l’entrada d’aigua de mar i per un altra s’evitaria l’abocament d’aigua salina a la depuradora, amb els problemes que aquest fet comporta.\nEn el marc del nostre projecte EcoCircular CZF un dels objectius principals és tornar a treballar en la millora de la gestió del cicle de l’aigua al polígon ja que segueix sent una de les principals preocupacions expressades per les empreses.\nL’any 2014 es va realitzar un procés d’estudi qualitatiu i quantitatiu de necessitats d’aigua regenerada a les empreses de la Zona Franca, que s’actualitzarà i es presentarà a les administracions competents per tal que accelerin el procés d’autorització i implementació de l’ús industrial de l’aigua regenerada al delta del Llobregat.


Informatiu Balear en 2' - 09/11/18 - RTVE.es\nPedro Sánchez rebrà dimecres a la Moncloa a Francina Armengol. Damunt la taula el nou Règim Especial de les Balears.\nver más sobre "Informatiu Balear en 2' - 09/11/18" ver menos sobre "Informatiu Balear en 2' - 09/11/18"\n> Informatiu Balear en 2' - 09/11/18


Art. Nr. 50400-101 /\nLabel am ArmausschnittMey Bodysize - ohne auftragende SeitennähteMaschinenwäsche bei 95° C, Trockner geeignet\tBeschreibung


Josep Maria Jové, l'home de la 'Moleskine' amb tots els secrets de l'1-O, va tornar a ser present el passat dimecres a la taula de diàleg entre el Govern i el Govern. L'assistència de Jové, home de plena confiança d'Oriol Junqueras, va ser una condició inexcusable d'ERC tant per celebrar la trobada com per anar desbrossant el camí cap a l'aprovació dels pressupostos.\nEl fet que Jové fos imputat en la causa del 'procés' ja va aixecar suspicàcies al Govern durant la negociació de la investidura, però finalment Moncloa va cedir permetent la seva presència a la primera reunió de la taula de diàleg.\nA canvi, el PSOE espera aconseguir aquests dijous el vot positiu d'ERC en l'aprovació de la senda de dèficit, primer pas per tirar endavant els pressupostos generals de 2020. Segons fonts consultades per 'El Confidencial Digital', tant polítics socialistes com republiacnos reconeixen que tots dos han cedit a la "escenificació" de la taula i que el pacte per al sostre de despesa ja s'ha substanciat.


‘Trans’/‘Romances inciertos’, una qüestió de gènere - paris-barcelona.com\nCHRISTOPHE RAYNAUD DE LAGE | François Chaignaud, en la seva encarnació de La tarara a Romances inciertos, un autre Orlando, al claustre dels Célestins d’Avinyó\nVICENÇ BATALLA. El leitmotiv de la setanta-dosena edició del Festival d’Avinyó ha girat entorn la identitat de gènere, sobre una visió transsexual de la societat. I, entre la desena d’obres que tractaven la temàtica, dues tenien una connexió directa amb els territoris català i espanyol. D’una banda, el testimoni personal de set persones que ja s’havia presentat al Teatre Lliure de Barcelona TRANS (més enllà) dirigit per Didier Ruiz. De l’altra, el viatge musical i coreogràfic d’un Orlando enmig del folklore hispànic de Romances Inciertos concebut per Nino Laisné i cantat i ballat per François Chaignaud amb un quartet d’instrumentistes. Dues obres ideades per francesos, però on els protagonistes i l’esperit provenen de la Península en una encreuament d’experiències vitals, sonores i de moviment que abanderen el mestissatge i la llibertat individual d’escollir cadascú la seva pertanyença. Entre funció i funció, vam poder conversar amb Ruiz, Laisné i Chaignaud sobre aquesta inspiració.\nDesprés de l’estrena amb tres representacions al maig al Teatre Lliure de Barcelona i vuit al Festival d’Avinyó a principis de juliol, els set protagonistes de TRANS (més enllà) encaren una gira des d’octubre i fins al maig de l’any que ve per una desena de localitats franceses que tornarà a passar al març pel Lliure. I que, entremig, comptarà amb una setmana de funcions al Théâtre de la Bastille de París. Tota una revel·lació a plena llum, per demostrar que el seu és el cas de molts d’altres i no només no se n’amaguen sinó que expliquen com aquesta decisió els ha fet sentir millor amb el seu cos.\nCHRISTOPHE RAYNAUD DE LAGE | Quatre dels protagonistes de Trans (més enllà), al Festival d’Avinyó\nSón quatre dones i tres homes, que han fet el pas de canviar de sexe amb operacions o sense. Als vint anys o als seixanta. Procedents d’àmbits socials, geogràfics i familiars diferents i amb feines prou dispars. Amb l’acceptació o no dels seus propers. Però amb el convenciment que el seu testimoni pot servir per normalitzar la situació i evitar casos dramàtics que se segueixen produint.\nEls ha convidat a pujar a escena, en el que ell anomena paraula acompanyada més que no pas teatre documental, Didier Ruiz amb la seva Compagnie des Hommes. Ruiz havia estat actor fins que fa uns vint anys va decidir d’explorar d’altres formes dramatúrgiques amb persones de la vida real. I, després de treballar amb persones de la tercera edat, obrers, adolescents, científics, expresidiaris, s’ha trobat amb aquesta comunitat que per primera vegada porta de més enllà de les seves fronteres. Si més no el seu company és català i això li permet expressar-se en aquesta llengua durant l’entrevista.\n“Jo no m’havia trobat mai a la meva vida amb un transsexual. I, de cop i volta, me’n vaig trobar 35. I vaig fer un taller intensiu de coneixement. I, com més em trobava gent i en sentia parlar, més me n’adonava que no en sabia res. I també que no passava res. Perquè no s’ha de saber res. La gent fa el que vol”. El 2015, el director teatral es trobava en residència a l’Institut Français de Barcelona i va veure al festival FIRE! el documental Fuoristrada, d’Elisa Amoruso, sobre un mecànic d’una barriada de Roma que s’havia canviat de sexe i vivia amb la seva mare i la seva dona i el fill d’aquesta. El va impactar i, poc després, va assistir a la sala Hiroshima a l’espectacle Cararet Art Trans. Parlant amb activistes del moviment, es va decidir a completar el que ell considera un díptic dedicat a les persones invisibles conjuntament amb el treball amb els expresidiaris.\nEstigma i alliberament\nPREMSA LA COMPAGNIE DES HOMMES | Didier Ruiz, és director artístic de La Compagnie des Hommes des del 1998\n“Tot el que fem, també ho fem pels casos en què els nens i les nenes pateixen, per evitar-ho”, comentava Ruiz sobre els efectes de l’obra. “Per obrir els ulls a qui els tenen tancats. Per si es troben en el seu camí un noi o noia com aquest-es, el puguin ajudar. A la seva família, al seu veïnatge, al seu carrer, a la seva empresa. Perquè no és pas un fet excepcional. No és només una cosa del centre de Barcelona. També es pot trobar al poble més petit dels Pirineus. I, si ocorre, l’important és que hi hagi algú per dir: tot va bé!”.\nA l’escenari a Avinyó, amb subtítols en francès tot i que un d’ells Daniel Ranieri s’expressa en aquesta llengua perquè actualment treballa a Lilla, els set protagonistes anaven desgranant les seves històries per fragments i amb intervals de videoprojeccions i música amb aquesta tècnica que Ruiz ha perfeccionat amb els anys i que se serveix també de la col·laboració del coreògraf olotí resident a França Tomeu Vergés. Això ha permès que cadascun d’aquests testimonis trobi la seva millor manera d’adreçar-se al públic en entonació i gestos corporals. I no faci falta res més per crear una emoció especial, al descobrir els seus traumes, conflictes i dubtes inicials però també la transició escollida, la seva nova vida i l’esperança que tot això els ha desvetllat.\n“El fet de venir a França, no els ha resultat tan diferent”, reflexionava el director teatral. “No tenien ni idea de l’existència del Festival d’Avinyó, tot i que per a nosaltres sigui el centre del món. Quan van arribar, es van adonar realment del que era. Però, per a ells i elles, que hi hagi la tele, que hi hagi la ràdio, que hi hagi la ministra de Cultura (Françoise Nyssen)… els és més aviat igual. Són tan tranquils, que no els hi afecta. Són els actors a qui els hi afecta”.\nI una anècdota curiosa és la del Raúl Roca, que té un contracte per a una empresa que presta serveis a Iberia a l’aeroport d’El Prat. En principi, li havien negat les vacances per poder venir al festival. Però, a l’insistir, va acabar tenint-ne coneixement el director d’aquesta empresa que és un gran aficionat a la cita avinyonenca. I li va concedir el permís. Potser qui està més proper al món de la faràndula sigui Ian de la Rosa, ex alumne de l’Escola Superior de Cinema i Audiovisuals de Catalunya, que va realitzar un primer curtmetratge (Yo, Álex) a Rubí com a Rosa Garrido, un segon a Almeria ja com a Ian Garrido (Victor XX, tercer premi el 2015 de la Cinéfondation del Festival de Canes) fins a adoptar el seu actual nom amb la idea de poder fer pel·lícules nòmades “com les de Tony Gatlif”.\nDurant quant temps més Ruiz té previst seguir treballant amb aquest grup? “Podria seguir treballant amb ells, anys i anys. M’encantaria perquè són increïbles i extraordinaris. Per a mi, és una font de vida”.\nUn Orlando hispanitzat\nCHRISTOPHE RAYNAUD DE LAGE | El personatge de La doncella guerrera, en el cos i la veu de François Chaignaud, amb Daniel Zapico tocant la tiorba de fons\nSi algú representa en aquests moments a la dansa francesa el procés de transformació d’un cos en figures que poden constituir tant al gènere masculí com el femení aquest és François Chaignaud. En la seva trajectòria per abraçar identitats i èpoques, als seus 35 anys és el perfecte exemple d’un Orlando modern que en aquesta ocasió viatja al llarg dels segles a través de la música tradicional espanyola. No és per casualitat que Romances inciertos porti com a subtítol Un autre Orlando fent referència a la novel·la de Virginia Woolf. En tres actes, passa de ser una donzella guerrera que es vesteix d’home a l’arcàngel lorquià místic i eròtic Sant Miquel i, finalment, la gitana d’aspecte androgin La tarara. Una metamorfosi que acompanya de la seva veu de contratenor, mentre es mou descalç, en sabatilles de punta o enlairat en unes xanques riojanes.\nQui n’ha fet la recerca, tria i arranjaments és Nino Laisné, un vídeo artista i etnomusicòleg aquità que viu des de fa anys a Madrid. Interessat alhora pel barroc, des de la seva residència a la Casa de Velázquez ha efectuat un recorregut per formes tant populars com cultes del cançoner espanyol des del segle XVI. I no només s’ha centrat en jotes, coples i sarsueles castellanes, sinó que també ha anat a buscar en les tradicions asturiana, sefardita o andalusí. I hi afegit el so més contemporani del tango. Una barreja que busca redescobrir aquests repertoris però també fer-los avançar i que dialoguin entre ells. I, per això, compta amb un quartet de músics que aparentment utilitzen instruments incompatibles: tiorba i guitarra barroca (Daniel Zapico), viola de gamba (François Joubert-Caillet), percussions històriques i tradicionals (Pere Olivé) i bandoneó (Jean-Baptiste Henry).\nI el que sorprèn més de tot plegat és que l’espectacle, estrenat el setembre passat a Ginebra, ja s’ha vist també a Bèlgica i d’altres indrets de França, a més d’Avinyó, però encara no a l’Estat espanyol. I de moment tampoc hi ha dates d’aquí al juny de l’any que ve, que continuarà de gira amb una vintena d’altres escenaris inclòs Viena. Únicament el 2014 hi va haver una performance sobre La tarara com a gènesi del projecte al festival Periferias d’Osca. A part que Laisné i Chaignaud hagin efectuat una residència a los Teatros de Canal de Madrid per continuar amb la preparació de l’obra.\n“Somnien en poder presentar-lo a Espanya, però no tenim cap data confirmada”, sospira Laisné quan els hi pregunto per aquesta paradoxa. “No hi ha massa raons per entendre perquè l’espectacle sencer encara no s’hi ha vist. Al revés, hi ha moltes raons per haver-hi anat. L’espectacle és en espanyol, parla de la cultura tradicional espanyola. Si hi ha un públic que pot comprendre aquestes referències, és a Espanya”.\nCoreografia i música transvestides\nVICENÇ BATALLA | Daniel Zapico, François Joubert-Caillet, Pere Olivé, Jean-Baptiste Henry i François Chaignaud, al final de la representació de Romances inciertos\nAl seu costat, Chaignaud que ha hagut de fer una veritable feina d’adaptació a un ball i una llengua que fins ara no havia practicat explica quines eren les seves inquietuds. “M’atreia molt intuïtivament, per l’aspecte físic. Es tracta d’una dansa molt codificada però també és molt impulsiva. En moltes cultures es creu que una dansa impulsiva vol dir una dansa desordenada. I, especialment, al flamenc trobo fascinant la seva complexitat, la seva sofisticació… D’una part, hi ha hagut un treball d’absorció d’alguns motius i ritmes. Però alhora noto que ha estat com una carícia. Jo només he fregat algunes coses…”.\nEn aquest afany per apropiar-se de danses estrangeres i transvestir-les, evidentment el flamenc era una temptació molt llaminera. Per arrodonir les paradoxes, els cursos de Chaignaud els va fer a Sevilla amb la bailaora Javiera de la Fuente xilena. “La major part del temps es tracta de metabolitzar, evocar aquestes músiques i danses espanyoles. Hi ha molt poques citacions pures. Tota l’obra és mestissa i híbrida”.\nFins al punt de començar amb Tristeza de un doble A, un tango instrumental d’Astor Piazzola. “El tango d’obertura em permetia de fer aparèixer el llenguatge del bandoneó, però amb un acompanyament en ostinato barroc amb la viola de gamba i la tiorba”, argumenta Laisné. I, a mesura que avança l’obra, es van enderrocant gèneres i estils. “A la peça ‘Vértigo’ abans de ‘La tarara’, hi ha com una pèrdua d’alè en la manera de tocar el tema. Se sent que l’esforç està compartit. És un duo pels dos instruments, la tiorba i el bandoneó, que s’ofeguen, es desmaien. I és un parale·lisme del cos, la seva transpiració, la intensitat coreogràfica”.\nLa manera com Chaignaud absorveix aquest desig escenogràfic de Laisné és realment captivant, amb la culminació quan apareix entre el públic per interpretar aquest últim tema de La tarara. “No és tant que em fiqui a la pell d’Orlando, sinó que sento que som cinc a convergir perquè aquesta figura entri en la meva pell però també en la del sons. Diria que és més aviat una encarnació col·lectiva”.\nEl ventall del ballarí des de fa una desena d’anys és enlluernador: dance-hall jamaicà i altres ritmes negres d’última generació amb la seva sòcia argentina Cecilia Bengolea a la companyia Vlovajob Pru, polifonies de l’Edat Mitjana amb l’objectiu d’aquí al 2019 d’escenificar integralment les 69 melodies de l’abadessa benedictina Hildegard Von Bingen (del segle XII) i col·laboracions amb la històrica drag queen de San Francisco Rumi Missabu, el cabareter Jérôme Marin o en la reobertura al Pigalle parisenc de la sala Madame Arthur.\nUna edició militant\nCHRISTOPHE RAYNAUD DE LAGE | L’actriu Béatrice Dalle i l’escriptora Virginie Despentes en un dels capítols del folletó sobre les teories de gènere de Mesdames, messieurs et le reste du monde\nPrecisament, Jérôme Marin va protagonitzar dues vetllades amb el seu personatge transvestit Monsieur K a mitjans del festival al costat de la troupe de Madame Arthur. I durant tot el certamen, al migdia al jardí de la biblioteca Ceccano, l’escenògraf David Bobée repassava en un fulletó les teories de gènere a Mesdames, messieurs et le reste du monde amb la intervenció d’amateurs o noms propis com Béatrice Dalle i Virginie Despentes. La coreògrafa Phia Ménard, nascuda amb el cos d’un home, presentava Saison sèche reivindicant les identitats lliures. El director franco-iranià Gurshad Shaheman, a Il pourra toujours dire que c’est pour l’amour du prophete, posava en boca de joves actors i actrius els testimonis d’una trentena de refugiats a Beirut i Atenes iranians, iraquians i sirians de la comunitat LGBT. I hi hauríem d’afegir l’espectacle Grito pelao sobre la maternitat lesbiana, de la bailaora Rocío Molina i la cantant Sílvia Pérez Cruz.\nEl mateix director del festival, Olivier Py, va representar a l’off d’Avinyó un any abans d’accedir al seu càrrec el 2014 el seu doble femení cabareter Miss Knife. Com a conseqüència, la dedicatòria d’aquesta edició a les qüestions de gènere ha aixecat tant les crítiques de l’arquebisbe d’Avinyó, Jean-Pierre Cattenoz, com d’un col·lectiu local LGBT per considerar-ho instrumental.\nLa pregunta semblava obligada a Chaignaud sobre si ell se sentia còmode amb aquesta categorització del festival, incloent-hi l’espectacle Romances inciertos: “Aquesta qualificació d’enguany sobre la qüestió de gènere és tan àmplia! D’una part, trobo magnífic plantejar-ho i, de l’altra, és una mica molest que l’espectacle sovint només s’enfoqui des d’aquest angle. Perquè conté una gran riquesa d’elements. I també s’ha de veure com s’utilitza a nivell micro i macro políticament”.\nCategories dansa, general, música, teatre Etiquetes Festival d'Avinyó Navegació per les entrades


Serveis | Traldis Porta | Operador Logístic Andorrà | Duanes i Transport Pirineu i Andorra Duanes\nHome / Serveis / Duanes\nEl grup Traldis Porta posa a disposició dels seus clients la tramitació de tota la documentació duanera necessària a la Comunitat Econòmica Europea i Andorrana de forma ràpida i eficient, així com d’assessorament en comerç exterior.\nPer això, compta amb un grup de professionals especialitzats en tràmits duaners que estan al dia en la legislació comunitària i andorrana en aquest sector d’activitat. A més, Traldis Porta disposa de despatxos de duanes d’importació i exportació, i d’un innovador sistema informàtic connectat directament amb la duana, que permet tramitar els documents amb més velocitat i agilitat.\nD’aquesta manera, la companyia ofereix una atenció de qualitat de serveis de perfeccionament actiu, obtenció de certificats d’importació i exportació (AGRIM i AGREX), gestió de trànsit, tramitació de certificats SOIVRE, DUA export, DUA temporal, Lliure Pràctica i tramitació de sol·licitud d’ajuts.\n1.- RESTRICCIÓ ALARMA SANITARIA\n2.- Tutorial: Alta d'autorizació de despatx\n3.- Cens particulars\n4.- Documentació per a exportació a Andorra – IIEE\n5.- Documentació per a exportació a Andorra\n6.- Documentació per a exportació amb DA500\n7.- Documentació per a exportació d'hidrocarburs\n8.- Documentació per a exportació a Andorra amb T1-T2\n9.- Documentació per a exportacions de medicaments i vacunas\n10.- Documentació per a exportacions de prod.químics perillosos\n11.- Carta global de certificats\n12.- Model carta NO CITES\n13.- Model carta no MERCURI\n14.- Model carta DOBLE ÚS\n15.- Model carta NO TORTURA\n16.- Model carta NO OZÓ\n17.- Model carta PRODUCTES QUÍMICS\n18.- Model carta FARMIN\n19.- Model carta EFECTE HIVERNACLE\n20.- Model carta BÉNS CULTURALS\n21.- Model Autorització de despatx sense certificat digital\n22.- Tutorial per Presentació d'Autorització de Despatx Mitjançant Compareixença\n23.- FRANQUICIES DUANA ESPANYOLA\n24.- DOCUMENTACIÓ PER A LOTS DE NADAL\n25.- DOCUMENTACIÓ PER TRASLLAT RESIDENCIA ANDORRA A ESPANYA MOBILIARI I AUTOMOBIL\n26.- DOCUMENTACIÓ PER TRASLLAT RESIDENCIA ESPANYA A ANDORRA\n27.- DOCUMENTACIÓ IMPORTACIONS ANDORRA A ESPANYA\n© Traldis Porta | Operador Logístic Andorrà | Duanes i Transports


Etiqueta: "Universitat de Barcelona. Departament de Podologia" (3)\nActe de graduació de Podologia. 22ena promoció 2009-2013 actes acadèmics i inst...Català9 jul. 201333546Acte de graduació dels estudiants de Podologia de la Universitat de Barcelona (UB) de la promoció 2009-2013, el dia 5 de juliol de 2013 al Paranimf de l'Edifici Històric de la UB.L'acte és a càrrec del Dr. Dídac Ramírez, rector magnífic de la UB i hi intervenen: Alejandro Bayo Casas i José Manuel Lora, representats dels estudiants. Carles Vergés, cap d'estudis de ...\nActe de graduació de Podologia. 21a promoció 2008-2011actes acadèmics i inst...Català6 jul. 201151977Acte de graduació dels estudiants de Podologia de la Universitat de Barcelona (UB) de la promoció 2008-2011, l'1 de juliol de 2011 al Paranimf de l'Edifici Històric de la UB.\nActe de graduació de Podologia 2010actes acadèmics i inst...Català1 jul. 201061843Acte de graduació dels estudiants de Podologia de la Universitat de Barcelona, l'1 de juliol de 2010 al Paranimf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona.


RECANVI AGENDA OPEN-500 COSES A FER. GENERICA PAPERERIA. Papereria Llibreria Núria\nRECANVI AGENDA OPEN-500 COSES A FER


Recordant Josep Pla / Josep Martinell\nEn: Revista de Girona. Girona. Any 28, núm. 98 (gener-març 1982), p. 43-46\nEl Monument a Josep Pla / Josep Martinell\nEn: Revista de Girona. Girona. Any 30, núm. 108 (1984) , p. 200-204 : il.\nMatèries: Monuments ; Escultura ; Homenatge ; Biografia ; Escriptors\nMatèries: Pla i Casadevall, Josep (1897-1981) ; Cusachs Xivillé, Manuel (1933-2019) ; Maillol, Aristide Josep Bonaventura


La Covid-19 dona ales a DA | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl director del CRES, Joan Micó, en la roda de premsa d'aquest matí.\nDj., 09/07/2020 - 19:08\nDA és el partit que surt més reforçat de la gestió de la crisi sanitària derivada de la pandèmia de Covid-19. Així ho mostren els resultats de l’enquesta d’opinió política que ha presentat avui el Centre de Recerca i Estudis Sociològics (CRES) i que indiquen que si ara hi haguessin eleccions, els taronja obtindrien un 56,2% de suports, per sobre del 35,1% obtingut en les eleccions generals del 2019. A més, DA també és el grup parlamentari que obté millor nota tant pel que fa a la valoració global de la tasca feta des de les eleccions com per la duta a terme durant la crisi i Xavier Espot és el líder polític més ben valorat.\n“El salt de DA és molt significatiu. Surten reforçats de la crisi”, ha apuntat el director del CRES, Joan Micó. Amb tot, ha remarcat que cal tenir present que hi ha un 40% dels enquestats que no manifesten a qui votarien. Tot i així, lligant les dades d’aquells que tenen el vot decidit més els que diuen el partit que els desperta més simpatia, DA guanya de carrer (56,2%). Per darrer dels Demòcrates hi hauria el PS (23,9%, quan a les eleccions va obtenir un 30,6%), Tercervia (7,6%, per sota del 12,5% de les eleccions), L’A (8%, menys que el 10,4% obtingut el març del 2019), SDP (aconseguiria un 2,2% dels suports davant el 5,9% obtingut a les eleccions) i per últim, CC, que com DA milloraria resultats, passant del 0,8% obtingut a les eleccions a un 1,5%.\nL’enquesta del CRES es va fer entre el 15 i el 29 de juny, tot just superada l’emergència sanitària –s’havia d’haver fet al març però justament l’inici del confinament va impedir començar els treballs–, a 800 persones de nacionalitat andorrana i a 400 residents. En aquest sentit, des de l’organisme es va aprofitar també per demanar sobre la gestió de la crisi del coronavirus, la qual el Govern ha superat amb bona nota. Així, els andorrans posen de mitjana un 7,81 a la gestió de la crisi feta per l’executiu, mentre que els no andorrans enfilen la valoració fins al 8,27. Unes notes que estan per sobre de la valoració global de la gestió del Govern des de les eleccions fins ara. En aquest cas, la mitjana és un 6,56 pels enquestats de nacionalitat andorrana, i d’un 7,29 per part dels residents.\nPel que fa als grups parlamentaris, el de DA també és el més ben valorat. Els andorrans li posen un 6,25 en global (4,85 el 2019) i un 6,93 per la gestió de la crisi. En segon lloc hi hauria CC amb 5,94 en global i un 5,96 per la Covid. Per darrere quedaria L’A, amb un 5,54 (4,94 el 2019) i un 6,02 per la Covid; el PS obtindria un 5,5 (5,09 el 2019) i un 5,66 per la gestió de la crisi i en últim lloc hi hauria Terceravia a qui li posen un 5,28 en general i un 5,67 per la Covid.\nD’altra banda, de l’enquesta també es desprèn que Xavier Espot és el polític que genera més confiança, amb 258 vots dels 800 enquestats andorrans (32,3%) i 140 dels 400 no andorrans (35%). Per darrere, tant si la pregunta es fa a andorrans com a no nacionals, hi ha el ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, Pere López i Eric Jover. Quant a les valoracions, Espot és el més ben valorat: un 7,5 segons els andorrans i un 7,7 pels no andorrans. En segon lloc hi ha Jordi Gallardo (5,7 pels andorrans i 6,5 pels residents), i per darrere s’hi troben Carles Naudi (5,5 i 5,8), Pere López (5,5 i 6) i Josep Pintat (5,4 i 5,8).\nD’altra banda, l’enquesta mostra un increment dels ciutadans interessats en la política –un resultat que Micó admet que pot estar lligat a la situació de crisi sanitària si bé no es va preguntar específicament–, especialment entre els no andorrans. Així, els nacionals molt o bstants interessats són un 52,7% (50,7 el 2019) i els residents un 41,3% (29,9% el 2019).\nTambé es detecta un augment de la confiança en totes les institucions públiques i la policia és qui millor nota obté, un 7,2 (7,73 pels no andorrans). Els coprínceps obtenen un 5, al nota més baixa (5,36 pels no andorrans), si bé és la primera vegada que arriben a l'aprovat segons les valoracions dels nacionals. En aquest cas Micó ha reconegut que per ser més precisos potser caldria posar nota als dos coprínceps per separat, ja que ara es fa una mitjana. També aconsegueixen l'aprovat per primera vegada els partits polítics (5,7 pels andorrans i 6,23 pels no andorrans) i els sindicats (5,1 i 5,35, respectivament). El Govern, com a institució, obté un 6,9 (7,61 pels no andorrans) i el Consell General un 6,7 (7,24 pels no andorrans).\nJoan Micó també ha posat en relleu els resultats obtinguts en la valoració de la situació política i del funcionament de la democràcia al Principat. En el primer cas, la majoria d'enquestats, (55,2% d'andorrans i 66,7% de residents), consideren que la situació és bona o molt bona, uns resultats molt per sobre dels obtinguts el 2018, amb un 21,5 i un 31,3%, respectivament.Tant nacioals com no nacionals també estant molt o bastant satisfets amb el funcionament de la democràcia. Ho consideren el 59,6% dels andorrans (41,8 el 2018) i el 64,6% dels no andorrans (43,6% el 2018).\nEn l'enquesta també es va preguntar sobre l'ideologia. El 18,4% dels andorrans es considera de centre esquerra (12,6% en el cas dels no andorrans), el 16,8% de centre (18,5% dels no andorrans), el 16% de centre dreta (14,8% dels no andorrans) i el 15,2% d'esquerra (18,8% dels no andorrans). En aquest punt Micó ha remarcat que és una tendència habitual ja que a la gent de dretes li costa més manifestar-se, de la mateixa manera que ha apuntat que partits com Liberals o Terceravia també tenen molt vot ocult.\nEscrit per Íngrid el Ds., 11/07/2020 - 11:34 Enllaç permanent\nAmb aquest titular, a DA li diràn RedBull :-)


The Ed Sullivan Show - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nThe Ed Sullivan Show va ser un programa de televisió dels Estats Units que es va emetre des del 20 de juny de 1948 fins al 6 de juny de 1971, conduït per Ed Sullivan. S'emetia per la CBS els diumenges a les 8pm en directe des de Nova York. Virtualment tots els gèneres de l'espectacle van tenir lloc en el programa: cantants d'òpera, estrelles de rock, comediants, ballarins de ballet eren presentats regularment.\nsèrie de televisió i programa de televisió\nVarietats i sketch comedy (en)\n20 juny 1948\nEl nom original del programa era Toast of the Town, però com se li coneixia com The Ed Sullivan Show, a partir de la temporada de 1955 va prendre aquest últim com nom oficial. L'últim programa de The Ed Sullivan Show es va emetre el 28 de març de 1971.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: The Ed Sullivan Show\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=The_Ed_Sullivan_Show&oldid=22299163»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 nov 2019 a les 12:02.


- X Superhero Wolv/ Personalizada del estilo del dise???¡¯???¡Ào de la PU Caso de encargo del cuero del tir???¡¯????n del s - Cao - For HTC One M8\nNúmero de modelo del producto CAO-R-M8-3009070\nNúmero de producto CAO-R-M8-3009070


Article d'opinió de Joan F. López Casasnovas membre de Justícia i Pau Menorca.\nQuan obrirem els ulls? Què s’espera a prendre mesures de cap a la joventut? Com més senyals de desconfiança s’amunteguen, més adopten els governants la tàctica de l’estruç. No sé si avui els joves passen tant de la política com fa quinze o vint anys enrere, vull creure que no; però que hi ha una fractura generacional, un trencament ciutadà, és tan evident com el nas enmig de la cara: tenim la joventut deixada de banda. No és només que els joves d’entre els 18 i 29 anys malviuen sota el llindar de la pobresa, sinó també que tinguem aquest 50% d’atur juvenil (dues vegades més que a França i 6 vegades més que a Alemanya), i que quan alguns arriben a arrapar qualque ocupació, resulta que molt més de la meitat dels contractes de treball són precaris.


Crítica de El Naufragio de Quorum (2015) - Satan Arise\nQuorum - El Naufragio (2015)\n2. Pasándome A Mí\n3. Quisiera Creer\n4. Escapar Del Destino\n5. La Tempestad\n6. Mi Hora De Partir\nVeu, piano, teclats i bateria programada: Daniel F. Campañá\nBaix: Vicente Miravalls\nGuitarres, baglama i sintetitzador: Rafael Pacha\nGuitarres i bateria programada: Rubén Albadalejo\nGuitarres: Juan Miguel Roda\nSintetitzador: Nacho Sánchez\nDe vegades arriben a les teves mans propostes curioses, com menys interessants. En aquest cas parlaré de Quorum i el seu últim plàstic "El Naufragio". Sis talls a través dels quals, Daniel F. Campanya, deixa aflorar un estil lliure sense lligams. Una barreja entre el simfònic, el progressiu, el hard rock i el funk, sobretot entre tints molt personals. És una proposta musical que pot agradar més o menys però sens dubte és una cosa diferent i amb segell propi que avui dia ja és bastant.\nDaniel, creador del projecte Quorum s'encarrega de la veu i els instruments virtuals (bateria, piano i teclats). Tal com el defineix a la seva pàgina de bandcamp: "El Naufragio són sis cançons que relaten les diferents etapes d'una tragèdia viscuda amb passió i actitud positiva. Són cançons molt personals amb molta càrrega emocional tant en les seves lletres com en la seva música. D'estil obert sense classificar, encara que amb influències de rock melòdic, progressiu i funk".\nSens dubte és un projecte molt ambiciós com a creació artística. Des del primer fins a l'últim tall, cap et deixa indiferent. Cada un té la seva personalitat. A destacar el joc de progressions, barrejades amb dibuixos melòdics que escapen de l'estrictament comercial. Bé es defineix el projecte com "estil lliure" i és per això que el treball guanya interès i atenció.\n"Barco de papel" compta amb la col·laboració de Rafael Pacha a les guitarres. Les veu de Daniel compta amb un interessant registre que el porta des de tessitures mitjanes fins aguts, a més de posseir una tímbrica que oscil·la entre Pau Solano de Dragonfly i Bunbury en algun trencament vocal.\nRafael Pacha torna a col·laborar en "Pasándome A Mí" amb un sol de guitarra i sintetitzadors. Col·labora també Germán a les guitarres. És el tema que més em va agradar tant per l'execució com per la projecció en la composició. M'ha recordat bastant a Stravaganzza i els seus girs inesperats. Un tema molt encertat del qual recomano l'escolta.\nEl tercer tema "Quisiera Creer" torna a comptar amb Rafael Pacha a les guitarres, baglama i sintetitzador. És un tema a mig temps on destaca les cotes vocals interessants a què arriba Daniel i la cura en les melodies en falset. Donen al tema un toc molt particular, emotiu i sentit.\n"Escapar Del Destino" amb les col·laboracions de Rubén Albaladejo (guitarres) i Nacho Sánchez (només de sintetitzador) compta amb un gir rítmic molt encertat que trenca amb l'anterior del tema, sense esmentar el magistral sol de sintetitzador i la frescor de les progressions a les guitarres. És un track alegre capaç de treure't un somriure.\n"La tempestad" torna a la marxa de "Pasándome A Mí". Tot i que els cors confonguin l'escolta ja sigui pel xoc harmònic o la barreja en estudi, no pot llevar-se el mèrit del tema. Bona execució, creativitat i risc en la composició que es resol encertadament. Em va recordar molt a l'últim de Dragonfly. Col·laboren Rubén Albaladejo i Agustín Sáez (només de saxo).\n"Mi Hora De Partir" tanca l'EP de sis temes. Un tema a mig temps a manera de balada i comiat. Col·labora Juan Miguel Roda (guitarres i arranjaments).\nCal destacar la col·laboració de Vicente Miravalls als baixos.\nÉs una bona proposta si vols escoltar alguna cosa diferent i si pel que sigui arriba a les teves mans el plàstic de Quorum regala-li una escolta íntegra.\nLa gravació, mescla i producció potser són els punts flacs que, en conjunt, fan perdre qualitat a la feina compositiu i d'execució. Estic segur que els mateixos temes, tal com estan, sense canvis tot just, amb un enregistrament, mescla i producció diferents, millorarien enormement.


M2 Lux - Terreny per a la construcció, Tossa de Mar, Costa Brava\nCodi: 2216 LDM VEN Terreno SANTAMARIA L 555m2\nMida del terreny: 555 M 2\nTerreny per a la construcció, Costa Brava.\nTerreny – 555 m2, ubicat a la prestigiosa urbanització tancada i protegida de Santa Maria de Llorell a Tossa de Mar, a la Costa Brava.\nDues entrades al lloc.\nHi ha un projecte per construir una casa al lloc, amb vista al mar des de l’últim pis.\nLa parcel·la de terreny es troba al prestigiós barri de Santa Maria, lluny del soroll de la ciutat, i al mateix temps, bastant a prop del centre de Tossa de Mar i Lloret de Mar.\nDistància a la platja: 10 minuts a peu. Allà hi ha diversos restaurants i cafeteries. El centre de la ciutat de Lloret de Mar és a 10 minuts amb cotxe. També hi ha un parc aquàtic, un parc de nans per a nens i un delfinari, a 10-15 minuts amb cotxe.\nLa distància a l’aeroport de Girona és de 35 km. Aeroport de Barcelona: 100 km (1 hora i 15 minuts amb cotxe per l’autopista).


El CNJC fem una crida als i les joves a participar el 9N | Consell Nacional de Joventut de Catalunya\nEl CNJC fem una crida als i les joves a participar el 9N\nEn aquest sentit, hem impulsat la campanya #hitenimdret.El Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC) fem una crida als i les joves a participar activament el 9 de novembre, tal com ho portem fent durant dies amb la campanya #hitenimdret, que hem impulsat.\nL'associacionisme juvenil hem reiterat en diverses ocasions la necessitat de resoldre el futur polític de Catalunya amb una votació sota una pregunta àmplia i inclusiva en què participin les persones majors de 16 anys. Des del CNJC afirmem que el poble de Catalunya té caràcter de subjecte polític i jurídic sobirà i donem suport a la Declaració de sobirania i del dret a decidir del poble de Catalunya, aprovada pel Parlament de Catalunya.\nEls darrers esdeveniments polítics han comportat un canvi respecte al plantejament inicial de la votació del 9 de novembre. Des del CNJC no estem satisfets amb la nova manera d’encarar la votació i no creiem que sigui la via adequada davant un tema d'aquesta transcendència. Tot i això, no rebutgem el nou escenari, ja que creiem que permet una mobilització massiva el 9N.\nCelebrem que el 9N puguin participar les persones majors de 16 anys, tot i així, reivindiquem que aquest fet es faci extensiu a la resta de conteses electorals. La rebaixa de l’edat de vot als 16 anys és un mecanisme per a millorar la participació de les persones joves en els comicis i consultes, millorar l’educació en hàbits democràtics i cívics, així com també contribuir a situar les problemàtiques juvenils a l’agenda política.\nLa campanya #hitenimdret\nLa campanya #hitenimdret, que hem impulsat el CNJC, tenia com a objectiu fer pressió perquè se celebri la consulta del 9N, fomentar el vot jove i reclamar que els i les joves de 16 anys puguin votar a la consulta. La campanya ha constat d’un vídeo, una pàgina web, una roda de premsa i l’elaboració de material divers per a instituts, universitats, entitats i Punts d’Informació Juvenil (PIJ).\nLa campanya ha rebut el suport internacional del Fòrum Europeu de la Joventut, de l'European Liberal Youth (LYMEC), de l’International Federation of Liberal Youth (IFLRY), de la Federation of Young European Greens i del Consell Nacional de la Joventut de Portugal. També ha rebut el suport del Consell de la Joventut de la Comunitat Valenciana (CJCV).\nEn aquesta recta final, la campanya #hitenimdret ha demanat a les entitats del CNJC que escriguin articles expressant la seva opinió sobre el 9N. Els articles s’estan publicant al bloc i difonent a les xarxes socials.\nIntervenció de la presidenta del CNJC, Núria Ramon a la darrera reunió del Pacte Nacional pel Dret a Decidir\n"Manifestar un cop mes el nostre compromis amb el dret a decidir com a forma d'expressio democratica i mecanisme de participacio per a coneixer l'opinio dels ciutadans i ciutadanes sobre qualsevol qüestio mes enlla de les eleccions cada 4 anys.\nDestacar que malgrat el format en que es planteja el 9N no es el previst i desitjat inicialment, com hem expressat en d'altres ocasions, celebrem que sigui la Generalitat qui lideri l'organitzacio del 9N, aixo si, sempre amb la complicitat i el suport del mon civic, social, associatiu, i la participacio de tantissimes persones voluntaries. No hauriem entes que fos d'una altra manera.\nRemarcar tambe que al llarg de la nostra campanya #hitenimdret hem fet arribar materials tant a les entitats juvenils, instituts i universitats per fomentar el vot jove i sobretot el vot de les persones entre 16 i 18 anys que podran votar per primera vegada i que no ens podem permetre el luxe que es quedin a casa, sobretot si és per manca d'informacio o per desconeixement.\nRespecte la internacionalitzacio del 9N i la necessitat de traslladar el debat del dret a decidir mes enlla de Catalunya, linia de treball que compartim plenament, destacar que la nostra campanya ha rebut els suports de l'European Youth Forum, les organitzacions liberals LYMEC i IFLRY, la Federation of Young Europeen Greens i el CNJ Portugal, a mes del CJCV.\nAquests darrers dies, com ja vam dir a la darrera reunio d'aquesta taula, hem procurat fomentar el debat en el marc del bloc de la nostra web on les entitats juvenils que ho han volgut han expressat els seus matisos i opcions de vot.\nPer ultim, manifestar que farem una darrera crida a la mobilitzacio i la participacio tant a les entitats com a les persones joves en general perque el 9N sigui tot un exit i perque, com diu la nostra campanya, hi tenim dret!"\n* Web de la campanya\n* Bloc de la campanya.\n* Vídeo de la campanya.\nCartes de suport:\n* Carta de suport del Consell Nacional de la Joventut de Portugal (llegir).\n* Carta de suport de l'European Liberal Youth (LYMEC) (llegir).\n* Carta de suport de l’International Federation of Liberal Youth (IFLRY) (llegir)\n* Carta de suport del Fòrum Europeu de la Joventut (llegir)\n* Carta de suport de la Federation of Young European Greens (llegir)\n* Notícia al diari ARA (llegir)\nImpacte presentació de la campanya:\n* Diari ARA (llegir)\n* La Vanguardia (llegir)\n* Agència Catalana de Notícies (llegir)\n* Europa Press (llegir)\n* VilaWeb (llegir)\n* Aldia.cat (Europa Press) (llegir)\n* Adolescents.cat (Nació Digital) (llegir)\n* ABC (llegir)


La Universitat de València i Carmen Calvo units al Jardí Botànic (per la creïlla) - Fundacio General - FGUV\nEstàs a: Inici > Arxiu de notícies > La Universitat de València i Carmen Calvo units al Jardí Botànic (per la creïlla)\nLa Universitat de València i Carmen Calvo units al Jardí Botànic (per la creïlla)\nHome Creïlla/Carmen Calvo.\nDel 25 de juny al 13 de setembre\nL'exposició L'home creïlla és una producció de la Universitat de València entorn de la darrera creació de Carmen Calvo, una de les artistes espanyoles actuals de major repercussió internacional. Es tracta d'una lectura diferent als espais de l'històric Jardí Botànic de la Universitat de València; un concepte molt més ampli que no el d'una exposició lligada a una sala.\nEl comissari d'aquesta mostra, Wilson Lázaro, curator al Museu Bispo do Rosário Arte Contemporánea de Rio de Janeiro a Brasil, ha ideat aquest projecte específic per al Jardí Botànic dins de les últimes tendències del món de l'art contemporani.\nL'exposició s'estructura a partir de quatre secciones: inici (instal·lació-videoart), acció (el públic s'apropia de l'espai), transformació (conjunt de nou imatges de l'artista) i la vida (integració d'instal·lació-escultura en l'espai). Es tracta d'un concepte "viu" d'exposició, que anirà transformant-se al llarg del temps per l'evolució dels seus materials i per l'acció del públic, que podrà participar i formar part del procés de creació.\nData d'actualització: 31 de Juliol de 2009


LA FI DELS TRANSVASAMENTS | Notícies | COLGEOCAT\nLA FI DELS TRANSVASAMENTS\nArticle de la Comissió Tècnica de l'Aigua del COLGEOCAT.\nEn les darreres dècades s’ha plantejat de forma reiterada el dèficit hídric de l’entorn de Barcelona. Per afrontar aquest problema, s’han proposat diferents alternatives, no exemptes de polèmiques, com és el transvasament de l’Ebre fins a Barcelona amb la interconnexió entre sistemes d’abastament en alta el CAT (Consorci d’Aigües de Tarragona) i ATLL (Aigües Ter- Llobregat), la derivació des del Segre o el transvasament del Roine.\nEn el darrer Pla de Gestió de Districte de Conca Fluvial de Catalunya, document que elabora l’Agència Catalana de l’aigua i que serveix per planificar totes les actuacions del proper lustre, el problema del dèficit estructural de la zona Metropolitana s’anuncia però no s’aborda per diverses raons, però la principal és que totes les solucions anteriors depenen de l’Estat.\nLes dues infraestructures més importants per a augmentar la garantia d’abastament realitzades als darrers anys són la dessalinitzadora del Prat (2m3/s) i la reutilització centrada en l’ERA del Llobregat (2-3 m3/s). Un cabal de 2 m3/s pot ser bombat des d’aquesta ERA fins a Pallejà perquè es barregi amb aigua del Llobregat i aigües avall sigui captat novament per la potabilitzadora de Sant Joan Despí. Tot i que encara no s’ha posat en marxa, les proves fetes el 2008 van donar resultats satisfactoris en termes de garantia sanitària.\nTambé s’aposta per altres actuacions com l’estalvi i gestió de la demanda (la qual a l’àrea de Barcelona ja ha donat molt bons resultats), la recuperació de pous, la millora de xarxes, i els estudis tècnics per a la futura nova ampliació de la dessalinitzadora de la Tordera (de 20 a 80 hm3/any).\nL’estratègia en l’explotació de les diferents infraestructures hidràuliques (embassaments, aqüífers, dessalinitzadores, i estacions de regeneració d’aigua) passa per, a través d’una anàlisi cost-benefici (econòmic i ambiental), establir un rang de funcionament en funció de l’estat dels embassaments del Ter i del Llobregat. A mesura que els embassaments redueixen el seu recurs emmagatzemat, s’augmenta el règim de funcionament de la dessalinitzadora i dels aqüífers. El retorn de l’ERA del Prat no s’ha activat en els darrers anys per problemes econòmics i per no haver entrat en situació de sequera, fet que també ha provocat la paralització de la realimentació artificial de l’aqüífer del delta del Llobregat.\nUn fet desfavorable que s’ha detectat en connectar-se algunes poblacions a les xarxes en alta generals, és que això ha provocat l’abandó de l’explotació dels petits aqüífer locals, en part com a conseqüència del tipus de contracte establert amb el subministrador en alta, el qual a través del preu de connexió molt alt respecte el preu de consum d’aigua acaba desincentivant l’explotació dels pous propis.\nEn tot aquest sistema hidràulic cal afegir a més, la voluntat política d’anar reduint la derivació de l’aigua del Ter cap a l’Àrea Metropolitana de Barcelona. Però, com es pot aconseguir-ho si Barcelona té un dèficit estructural?\nUna primera solució a implantar és la de potenciar la reutilització de l’ERA del Prat no només en èpoques de sequera (embassaments per sota el 40%) sinó que s’activi en situacions de normalitat i prealerta. En termes d’economia circular sempre és més favorable la reutilització que retorna aigua al medi i el millora, enfront de la dessalinització.\nEn l’anàlisi de l’estat dels aqüífers realitzat en el Pla de gestió es presenta el mal estat del 64% (24 de 37) de les masses d’aigua subterrània del districte de conca Fluvial de Catalunya. Per tant, cal dedicar-hi molts esforços tant en la investigació com en la seva millora perquè aquestes masses puguin permetre esponjar la demanda en municipis concrets.\nUn dels aqüífers que podria ser utilitzat per la seva baixa utilització és el del Besòs amb 15 hm3/any de recurs disponible. De fet aquesta poca utilització provoca que només del pàrquing de Sant Adrià del Besòs es bombin 8 hm3/any sense donar-li actualment cap ús rellevant.\nUna vegada s’implanti de veritat la reutilització al Llobregat, caldria plantejar d’implantar-la també a l’EDAR del Fòrum, on la capacitat de generar aigua podria arribar als 3-4 m3/s solucionant amb escreix el dèficit hidràulic de les conques internes. La injecció de part d’aquesta aigua a l’aqüífer del Besòs, juntament amb els seus cabals disponibles permetria assolir valors d’explotació de l’aqüífer comparables amb l’ampliació prevista de la dessalinitzadora de la Tordera.\nCom a conclusió, cal continuar treballant per aconseguir tenir uns rius i uns aqüífers de millor qualitat i augmentar la garantia i resiliència de l’abastament a l’Àrea Metropolitana de Barcelona. La potenciació de l’aqüífer del Besòs i de la reutilització de l’EDAR del Fòrum pot ajudar a obtenir un nou recurs quilòmetre zero. En termes d’economia circular, socials i polítics aquesta font de subministrament evita haver de parlar de transvasaments o del seu eufemisme, la interconnexió de conques.\nComissió Tècnica de l’Aigua\n(Imatge: F. Ribera. Al llarg de la història, el Besòs i el seu aqüífer han jugat un paper fonamental en l’abastament de l’Àrea Metropolitana de Barcelona. En un futur hauria de jugar una altra vegada un paper rellevant).\nLa fi dels transvasaments.pdf


UN TAST REIAL\nMoltes gràcies a tota aquella gent que ens va venir a veure al darrer bolo al Teatre al Forn, i moltes gràcies a l'Esteve Holgado per pensar en nosaltres i convidar-nos a actuar en aquest espai.\nD'aquest darrer espectacle n'han sortit unes fotos fantàstiques, gentilesa de la Xess Carrot, algunes de les quals afegim a la nostra galeria.\nPer cert… ja tenim guanyadora del nostre concurs fotogràfic! L'afortunada, Sònia Esteba, s'emporta una ampolla del deliciós vi de les bodegues Grimau Cabernet Sauvignon reserva del Penedès, que esperem que gaudexi amb la millor companyia.\nEsperem reveure'ns ben aviat!\nFESTIVAL DE TEATRE A "EL FORN"\nDel 23 de juliol al 13 d’agost tindrà lloc el Festival de Teatre a El Forn, on es mostraran diferents espectacles de curta durada.\nTEATRE A EL FORN és una plataforma de programació d'espectacles de curta durada. Té per objectiu mostrar al públic gironí espectacles breus i variats, apostant per buscar la complicitat amb el públic per sobre de tot.\nTEATRE AL FORN està situat a El Forn,\nPlaça Sant Pere, 5, Girona ( http://www.casalelforn.cat/ )\nLes entrades pels espectacles es podran reservar al propi local o via mail a teatrealforn@hotmail.com fins a 1h abans de la primera funció de cada dimecres.\nTenim la sort de poder actuar dins d'aquest festival, amb la colaboració de les bodegues Torres, Cava\nGrimau i Abadal. Us hi esperem!\nData: 13 agost 2014\nPreu entrada: 10€ / 8€ anticipada\nCICLE TEATRAL "JARDÍ DEL NESPRER" A LA BOTIGA "BOGERIES"\nMolt bona acollida ahir divendres 4 de juliol a Cassà de la Selva. Un bolo molt especial i emotiu. Gràcies a la gent de Sumarroca, Grup Parxet i Torres pels seus vins, a la gent d'El Món Simón pels seus tastets gastronòmics, a la gent de la botiga "Bogeries" per la seva amabilitat… i a totes les persones que ens van venir a veure, entre ells David Rossell, Marc Bernatallada, Gemma Capella i Eva Sáez entre d'altres (Miley Cyrus, Sir Elton John, Tom Jones i Mick Jagger).\nPROPERA PARADA… 13 D'AGOST DEL 2014 AL CASAL INDEPENDENTISTA "EL FORN" DE GIRONA. PRÒXIMAMENT MÉS INFORMACIÓ.\nLa botiga "Bogeries" inicia un cicle teatral a la fresca al poble de Cassà de la Selva amb la participació de la Cia. Teatre Sommelier, una molt bona oportunitat per a que la gent del poble pugui conèixer el nostre espectacle "Un Tast Reial".\nPròxima actuació a la botiga "Bogeries"\nA banda dels 3 vins que es tastaran, hi haurà una sorpresa grastronòmica de la mà de la botiga "Del món Simón".\nData: divendres 4 de juliol 2014 a les 20h de la tarda.\nPodeu fer la vostra reserva a la botiga "Bogeries", al c/ Barraquetes núm. 43 de Cassà de la Selva, Girona.\nTeatre Sommelier al Hamletstore\nCULTURA I GASTRONOMIA AL HAMLETSTORE\nBenvolguts amants de la cultura i la gastronomia…\nTeatre Sommelier torna a la càrrega… aquesta vegada l'espectacle tindrà lloc al Hamletstore, el\ndivendres dia 6 de juny a les 21h. (obertura de portes una hora abans).\nPer informació i reserves feu clic aquí\nDIUMENGE DE RESURRECCIÓ ALS JARDINS DE LA MERCÈ\nPer tots aquells i aquelles que no marxeu per Setmana Santa\n(nosaltres tampoc anem enlloc)…\nTeatre Sommelier oferirà el seu espectacle Un Tast Reial als Jardins de la Mercè\n(Pujada de la Mercè, 10. Girona) a les 19.30 h.\nUn marc idílic per un espectacle d'humor, música lírica en directe i bons vins\nde les bodegues Torres, Cava-Grimau i Grup Parxet.\nPodeu adquirir les entrades als Jardins de la Mercè per només 8 euros anticipada,\ni 10 euros el dia de l'espectacle.\nEl preu inclou el tast de 3 vins.\nTEATRE SOMMELIER AL VÍVID\nAmb la primavera es reinicia el cicle de la vinya a l’Empordà, a la Costa Brava, i amb ella neix Vívid, el primer festival del vi de l’Alt Empordà i Baix Empordà promogut pel Club de la Ruta del Vi DO Empordà del Patronat de Turisme Costa Brava Girona de la Diputació de Girona amb què es vol donar a conèixer el món i el producte del vi mentre es practica enoturisme a la destinació.\nEl festival del vi, Vívid, és una iniciativa de dinamització i promoció del territori fora de temporada alta turística –al mes d’abril- amb què, d’una part, es vol donar a conèixer el món de la viticultura empordanesa als habitants i visitants a través d’experiències enoturístiques memorables en un entorn únic, la Costa Brava, i, d’altra part, portar a terme una acció més que\ncomputi en el procés d’obtenció de la certificació «ruta del vi» que atorga ACEVIN (l’Associació Espanyola de Ciutats del Vi amb el suport de la Secretaria General de Turisme de l’Estat).\nVívid es composa d’un programa de més cinquanta activitats i promocions que es desenvoluparan a les comarques de l’Alt Empordà i Baix Empordà i que inclou des de cursos d’iniciació i tastos dirigits; tallers de cuina i vi; jornades de portes obertes, teatre; música i poesia maridades amb vi; tractaments de vinoterapia a activitats en la natura com enosenderisme i enokayak.\nLa iniciativa promocional impulsada pel Patronat de Turisme Costa Brava Girona rep el suport i la participació del Consell Regulador de la DO Empordà, cellers de la DO Empordà, ajuntaments i empreses turístiques del territori.\nPer saber més de la nostra participació en aquest festival a Cantallops el 19 d'abril...\nAssoc. Teatre Sommelier · Terç de Miquelets, 2, 17004 Girona\n. Tema Senzill. Imatges del tema creades per Jason Morrow. Amb la tecnologia de Blogger.


Un jutge de Martorell arxiva una sisena denúncia de guàrdies civils contra professors de l’IES El Palau La República\nUn jutge de Martorell arxiva una sisena denúncia de guàrdies civils contra professors de l’IES El Palau\nUn jutge de Martorell ha arxivat provisionalment una altra denúncia contra professors de l’IES El Palau de Sant Andreu de la Barca, investigats per haver estat acusats d’humiliar alumnes fills […]\nUn jutge de Martorell ha arxivat provisionalment una altra denúncia contra professors de l’IES El Palau de Sant Andreu de la Barca, investigats per haver estat acusats d’humiliar alumnes fills de guàrdies civils. És la sisena causa que no prospera, mentre en resten tres d’obertes. Fonts coneixedores del cas han detallat que la denúncia arxivada ara investigava uns fets de finals d’octubre del 2017. Enmig d’una assemblea prèvia a una vaga d’estudiants, un professor hauria demanat que aixequessin la mà els alumnes fills de guàrdies civils. El jutge, però, ha descartat investigar-ho per les incoherències relatades per l’alumne que va denunciar els fets. Aquest dimecres, l’associació de guàrdies civils Jucil ha lamentat l’arxivament: “Sembla que els nens s’ho estiguin inventant, quan en realitat ho van patir”.\nSegons han apuntat fonts properes a l’IES El Palau, la investigació va començar arran de les queixes d’un alumne que era a l’assemblea on es decidia si es secundaria la vaga d’estudiants. Aquest alumne va assegurar que, en el marc de la votació, el professor que coordinava el grup va demanar que els fills de guàrdies civils aixequessin el braç per saber qui eren. Tenint en compte el relat d’aquest estudiant, la Fiscalia va decidir presentar una denúncia, que un jutjat de Martorell va admetre inicialment a tràmit per un presumpte delicte d’odi. El magistrat va citar a declarar l’alumne que havia relatat els fets, així com també va prendre declaració al professor que hauria comès la discriminació a l’aula. Aquest docent va declarar com a investigat fa poques setmanes.\nPoc després de la declaració del professor, però, el jutge va decidir arxivar la investigació de forma provisional perquè va constatar incongruències en el relat de l’alumne. Un altre jutge va fer el mateix ara fa un any amb altres cinc denúncies. En aquell cas, s’havien investigat presumptes discriminacions i humiliacions a l’aula que haurien passat el 2 d’octubre del 2017, l’endemà del referèndum d’independència de Catalunya. La Fiscalia va recórrer aquells cinc arxivaments, que estan pendents de resolució per part del jutjat de Martorell.\nJucil lamenta les decisions dels jutges\nAquest dimecres, l’associació de guàrdies civils Jucil ha lamentat tots aquests arxivaments, com també els casos que de moment no han prosperat a la Seu d’Urgell. La portaveu provincial a Barcelona, Lleida i Girona, Milagros Cívico, ha afirmat que “és una llàstima” que els jutges no ho investiguin.\n“Se suposa que hem de confiar en la justícia però no ens agrada, perquè parlem de nens que se suposa que van a l’escola a aprendre, no a que els senyalin amb el dit pel fet de ser fills de guàrdies civils”, ha dit Cívico a preguntes de la premsa durant la presentació que Jucil ha fet a Sant Andreu de la Barca per exposar el seu projecte de defensa de drets del cos policial.\nLa portaveu provincial de Jucil ha lamentat que molts membres de la Guàrdia Civil se senten “rebutjats” per part de la societat catalana. Segons Civico, hi ha hagut diversos companys que s’han hagut d’afrontar a assetjaments i manifestacions on hi havia mestres i professors dels seus fills. En aquesta línia, el secretari general de Jucil, Cristian Eric Marco, ha assegurat que hi ha fills d’agents del cos que “ho passen malament” quan van a l’escola, on “tenen por que els agredeixin”. Amb tot, els membres de Jucil també han reconegut que els gestos de menyspreu han “baixat d’intensitat” durant l’últim any.


Reparación de Electrodomesticos en Castellón de Rugat -\nReparación de Electrodomesticos en Castellón de Rugat\nEn reparación de electrodomésticos Castellón de Rugat, garantizamos la reparación de tu electrodoméstico en Castellón de Rugat. Realizamos la reparación de electrodomésticos en Castellón de Rugat con la mayor rapidez y profesionalidad, siempre con el mejor precio del mercado.\nContamos con una amplia plantilla de técnicos en Castellón de Rugat, ampliamente especializados en la reparación de averías en electrodomésticos.\nRealizamos la reparación de electrodomésticos en Castellón de Rugat de las marcas:\nreparacion de electrodomesticos samsung en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras LG en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras whirlpool en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras Bluesky en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras Miele en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras Electrolux en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras AEG en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras Aspes en Castellón de Rugat\nreparacion de lavadoras Zanussi en Castellón de Rugat\nPor qué elegir un profesional competente para tus reparaciones en Castellón de Rugat\nUn profesional competente siempre le informará de lo que es necesario realizar antes y después de la instalación o reparación de su electrodoméstico, no deje sus valiosos electrodomésticos en manos de aficionados, solo confíe en los mejores del sector de la reparación de electrodomésticos en Castellón de Rugat.\nTambién puedes llamar al 722 436 497 para solicitar tu presupuesto, o si necesitas una reparación urgente. Confía en tecnicodereparaciones.es para la reparacion de electrodomesticos en Castellón de Rugat.\nReparacion de Electrodomesticos en Castellón de Rugat- Semaval\nServicio de reparación de electrodomésticos en Castellón de Rugat


Redimir els discapacitats...\n20 setembre 2020 21:58\nJaume Vicens | 19 desembre 2017\n...és la curolla que duen els promotors socials. El primer que hauria d’aprendre un discapacitat és saber estar tot sol, a exhaurir totes les exigències pròpies que trobarà en el clos de la seva persona. El problema és que l’entorn insta a la convivència, a integrar-lo en el consens social, destinació precària de la qual el discapacitat s’hauria d’allunyar, en primera instància, perquè tanmateix la gent més solitària és la que es llança, sempre amb massa precipitació, a trobar respostes en el desordre que el proïsme mai no arregla. La incompatibilitat amb la dispersió del veïnat no té perquè llastrar les ambicions dels ideals que ha de tenir un discapacitat.\nHi ha el risc —l’han previst, les famílies, els educadors socials?— de fer perdre el cap als discapacitats, perquè qui no ha tastat el mur d’una impossibilitat física, segurament psíquica també, no sap què és la dificultat. Hi ha res més erroni que convertir en expectativa allò que, tanmateix, serà un fracàs inevitable? Conviure en inferioritat de condicions no és compatible, si del que es tracta d’ambicionar allò que per error volen els altres. No ens referim a no tenir ambicions, ens referim a la conveniència de tenir unes altres ambicions. Un discapacitat no s’hauria de prendre mai seriosament res que no depengui d’ell mateix. Això per començar.\nEl llibre de Cesare Pavese, L’ofici de viure, pot ser molt útil. Escriu el poeta: «Hi ha un art de rebre a la cara la fuetada del dolor, que cal aprendre’l» I després hi afegeix: «Sàpigues de menar bé la barca per entremig de tants i aniràs reposant successivament el tros adolorit». L’oportunitat de plànyer el fracàs mundà, tal com és interpretat vulgarment, i l’alternativa de construir un altre entorn, on l’exigència ordinària, la dels altres, pot ser transgredida. No es tracta de desfogar la pena, sinó de construir des dels marges de la realitat imposada. Crear unes altres coses i no sols d’una altra manera, sinó amb un tarannà diferent.\nEscapar del determinisme, veure les coses des de la pròpia perspectiva, de les pròpies actituds. Tornam a Pavese: «La maduresa és l’isolament que es basta ell sol». Dit d’una altra manera, l’única regla heròica és saber estar tot sol. A un discapacitat no se l’ha d’estimular a integrar-se enlloc; se l’ha d’estimular a escapar del determinisme, a guanyar la satisfacció d’una altra manera perquè és possible i desitjable; permetrà viure amb serenitat. El discapacitat s’hauria d’imposar a ell mateix no deixar-se imposar res; prendre la iniciativa pot conduir a l’error, però serà l’única defensa contra l’altre error, el dels altres, el més sinistre; i acceptar el sofriment de l’error propi, no l’induït, no comporta cap resignació, ans al contrari, atorga autonomia.\nAprendre a sofrir conscientment té avantatges perquè hom ja sap perquè sofreix: una creació que ja és nostra, desarma, ni que sigui una mica, el greuge que ens ha estat imposat. Tal com diu Pavese, no n’hi ha prou amb les desgràcies per fer d’un beneit una persona espavilada. Sí, però la desgràcia pot ser un bon punt de partida; ara, si no és ben atesa, hom pot tornar un enze sense remei. No es tracta d’arribar enlloc, es tracta de ser conscients d’allà on som. Del que es tracta és de crear l’estil d’una manera de viure, un coneixement nou (és per aquest motiu que diem que allò que serem, ho hem de ser d’una altra manera). Conèixer el que som nosaltres en la realitat, vet aquí la satisfacció de creure’ns esdevinguts. Una manera de viure —diferent— i, per tant, una realitat nova que és nostra.\nPer evitar el patiment que comporta ser un inadaptat, el primer que hauríem de fer és considerar si ho paga, adaptar-se; millor encara, demanar: existeix la gent veritablement adaptada? Hi ha gent alienada que creu que està adaptada, això segur. És a partir de l’experiència pròpia, que hem de jutjar, treure de la nostra experiència la conclusió crítica o la justificació necessària. Si les decisions que prenen els altres ens provoquen desfici, per què les hem de compartir? No es tracta d’aconseguir que no ens provoquin desfici, es tracta de guanyar recursos que ens permetin saber allò que no hem de compartir perquè no ho paga. Hi ha biaix. La debilitació ens la provoca tot allò que ens treu la consciència necessària, del que ens cal.\nPer al discapacitat, els fets esdevenen en un transcórrer del temps que és real (només per als altres), perquè tot allò que li passa a un discapacitat és extraordinari. D’aquí prové el dramatisme de les confusions. L’educació, per dir-ho d’alguna manera, d’un discapacitat, ha d’anar adreçada a allò que ell ha de saber, no sols al que han de saber els altres: donar significat al sofriment propi, posem per cas, que mai no serà compartit del tot. No hem estat capaços, en l’era de les tecnologies avançades, d’eliminar les barreres arquitectòniques, i encara tenim la pretensió que el discapacitat pugui compartir les experiències dels éssers normals.\nLes experiències dels altres —en aquest cas de les persones sanes— serveixen perquè les interpel·lacions puguin mudar, tanmateix hi ha ruptures d’equilibris. En el tema de la convivència, no valen les mateixes regles perquè no sempre es poden fer tractes, en igualtat de condicions, amb qui és diferent. Qui té la legitimitat per aconsellar, per exemple un psicòleg o una assistent social que viuen una sexualitat plena, tan vasta que, potser, gaudeixen fins de la promiscuïtat, a un discapacitat, o a una discapacitada, que no té accés al sexe? Com es pot posar per entremig el tema de la sexualitat a qui no la pot pretendre? Res de teories, res de ficcions. Ara no ens interessen.\nCrec que en ocasió d’un altre article, ja vaig posar un exemple, molt pràctic; el d’un amic meu, discapacitat, que en temps del popular Instituto Nacional de Previsión, hi va anar a gestionar una tramitació de papers. La treballadora social, una funcionària adscrita, en un moment donat li va demanar si ja festejava, segurament amb la intenció, errada, de transmetre fluïdesa, confiança, bon rotllo, etc. L’amic, que era prou viu, li va contestar que no, però que si ella ho volia, la convidava a sopar, més que res per provar de fer amistat. La pobra dona va sortir de l’embolic així com va poder, més malament que bé. Doncs d’això es tractava en aquell moment, de ser apte per a violentar, hàbil per forçar la situació que desacredita allò convencional. No som capaços d’organitzar la vida ordinària, i volen arreglar les vides extraordinàries. Si tothom sobreviu com pot, per què no ho ha de poder fer un discapacitat? Doncs perquè tenim prejudicis i els volem traspassar als altres.\nTornam a Pavese: «A un home que sofreix, se’l tracta com a un embriac: Apa, noi; prou, vine; anem, apa, deixa-ho estar...—». Sobre la consciència robusta, segons Flaubert: «Tot es fang, llevat de l’artista conscient». Allò que va dignificar l’actitud del meu amic discapacitat, va ser, paradoxalment, la capacitat que va tenir de colpejar, d’encarar-s’hi, tal com la funcionària inepta i convencional es mereixia; tanmateix la dona el va humiliar sense ser capaç d’evitar-ho: no va acceptar la invitació a sopar, naturalment. No ho va aconseguir, humiliar-lo, perquè si és cert que la fràgil cordura és el presidi del malalt, va ser precisament el meu amic, l’encarregat de posar seny. El discapacitat que carrega amb la responsabilitat de les seves pròpies decisions, el primer que ha de fer és deseducar els altres.\nUn assenyat article que mostra com es pot fer mal a persones que pateixen alguna discapacitat. Una cosa que mai no he entès és com poden induir a un que li falta una cama a esquiar o induir a qui li falta un braç a fer natació. Els Jocs paralímpics em semblen una aberració. Es pot fer molt per a la felicitat dels discapacitats sense posar-los en situacions que els puguin semblar humiliants amb relació a la gent que té la sort de gaudir plenament del seu cos. S'hauria d'anar molt alerta amb això.\nExcel.lent, una gran manifestació de dignitat.\nPer jaume bonet, fa mes de 2 anys


Almodóvar acudeix a Cannes a cobrar-se el seu deute\nEl director manxec presenta 'Dolor y gloria' al festival enmig de la sensació generalitzada que en el sisè intent hauria de recollir la Palma d'Or\nCannes - Divendres, 17/05/2019 - 22:51\n"Per fi va arribar la gran nit", assegurava aquest divendres al matí Pedro Almodóvar durant una trobada amb la premsa espanyola en un terrat de la Croisette, hores abans de presentar a Cannes 'Dolor y gloria'. "Però avui no em poso nerviós; ho estaré divendres que ve, el dia abans que s’entreguin els premis, esperant a veure si em truquen per dir-me que he guanyat alguna cosa i preguntant-me si hauria d’anar preparant l’esmòquing o no. Cada vegada que competeixo sento que seré recompensat".\nConsiderada una de les seves obres majors des que es va estrenar a Espanya fa setmanes, 'Dolor y gloria' –la història d’un director madur immers en una crisi existencial que salda comptes amb el passat– és la sisena de les pel·lícules del manxec que aspira a la Palma d’Or. "La premsa francesa creu que estic boig per la Palma d’Or, i no és així tot i que, òbviament, l’acceptaria encantat", assegura. En tot cas, afegeix, la possibilitat de competir-hi no ha determinat mai ni el seu cine ni els seus ritmes de treball. "Hi ha directors que es posen a suar la cansalada a fi de tenir la seva pel·lícula a temps per venir aquí amb aquesta, i n’hi ha altres que les fan amb l’objectiu d’agradar els comitès de selecció dels festivals. Em sembla una actitud molt trista, i molt perillosa". Sigui com sigui, entre la crítica internacional existeix la sensació generalitzada que Cannes està en deute amb ell, i que ha arribat el moment que la pagui.\nLa imatge d’Almodóvar i la del certamen més important del món estan íntimament lligades. El director ha sigut jurat de la seva competició en dues ocasions –l’última vegada, el 2017, en qualitat de president–, i fins i tot va ser un dels protagonistes del pòster oficial de la seva 60a edició. "La impressió general és que Cannes i jo hem viscut una història d’amor des del principi, però no és així", aclareix. Les seves primeres pel·lícules, recorda, van ser rebutjades sistemàticament pel festival. "Els francesos només van començar a prendre’m seriosament després de l’èxit als Estats Units de ‘Mujeres al borde de un ataque de nervios’ (1988). Fins aleshores crec que no tenien clar si el que feia era bon cine o, en canvi, una estafa a la qual no s’havia de donar importància".\nDes que 'Todo sobre mi madre' es va presentar aquí el 1999, això sí, Cannes ha sigut la plataforma que ha permès al seu cine fer el salt a tots els territoris del món, i el lloc on la paraula "almodovarià" s’ha convertit en un adjectiu de significat perfectament identificable. "Em continua estranyant escoltar-la, no acabo de sentir-me còmode perquè no acabo d’entendre quin tipus de situacions i quines persones són qualificades així; en tot cas, sempre tinc la sensació que l’'almodovarià' és una cosa que està molt lluny de mi mateix. Que el meu nom es conegui a tot el món és molt afalagador, però això no impedeix que em senti igual d’insegur que sempre, davant la vida i davant el treball i davant la premsa".\nQualsevol conversa amb Almodóvar que es preï ha de tocar assumptes polítics tot i que sigui de gairell, i la situació que viu actualment el país ho propicia especialment. "Durant l’última legislatura m’he sentit horroritzat pel que passava al Congrés. Crec que en cap professió s’arriba a aquests nivells de crispació i d’insults, i no obstant els polítics s’ho permeten, tot i ser els nostres representants. Ha sigut deplorable". No obstant, reconeix sentir-se optimista pels resultats de les eleccions generals. "Han revelat l’Espanya democràtica que conec. És espantós, això sí, tenir un partit d’ultradreta tan forta. I part de la culpa és vostra, dels mitjans, que l’heu promocionat".\nPedro Almodóvar: «La meva vida s'ha convertit en una llista d'abstinències»\nTot sobre Pedro Almodóvar: de la A a la Z\nTemes: Pedro Almodóvar Festival de Cannes


Inici Festes Els festers donen 1.840 euros a l'Associació Local Contra el Càncer\nEl dilluns 3 de maig, amb l'Ajuntament buit, només hi havia activitat en el saló de plens, encara que eren a penes sis persones: festers, associació del càncer i l'alcaldessa.\n«Després de l'estiu passat, en què es van suspendre les festes patronals, al setembre comencem a fer una altra vegada el cartó de loteria entre els veïns: només uns mesos, fins a març», recorda David. «Però al març ens va tocar dos euros per papereta i preguntem als abonats què féiem, si un mes més de loteria o un donatiu… i els veïns van triar entregar-los per a la lluita contra el càncer».\nPer als 22 festers és una doble satisfacció este donatiu, en un any poc agraït perquè van haver de suspendre les festes al setembre de 2020 i tampoc hi ha una previsió optimista per a 2021, encara que algun acte no excessivament massificat probablement podrà celebrar-se.\n«Som els mateixos vint-i-dos festers i festeres del passat any que, vist el panorama, veurem si en 2022 aconseguim, per fi, organitzar una programació completa», assenyala Claudia. «De totes maneres, és una gran satisfacció que els nostres abonats hagen triat entregar els diners de la loteria a l'Associació de Lluita Contra el Càncer. Un gran exemple en estos temps que estem vivint».\nLola Esteve i la presidenta Ana Sebastiá van ser les encarregades de recollir el donatiu, amb una alegria especial perquè «en estos moments no estem fent el cartó de loteria del càncer i hem hagut d'ajornar tots els actes fins ara», assenyala la presidenta.\nEncara que l'acte del 3 de maig és el punt de partida per a l'inici de la nova campanya d'activitats i ja tenen previst «acudir als mercats els dissabtes, a partir del 15 de maig, i reprendre les activitats com la qüestació i la carrera solidària contra el càncer a partir de l'estiu», resumeix Lola.\nL'alcaldessa Paz Carceller, que també va ser present en el lliurament del donatiu, va aprofitar per a reunir-se amb tots dos col·lectius i estudiar junts les línies generals per a futurs actes oberts a la participació ciutadana.