Arrenca l’Acord de Ciutat per a la reactivació amb el suport d’un centenar d’institucions i entitats | Tota la informació d'interès ciutadà sobre la situació d'emergència pel coronavirus Covid-19\nArrenca l’Acord de Ciutat per a la reactivació amb el suport d’un centenar d’institucions i entitats\n10 de juny de 2020 - 11:48 h\nLa sessió constitutiva de l’Acord de Ciutat per a la reactivació económica i social de Castelldefels, celebrada aquest dimarts 9 de juny, és el tret de sortida per emprendre mesures, des del consens, per superar les conseqüències de la pandèmia de la Covid-19.\nTreballar plegats per reactivar la ciutat des del punt de vista econòmic i social sense que cap persona es quedi enrere. Aquesta va ser la idea que més es va repetir ahir en la sessió constitutiva de l’Acord de Ciutat, que han subscrit un centenar d’entitats, els principals agents econòmics i socials, institucions i persones rellevants de Castelldefels per fer front a les conseqüències de la pandèmia provocada per la Covid-19.\nL’Acord de Ciutat per Castelldefels té com a missió oferir un conjunt de mesures per a la reactivació social, educativa, cultural i econòmica que establiran prioritats en la nova agenda d’actuacions municipals, des de la unitat social, cívica i política, així com incidir en aquells aspectes que precisin de més atenció. Alhora, aquest acord de ciutat també entén que després de l’aturada generalitzada que ha provocat aquesta crisi, cal obrir la porta a reprendre l’activitat plantejant canvis de model i el reforç de canvis d’hàbits, especialment pel que fa referència al canvi climàtic.\nL’alcaldessa de Castelldefels, Maria Miranda, va obrir l’acte reconeixent la bona acollida que ha tingut la posada en marxa de l’acord, “una bona noticia, sens dubte, per cercar la necessària unitat que ens ha de donar velocitat en la nostra lluita contra la crisi sanitària i contra les dificultats econòmiques i socials que ja fa dos mesos que amenacen el nostre teixit econòmic i el nostre model de ciutat”. L’alcaldessa va reconèixer que tenim al davant un gran repte, “el de la ràpida recuperació econòmica i social del municipi, que només podrem assolir amb les persones com a protagonistes, com a actors principals. És per aquest motiu que l’acord de ciutat és tan necessari”.\nPresència de les principals institucions del país\nLa sessió constitutiva de l’Acord de Ciutat va comptar amb la presència de representants de diferents institucions supramunicipals. El subdelegat del Govern Espanyol a Catalunya, Carles Prieto, va recordar les mesures preses fins ara “perquè aquesta crisi no la paguin les famílies més vulnerables”, i va mostrar la seva esperança que l’Acord de Ciutat sigui l’eina “no de la recuperació de Castelldefels, sinó d’un Castelldefels encara millor”. Per la seva banda, el delegat del Govern de la Generalitat, Juli Fernàndez, va explicar que el Govern català “està dedicant els seus esforços a no deixar cap espai buit, optimitzant els recursos”, i va assenyalar que “és el moment de la inversió en la vida, en la gent”.\nTambé va estar present en la sessió constitutiva de l’Acord de Ciutat la vicepresidenta de la Diputació de Barcelona, Núria Parlón, que va indicar que “és del tot necessari redefinir les prioritats i innovar en les maneres de fer política”. Parlón, que és també alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet, va assegurar que Castelldefles tindria tot el suport de la Diputació en la tasca de reactivar econòmicament i socialment la ciutat.\nPer la seva banda, el vicepresident de l’Àrea Metropolitana de Barcelona, Antoni Balmón, va advocar perquè “d’aquesta crisi s’ha de sortir endeutant-se i invertinten les persones i en tot allò que sigui necessari”. Balmón va insistir en la idea de “sumar” per fer front a les conseqüències de la pandèmia. Per últim, i per part del Consell Comarcal del Baix Llobregat, va intervenir Lourdes Borrell, consellera de Desenvolupament econòmic, Estratègic i Agrícola, que va anunciar que s’estava ultimant el Pacte del Baix Llobregat per a la reactivació econòmica.\nTambé van intervenir alguns dels grups municipals presents al consistori. El portaveu del PP, Manuel Reyes, va assegurar que la seva participació a l’Acord de Ciutat “no és un xec en blanc per a l’equip de Govern, sinó perquè de veritat treballem tots junts en aportar solucions i propostes perquè la gent ho necessita”. El portaveu d’ERC, Jordi Maresma, va manifestar que “han de ser moments de transformació, per tal d’enfortir el bé comú, i ho haurem de fer amb polítiques públiques de distribució de la riquesa, des de la solidaritat i la fraternitat, amb el compromís de cadascun de nosaltres”. Per últim, la portaveu de Movem, Candela López, va apostar per “un reforç important dels serveis públics i de les administracions i una aposta molt clara per donar suport als col·lectius més vulnerables, i ho hem de fer amb molta imaginació, amb polítiques molt valentes que han de reforçar allò que és comú”.\nL’Acord de Ciutat va començar a caminar el 6 de maig passat, quan el Ple municipal el va aprovar. En els propers dies es posaran en marxa cinc grups de treball: de mesures de reactivació econòmica, de mesures de reactivació social, de transformació i impuls digital, per una ciutat educadora i per un nou model urbà sostenible. També hi haurà diferents espais transversals i sessions monogràfiques.\nLa regidora de Presidència, Esther Niubó, que pilotarà políticament el desenvolupament de l’Acord de Ciutat, va explicar el seu funcionament i els seus objectius. “Es tracta –va dir Niubó– que puguem aconseguir aquest consens polític i ciutadà en torn d’un conjunt de mesures de reconstrucció de Castelldefels”. La regidora va donar les gràcies a totes les entitats, agents socials i institucions que han subscrit l’Acord “per la vostra dedicació i compromís”.


Risto el rondinaire: Un 2-3 d'abril per al record.\nUn 2-3 d'abril per al record.\nAquest nano no para de liar-la. Estadi Leo Messi ja!\nLa jornada d'ahir em deixa un bon grapat de moments per al record. Alguns moments d'alegria, de passió, d'èxtasi, gràcies al Barça i a l'èpica victòria al camp de l'etern rival, el Real Madrid (2-3) amb una lliçó magistral del geni argentí, Leo Messi, que va fer el gol de la victòria al darrer minut del partit quan els culés ja havíem perdut l'esperança després de l'empat madridista al minut 82. Segon gol del partit de l'argentí, i gol 500 amb el Barça des que va debutar. Estratosfèric! Que li vagin donant pilotes d'or al portuguès, que tots sabem qui és, ha estat i serà, el millor jugador de tots els temps. Destacar a més, que el Madrid no havia perdut mai un partit al seu estadi en el temps de descompte...\nLa jornada també va tenir moments per al record i la tristesa. Durant l'actuació castellera amb motiu de la diada de Sant Jordi, a la Plaça Vella, vam homenatjar al Negre, que ens va deixar ahir de forma sobtada. Un pilar de cinc de dol i un llarg i sentit aplaudiment van servir d'inici per a una actuació especial (3d8, 2d8f, 4d8, pd6). Sant Jordi acostuma a ser la primera diada important de la nostra temporada castellera, i també serveix perquè molts minyons que han estat hivernant fins aleshores tornin a posar-se la camisa. Ahir, uns quants més del normal es van voler sumar a l'homenatge al Negre, i van lluir els crespons negres de rigor. Una abraçada allà on siguis.\nPublicat per Risto a 10:43\nxavier pujol 24 d’abril de 2017 a les 13:03\nUs agraden els meus colors? Sembla que el jugador barcelonista pregunta al públic que es va quedar (encara més) blanc.\nPons 24 d’abril de 2017 a les 13:56\nFelicitar també al Ramos també pel seu rècord d’expulsions a la lliga\nDissabte 14/7 · 19.00 h: GRAN MANIFESTACIÓ A BCN - 🔶🎗 GRAN MANIFESTACIÓ• BCN🎗🔶 Estar a presons catalanes NO ÉS LLIBERTAT. ❌ Els VOLEM A CASA, no a prop de casa, tant als presos com als exiliats. 🏡 GRAN...\nMúsics de carrer, músics de pavelló, músics de tea...\nAdele Diamond: "l’estimulació de la creativitat i ...\nEl "temazo" del dimecres. Kortatu - "Gernika 37 - ...\nAquesta és la transició democràtica?\nDaniel Wilson: ¿De qué forma educamos si luego sól...\nEl "temazo" del dimecres. Doctor Prats - "Ara".\nEn Teo fa 40 "tacos".\nSegregació educativa: èxit, fracàs.\nFira Medieval d'Hostalric.\nEspecial processons (Valladolid i Salamanca).\nSalamanca - Zamora - Ciudad Rodrigo.\nEl "temazo" del dimecres. Celtas Cortos - "Haz tur...\nDiumenge de rams a Valladolid.\nEl nou Faktoria penja d'un fil\nLa Mola quan costa més també mola.\nCristina Rom: "Ser professor a Catalunya avui, una...\nGabriel Rufián a De Alfonso: "Gángster, nos vemos ...\nEl "temazo" del dimecres. Goran Bregovic - "Marush...\nQuan l'esport es converteix en un negoci brut...\nTenim un President (Convergent) que realment confi...\nJaume Carbonell: "El demà ja és avui".


dijous, 7 de març de 2013 09:22\n"180º de cel", és un espectacle teatral sobre la reinserció a la societat de les persones han estat empresonades\nLa Virgueria presenta "180º de cel" a Gavà\nL'obra, que es podrà veure aquest divendres a la nit a l'Espai Maragall, reflexiona sobre la reinserció de les persones que han estat a la presó\nLa Companyia La Virgueria presenta, aquest divendres a Gavà, dins dels actes del programa del Març Violeta, el muntatge "180º de cel", un espectacle teatral sobre la reinserció a la societat de les persones han estat empresonades. Es tracta, segons el grup, "d'una reflexió sobre el sistema penitenciari que tenim, sobre la seva eficàcia i utilitat". És també un espectacle sobre el món on vivim, sobre les seves normes i la capacitat del sistema per reintegrar les persones que ha expulsat; la capacitat de les persones de perdonar, de passar pàgina i, en última instància, de perdonar-se a elles mateixes. Lacrítica considera que es tracta "d'un espectacle de llums i ombres, de llàgrimes i somriures".\n180º de cel comença el dia que l'Àngela trepitja la sorra de la platja per primera vegada en molts anys i travessa tots els paisatges d'una vida que torna a començar, però aquest cop amb un animal a l'esquena que massa sovint es clava a la pell i no permet avançar. Amb un prejudici constant, propi i aliè, l'Àngela intentarà assolir la llibertat. La llibertat de veritat, aquella que li permeti somriure, caminar sense por, ser una més allà on vagi i construir una vida feliç.\nLa funció es podrà veure a partir de les 21 hores a l'Espai Maragall. El preu de l'entrada es de 12€ i els socis del Club Maragall poden gaudir d'un 25% de descompte.\nEtiquetes: Cultura Espai Maragall Gavà Teatre\nDarrera actualització de divendres, 8 de març de 2013 09:03


Mònica Azón, triple victòria en la regata Barcelona Ilca Master Championship 2022 - Vela.cat\nMònica Azón, triple victòria en la regata Barcelona Ilca Master Championship 2022\nFinalitza la Barcelona Ilca Master Championship celebrada els dies 17, 18 i 19 de juny en el litoral barceloní. Prop de 70 regatistas s'han donat cita al Barcelona International Sailing Center (BISC) per a celebrar l'edició 2022. La competició se celebra des de 2018, a excepció de l'edició 2020 que va ser cancel·lada per motiu de la pandèmia.\nS'han celebrat un total de sis proves de les nou programades per al cap de setmana. El sol i les altes temperatures a la ciutat Comtal han acompanyat aquests tres dies de regates; el divendres la competició va iniciar a les 15 hores amb un vent molt fluix del 190-200 i 5,5 nusos, però ràpidament va caure el vent obligant a suspendre la resta de proves del dia.\nEl dissabte les condicions van anar millorant, i amb un llevant suau de 5-6 nusos i alguns rols, el comitè de regates va aconseguir completar les tres regates programades. Mònica Azón (CN Arenys de Mar) i Jose Maria Van Der Ploeg (CN Balis) van liderar les proves del dia en ILCA 6 i ILCA 7 respectivament.\nEn l'última jornada s'han completat les tres proves programades amb un vent de llevant del 70 i intensitats entre 7 i 10 nusos, malgrat el fort corrent de sud-est, que ha dificultat el treball del Comitè en donar les sortides.\nEls vencedors de l'edició 2022 de la Barcelona Ilca Master Championship són, Mònica Azón del CN Arenys de Mar (Ilca 6 Master i Ilca 6 mixt, Ilca 6 dones), Didier Goron del Real Club Nàutic Barcelona (Ilca 6 Grand Master), i Jose Luis Doreste del CN Sant Feliu de Guíxols (Ilca 7).\nEl lliurament de premis s'ha celebrat el diumenge a la tarda en les instal·lacions del Barcelona International Sailing Center. El podi de la Barcelona Ilca Master Championship 2022 queda de la següent manera:\nILCA 6 Mixt\n1r Mònica Azón (CN Arenys Mar)\n2n Thomas Gyr (CV Lago Do Lugano)\n3r Iker Martínez de Lagos (RCCandado)\nILCA 6 Fèmines\n2n Evelyne Ferrat (YCPR Marselle)\n3r Silvia Ravetllat (CN El Balis)\n1r Jose Luis Doreste (CNSFG)\n2n José Maria Van Der Ploeg (CN Balis)\n3r Javier Muñoz (MVSC)\nOrganitzat per la Fundació Reial Club Nàutic de Barcelona amb la col·laboració de la Federació Catalana de Vela (FCV), el Barcelona International Sailing Center (BISC), el Real Club Nàutic de Barcelona (RCNB), Unió Suïssa, Estrella Damm, Torres Import, CaixaBank, Ilcadinghy.es Alisios.\nGaleria de fotos: https://bit.ly/39xWL0J


eduardselva: de febrer 2011\nEl passat diumenge 27 de febrer el Grup Fotogràfic Manlleu va inaugurar l'exposició de les fotos presentades al concurs fotogràfic dels Tonis de Manlleu 2011. Aquesta romandrà oberta fins el dia 20 de març al Museu Industrial del Ter de Manlleu. Podeu trobar més informació aquí.\nAmb aquesta excusa he desenterrat aquestes fotos que vaig fer en l'edició de 2009 per tal de muntar aquest petit tríptic titulat 'Horse waves'.\nPublicat per edSELVA a 20:15 4 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: animals, detall, imatges, tríptic\nDiòptria és el títol de l'última foto que he presentat a la 2a Lliga Catalana de Fotografia, convocada per la Federació Catalana de Fotografia, en la convocatòria corresponent al mes de febrer de 2011. En aquesta ocasió he obtingut 22 punts. Pel que fa al Grup Fotogràfic Manlleu ja disposa de 214 punts, ja que a més dels meus cal sumar-hi els 24 que ha aconseguit l'Edu Crispi i, aquest mes, s'hi han afegit la Raquel Trullà (20 punts) i l'Oriol Santos (16 punts), tots dos també del GFManlleu. Amb tot això hem aconseguit pujar tres posicions en el rànquing general d'entitats.\nPublicat per edSELVA a 11:12 4 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: concursos, detall, imatges, retrat\nCONCURS MENSUAL EF: GEOMETRIES AMB MÒBIL\nComenço l'any amb força. En la primera edició de 2011 del concurs mensual d'Espaifotogràfic he quedat en segona posició. Aquest cop es tractava de presentar una imatge sota el tema 'geometries' però amb la condició que estés feta amb un telèfon mòbil. Estava permès utilitzar qualsevol dels filtres i efectes que ofereixen els telèfons mòbils, però es demanava honestitat a l'hora de no fer servir programes informàtics de retoc com Photoshop o similars. Us deixo la meva foto 'Geometria alterada' i també l'enllaç on podeu veure la resta de presentades.\nPublicat per edSELVA a 20:41 3 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: bodegó, concursos, detall, imatges, mòbil, textura\nAquesta és l'última foto que he presentat a la 2a Lliga Catalana de Fotografia, convocada per la Federació Catalana de Fotografia, en la convocatòria corresponent al mes de gener de 2011. En aquesta ocasió han saltat 20 punts. Amb tot això, sumant els punts totals de l'Edu Crispi i meus, el Grup Fotogràfic Manlleu ja disposa de 132 punts. Encara en tenim més per davant que per darrera... :)\nPublicat per edSELVA a 0:13 8 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: concursos, detall, imatges


Dr. Eduard Monsó: "Els futurs metges s'haurien d'allunyar dels protocols i fer una medicina més humana" - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nDr. Eduard Monsó: "Els futurs metges s'haurien d'allunyar dels protocols i fer una medicina més humana" - Diari de Barcelona\nDr. Eduard Monsó: "Els futurs metges s'haurien d'allunyar dels protocols i fer una medicina més humana"\nDeixa per jubilació el seu lloc com a cap del servei de pneumologia de l’Hospital Parc Taulí de Sabadell\nFotos Eduard Monsó\nPublicat el 28 de gener 2022\nEl Dr. Eduard Monsó (Barcelona, 1956) ha estat a peu de canó des de l'inici de la pandèmia. I ho ha fet des del lloc que ha ocupat durant una dècada com cap del servei de pneumologia de l’Hospital Parc Taulí de Sabadell. De fet, va ser un dels especialistes encarregats en crear un pla d'actuació contra la Covid, així com un dels metges infectats tot just abans que s'imposés el confinament. Ara, en un moment on sembla que la pandèmia comença a arribar al final, Monsó ha decidit jubilar-se, tot i que mantindrà una col·laboració amb l'Institut de Recerca Parc Taulí com a investigador emèrit.\nEl govern danès acaba d'anunciar que a partir de febrer eliminarà totes restriccions. Es jubila just quan això sembla que s'acaba.\nTant de bo sigui així. La pandèmia no s'acabarà del tot, però n'anirà disminuint l'impacte social i sanitari. Això continuarà i s'haurà d'estar molt atent a com evoluciona i als canvis que hi pugui haver. En tot cas, probablement ja no veurem situacions com les del 2020 i bona part del 2021.\nLi hauria agradat plegar abans?\nL'aparició de la Covid ha estat una complicació, però també ha estat molt interessant des del punt de vista sanitari. A part de l'excés de feina que ha implicat i la complicació en la gestió, ha sigut una circumstància excepcional que té un gran interès mèdic: com és una epidèmia nova i com es gestiona per mirar de tenir el màxim d'èxit possible. Això ha estat un estímul viure-ho. Malgrat la severitat de tot el que hem passat i les implicacions que hi ha hagut, genera cert interès perquè és una epidèmia nova.\nSent que marxa amb la feina feta?\nLa feina mai queda feta del tot, però era el que tocava. He fet diversos cicles durant la meva vida professional d'uns 10 anys cadascun i tots han començat i acabat d'una manera coherent. Aquests cicles m'han permès començar un projecte, desenvolupar-lo i portar-lo fins on pots arribar. En aquest sentit, estic prou satisfet dels resultats, però sempre hi ha alguna cosa que et queda, però que no pots aconseguir sempre tot el que et planteges. Sempre tens uns objectius, i n'aconsegueixes una fracció, a vegades fins i tot aconsegueixes coses que no t'havies plantejat i que acaben essent possibles. Però has de saber quan iniciar un nou cicle, perquè així també altra gent pot començar els seus.\nAquest cap de setmana es fa l'examen del MIR. Quin consell dona a aquests futurs metges?\nEl primer és dir-los que els esperem amb candeletes perquè hi ha molta necessitat de professionals ben formats. Hi ha molt neguit amb aquest examen per intentar optar a l'especialitat i lloc que voldries, però jo els diria que no cal ser molt restrictiu amb aquest plantejament. En el moment de triar especialitat hi ha àmbits en els quals vols treballar i d'altres que no els vols ni veure, però pots desenvolupar una vida professional molt gratificant i molt útil en molts d'ells. No s'ha d'estar molt fixat en una única especialitat perquè sovint la professió et porta a descobrir coses que encara no t'havies plantejat com a prioritàries.\nI pel que fa a l'ofici?\nEls diria que actualment s'està tendint a fer una medicina deshumanitzada, on manen molt la informàtica i els protocols. Això no és el que vol el pacient, sinó que vol una valoració més personal. Aquest és un problema actual, i, per tant, els futurs metges s'haurien d'allunyar dels protocols i fer una medicina més humana.\n"No només és necessari arribar a tenir molts anys, sinó poder viure'ls bé. El fet de com es gestionen les edats avançades encara és una qüestió que està per abordar"\nCom ha canviat la sanitat en tots aquests anys?\nHa canviat molt. En positiu, sobretot perquè ha afegit esperança de vida. En part s'ha assolit això per la millora en els hàbits de salut —en la meva especialitat s'ha notat molt la conscienciació que hi ha pel que fa al tabac—, i, d'altra banda, gràcies a l'aparició de noves cirurgies que permeten allargar els anys de vida. És important, però, que això vagi acompanyat d'una bona qualitat de vida. No només és necessari arribar a tenir molts anys, sinó poder viure'ls bé. El fet de com es gestionen les edats avançades encara és una qüestió que està per abordar.\nLi ha caigut algun mite de la professió des que va començar?\nUn dels mites que han caigut, per sort, és que la medicina és una professió masculina. Això ja no és així, de fet, diria que és al contrari. Aquest canvi és crucial perquè la visió de l'atenció al pacient de la tradició masculina i la femenina no són la mateixa, i, per tant, suposa una millora del conjunt.\nRecorda el seu primer pacient?\nEl primer com a tal no, tot i que sí que recordo alguns dels que vaig tenir en els meus anys inicials. El que sí que recordo són alguns errors que vaig cometre de jove, que, per sort, me'ls van corregir i en vaig aprendre. Els errors s'han de minimitzar, però han d'existir per poder-ne aprendre. El que també recordo són situacions que et venen de nou, com el primer malalt de sida que es va trobar a Catalunya. Jo estava de guàrdia i no podíem entendre què estava passant. Setmanes més tard vam lligar caps i vam saber veure que allò que estàvem veient era el mateix que els primers casos que estaven sortint als EUA. Són situacions que recordes pel desconcert.\nEntenc que aquesta situació que descriu devia ser semblant als primers casos de Covid.\nAllò va ser bastant similar, però hi havia una diferència clau: la informació a principis dels 80 no fluïa com ara. Aquest va ser un dels nostres errors, ja que al gener teníem informació que ens arribava de la Xina i no li vam donar la importància que realment tenia. Dos mesos més tard ens vam trobar on ens vam trobar. El problema que hi ha ara amb la informació és a l'hora de filtrar-la bé i interpretar-la com toca.\n"Esperem que la lliçó que s'ha après serveixi per millorar les entrades de pressupost i la gestió de la formació per no trobar-nos més en aquestes situacions"\nCom valora l'actuació del govern durant la pandèmia? Ha fet el que tocava?\nHi ha hagut encerts i errors, però globalment s'ha gestionat força bé i ràpid, cosa que ha provocat un impacte molt menor del que podria haver estat. Qüestions com el dèficit de mascaretes a l'inici de la pandèmia no haurien d'haver passat. Ara sembla inversemblant que s'hagués trigat uns quants mesos a tenir subministrament ampli de mascaretes. Tenint en compte els canvis que fa el virus, globalment el govern ha fet les coses que podia fer i amb uns resultats prou bons. S'ha aconseguit crear vacunes molt eficaces i distribuir-les massivament, almenys en el món occidental, cosa que no havia passat mai. El problema està en altres parts del món, on la bona conservació de les vacunes es fa molt complicada i els governs no són capaços d'organitzar una bona campanya de vacunació.\nVostè va contraure la Covid durant les primeres setmanes. Com es viu la pandèmia com a metge i com a infectat?\nTé un doble vessant: ho vius amb certa tranquil·litat, ja que tens informació, saps com pot evolucionar el teu cas concret i tens confiança en els entorns on t'atenen; però en paral·lel saps que estàs davant d'una situació nova que té un punt d'imprevisibilitat que pot portar-te a un empitjorament ràpid.\nAls metges se us ha tractat com corresponia?\nLa societat i els sistemes de govern han fet el que han pogut amb els recursos que tenien. Hi ha hagut una adaptació bastant ràpida a la situació, amb l'inconvenient que estava plovent sobre mullat. Partíem d'unes plantilles envellides i minimitzades, amb situacions contractuals molt allunyades de ser òptimes. Això no es corregeix només amb una injecció ràpida de recursos. Tot plegat necessita anys de construcció, de consolidació i de formació d'equips. Esperem que la lliçó que s'ha après serveixi per millorar les entrades de pressupost i la gestió de la formació per no trobar-nos més en aquestes situacions.\nCom està vivint aquests primers mesos de jubilació? Quins plans de futur té?\nCom que ja ho havia planificat amb temps, he aconseguit un dels meus objectius principals, que era el de deixar la feina amb un relleu sòlid i amb perspectiva de futur. La meva intenció és reprendre la feina de recerca que havia quedat aturada per culpa de la pandèmia. I ja de pas, tenir la disponibilitat horària per gestionar el meu temps lliure i poder fer més activitats esportives.\nEl Dr. Monsó gaudint de la bicicleta


FICC.cat | Fons d'Imatges del Comerc de Catalunya | Lampisteria Guillem Pascual FICC.cat | Fons d'Imatges del Comerc de Catalunya\nLampisteria Guillem Pascual\nCarrer d'Aribau 43 | Barcelona | 08011 | Tel. 934 53 35 34\nLa Lampisteria Guillem Pascual forma part del CATÀLEG DEL PATRIMONI ARQUITECTÒNIC, HISTÒRIC-ARTÍSTIC I PAISATGÍSTIC DELS ESTABLIMENTS EMBLEMÀTICS DE LA DE BARCELONA elaborat per l’ajuntament de Barcelona l’any 2016. Ho fa en la CATEGORIA E3: ELEMENTS D'INTERÈS PISATGÍSTIC.\nLa primera referència comercial d’un establiment en aquest local data de l’any 1905 quan Constantino Serra Viñals comença l'activitat com a fàbrica de làmpares i més endavant com a lampisteria i llauneria, sempre amb l'habitatge familiar a l'interior. Durant la dècada dels cinquanta traspassa el negoci seu nebot Guillermo Pascual Viñals i s'anomena Lampisteria G. Pascual. L'any 1963 s'amplia la botiga ocupant l'antic habitatge. L'any 1997 passa a Guillem Pascual Ribó. Es manté l'activitat inicial.\nDins de l’obertura, en la part inferior, els emmarcaments de fusta dels aparadors del vestíbul exterior , el mirall del costat esquerra, el llindar de marbre blanc i el paviment de rajola hidràulica groga amb perímetre negre.


L'accés, navegació i utilització de la pàgina web miquelpairoli.com (d'ara endavant, el 'Lloc web') implica l'acceptació expressa i sense reserves de tots els termes del present Avís Legal. La seva observança i compliment serà exigible respecte de qualsevol persona que accedeixi, navegui o utilitzi el Lloc web.\nSi l'Usuari tingués coneixement de l'existència d'algun contingut il·lícit, il·legal, contrari a les lleis o que pogués suposar una infracció de drets de propietat intel·lectual, industrial, o de qualsevol altra índole, haurà de notificar-ho immediatament al Titular a través de l'adreça de correu electrònic info@miquelpairoli.com perquè aquest pugui procedir a l'adopció de les mesures oportunes.\nD'igual manera, en el cas que qualsevol Usuari o un tercer considerin que algun dels continguts del Lloc web propietat del Titular vulnera els seus drets de propietat intel·lectual, industrial, o de qualsevol altra índole, haurà de remetre una comunicació a info@miquelpairoli.com amb la següent informació:


Experts europeus alerten que deixar Catalunya fora la UE seria absurd ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4089. Dilluns, 23 de juliol de 2018 00:06 h\nInternacional Última actualització Dijous, 26 de novembre de 2015 19:40 h\nEl Diplocat organitza a Edimburg una jornada de debat sobre els reptes i oportunitats de la independència catalana\n“És absurd imaginar que una part d'un estat membre pugui ser expulsada sense negociació prèvia en cas d’independència”. Aquesta ha estat la valoració que aquest dijous ha fet el professor de la universitat d’Edimburg i antic jutge del Tribunal de Justícia de les Comunitats Europees, David Edward, sobre la pertinença d’una Catalunya independent a la UE. Edward i altres experts acadèmics europeus han participat a Edimburg en un debat sobre els reptes i oportunitats de la independència catalana organitzat pel Diplocat. “La ciutadania europea és un dret que, un cop adquirit no es pot retirar així com així”, ha assegurat el director de l'Institut d'Estudis Global (GSI) de la Universitat de Ginebra, Nicolas Levrat.\nIndependentistes amb una bandera europea\nDiplocat, europa, unió europea\nACN Londres .- Han assistit a la trobada, entre d’altres, el delegat de la Generalitat al Regne Unit i Irlanda, Josep Suàrez, el director del Centre on Constitutional Change, Micahel Keating, i el secretari general del Diplocat, Albert Royo. Aquest últim ha recordat que “Escòcia va tenir l’oportunitat de pronunciar-se de manera lliure i legal sobre el seu futur polític i que aquest continua sent el desig compartit per la majoria de catalans”. Royo també ha plantejat la pregunta de què pensa fer la UE si es nega un dret bàsic com el dret de vot a una part de la seva població.\nLa primera taula rodona ha presentat dos punts de vista diferents sobre l’actual situació política de Catalunya. El professor madrileny Luis Moreno, del Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC), que ha qualificat la possibilitat d’una Catalunya independent com a “drama”, s’ha mostrat escèptic sobre una declaració unilateral per la manca de la majoria necessària. “Hi ha poques raons per a l’optimisme en termes de canvi constitucional després de les eleccions espanyoles”, ha dit Moreno, tot i això confia que s’arribarà a un pacte que permeti a Catalunya una major participació en la presa de decisions, d'acord amb el principi de subsidiarietat.\nMentre que el professor madrileny veu perill de divisió social a causa de la independència, la periodista i professora d’espanyol i català a la Universitat de Belfast, Irene Boada, ha explicat que veu la societat catalana molt decidida a aconseguir un canvi i que la independència pot tenir conseqüències positives tant per a Espanya com per a la UE si és fruit d’un procés pacífic i democràtic. “El gran perill actual és l'actitud de negació d'un problema existent i la falta de comunicació per part del govern espanyol”, ha explicat.\nUna segona taula rodona ha aplegat experts acadèmics de diferents països. El professor emèrit de la Facultat de Dret de la Universitat d'Edimburg i antic jutge del Tribunal de Justícia de les Comunitats Europees, David Edward, ha analitzat el tema de la pertinença d’una Catalunya independent a la UE. Segons Edward, és “absurd” imaginar que una part d'un estat membre pugui ser expulsada sense negociació prèvia en cas d’independència. Per altra banda, el director de l'Institut d'Estudis Globals (GSI) de la Universitat de Ginebra, Nicolas Levrat, s’ha centrat en la ciutadania europea: “Aquesta ciutadania és un dret que, un cop adquirit, com és el cas dels catalans actualment, no es pot retirar així com així”, ha dit. Levrat creu que l'ampliació interna de la UE per incorporar una Catalunya independent seria una gran oportunitat per a Brussel·les de reformar-se i reforçar la seva legitimitat democràtica.\nEl professor d'Economia a la Universitat d'Stirling David Bell ha parlat sobre les perspectives comercials d'un nou estat tenint en compte la interdependència entre comerç, política fiscal i mercat únic europeu. Bell té clar que la UE és l’àmbit natural d’intercanvis comercials per a una Catalunya independent i recomana superar la possible inestabilitat política amb qualitat de servei. Al mateix temps, però, no té clar que l’aparició d’una frontera faci disminuir el comerç amb l’estat espanyol. Finalment, el professor associat del Departament d'Economia i Empresa de la Universitat Pompeu Fabra i director de l'Escola Superior de Comerç Internacional (ESCI), Xavier Cuadras, ha descrit les conseqüències monetàries de la independència, analitzant amb detall els possibles models de desconnexió dels sistemes fiscal i monetari. Per Cuadras, una solució cooperativa seria la millor per a Catalunya, Espanya i tota la zona euro, ja que facilitaria les polítiques d'estabilitat desitjades pel mercat. “El consens actual a Catalunya està a favor de mantenir l'euro com a moneda i això és poc probable que canviï”, ha sentenciat.\nCatalunya internacionalitza el seu procés, primer Dinamarca, ara Irlanda 07.07.2015.\n4 d'abril de 2017, 17.34 h\n14 de gener de 2017, 17.47 h\nN.B. ARREU D'EUROPA N'HI MOLT DE CONFLICTES TERRITORIALS .NO TENIU CAP RECOLZAMENT PER PART DE CAP GOVERN.\n12 de maig de 2016, 17.46 h\n27 de novembre de 2015, 23.38 h\npetits espanyols contra tota Catalunya, Europa al costat de Catalunya!\n27 de novembre de 2015, 15.23 h\nNo cal ser Einstein per saber això:\n- Catalunya està en un lloc estratègic.. fora d'Europa s'haurien de pagar aranzels i seria una ruïna per Europa.\n- Catalunya independent seria un país ric i Europa necessita païssos rics.\n- Catalunya té una manera de fer Europea, a diferència d'Espanya que té una manera de fer bastant primària i paleolítica.\n- També hi ha molts tipus diferents "d'Europa", caldria especificar quin.\nI una altre cosa... Catalunya fora d'Europa tampoc seria cap dra... Llegir més\n27 de novembre de 2015, 08.41 h\n#10 apa, au, no siguis TAN ridícul, Cagarroneses: a hores d'ara qui et penses que ignora que EL TEU PARE VA MORIR A LA "DIVISIÓN AZUL", ajudant a Hitler a envair Rússia? . . . i que la teva mare era "molt amiga" dels que varen tornar amb vida de la Divisiong Assssul . . .\nNo et pensis que perquè la teva estupidesa congènita t'empenya a insultar els altres amb allò que TU ETS, podràs enganyar ningú . . .\nBé potser sí podràs enganyar algú, . . . si comptem com algú el teu "estim... Llegir més\nentre tots acabaren amb el Deash d' Europa, un merde que es diu Espanya, i amb els seus "mulás" Felpe VI, Aznar, Rajoy etc. junt amb els ignorants yihaddistes castellans\nla única Espanya bona, es l'Espanya que es pot tirar per el water\nno deixen altre alternativa\n27 de novembre de 2015, 08.29 h\n27 de novembre de 2015, 08.10 h\nQUERIDOS NAZIS HOY ES UN GRAN DIA HISTORICO PARA EL PRUSES\nESTOY EN SIN VIVIR POR VUESTRA MONTAÑA RUSA EMOCIONAL QUE OS HACE AGOTAR LOS ST... Llegir més\n26 de novembre de 2015, 23.17 h\nAlertats per la impossible pèrdua de Catalunya a Europa! Atenció amb el futur: Catalunya a Europa i el règim borbònic expulsat?


Recordatori: Assemblea General Extraordinària sobre el protocol davant d'assetjaments - XES\nRecordatori: Assemblea General Extraordinària sobre el protocol davant d’assetjaments\n1 de desembre de 2020 /en General\nUs recordem la convocatòria de l’Assemblea General Extraordinària sobre el Protocol per a la prevenció, detecció i abordatge de l’assetjament sexual, per raó de gènere, d’identitat i expressió de gènere, o de preferència sexual de la Xarxa d’Economia Solidària el proper 3 de desembre a les 18h. I ho fem, apuntant tres aspectes:\nD’entrada, assenyalar que segueix obert el formulari d’inscripció que ens ajudarà a l’organització de l’Assemblea, que serà en format virtual i dies abans us informarem de com accedir-hi. Siusplau, preguem que us hi apunteu per facilitar la logística virtual.\nPer altra banda, informar-vos que hem creat un apartat de preguntes i respostes sobre com afectarà l’aprovació del protocol a les entitats sòcies. Si s’aprova el protocol, com afectarà les entitats? A partir de quan s’aplicarà? Què passa amb aquelles entitats que ja tenen un protocol sobre la qüestió? Podeu veure aquestes preguntes amb respostes en aquest enllaç, però us recomanem consultar-les a través del Decidim on, a més de veure-les podeu fer-hi aportacions un cop hi hagueu accedit amb les vostres claus.\nPer acabar, us deixem l’ordre del dia dels punts que es treballaran el 3 de desembre (la documentació de cada punt l’heu rebut per correu electrònic).\nPresentació i aprovació, si s’escau, del Protocol per a la prevenció, detecció i abordatge de l’assetjament sexual, per raó de gènere, d’identitat i expressió de gènere, o de preferència sexual de la XES.\nRatificació de la Comissió de prevenció, detecció, actuació i seguiment. Recordem que podeu presentar candidatura enviant un correu a comunicacio@xes.cat amb 3/4 línies de presentació/motivació.\nGràcies per la vostra atenció i fins al 3 de desembre!\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2019/03/25932732377_3555eb4c56_k.jpg 1360 2048 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2020-12-01 11:43:292020-12-01 11:43:29Recordatori: Assemblea General Extraordinària sobre el protocol davant d’assetjaments\nSomriure a les pantalles Consulta l’informe sobre l’impacte de la covid-19 a l’ESS


Mostrant documents 161 - 180 de 269 Cercar de nou\nMostra de Teatre de Barcelona. Teatre de..\nMostra de Teatre de Barcelona. Teatre del Raval, del 5 d'octubre a l'1 de novembre 2009\nPrograma festival. Mostra de Teatre de Barcelona (14a : 2009)\nMozart. Gran Teatre del Liceu, 21, 25 ab..\nMujeres soñaron caballos. Teatre Lliure..\nNocturn : tot ha estat culpa de l'herpes..\nNord. Teatre Lliure, sala Fabià Puigser..\nOffuscatio. Sala Muntaner, 28 gener-1 ma..\nOnce. Coreografia Anne Teresa de Keersma..\nP.O.R.C Projecte Obert de Recerca Creati..\nPagagnini d'Yllana i Ara Malikian. Teatr..\nPagagnini. Teatre Romea, 10 febrer - 15 ..\nPalau entre sang i ivori. Brossa Espai E..\nPersones perdudes. Teatre del Raval, 10 ..


Seguretat en les TIC | Pediatria Dexeus\n26 octubre, 2015 Paido Salut Infantil\nA més, s’ha donat molta importància a evitar l’ús de dispositius tipus tablet com a “cangur” o entreteniment del nen petit en solitari, sobretot per sota dels 3 anys, època molt important per a que el nen petit utilitzi la llibertat de joc com a part fonamental del seu desenvolupament i comunicació.\nDins dels recursos disponibles hem de recomanar les webs que es detallen al final de l’escrit des de les que s’ofereixen diferents consells sobre informació i seguretat de les TIC.\nTambé notificar a personal sanitari i mestres l’inici d’un curs on line que tracta el tema Seguridad TIC y menores de edad para educadores\nLes webs on us podeu informar sobre temes de seguretat en TIC i infants i adolescents són:\nUs adjuntem les guies disponibles sobre ciberbullyng


Antoni Fabra Ribas. PDF By author Anguera, Pere. last download was at 2016-08-04 23:46:25. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online Antoni Fabra Ribas. book.\nAntoni Febrer i Cardona PDF By author Maria Paredes i Baulida last download was at 2016-12-09 37:52:22. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online Antoni Febrer i Cardona book.\nANTONI FEBRER I CARDONA, UN HUMANISTA IL LUSTRAT A MENORCA (1761-1841) PDF By author paredes i baulida , maria last download was at 2017-01-11 54:31:08. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online ANTONI FEBRER I CARDONA, UN HUMANISTA IL LUSTRAT A MENORCA (1761-1841) book.\nAntoni Febrer i Cardona, un humanista il lustrat a Menorca (1761-1841). PDF By author Paredes i Baulida, Maria. last download was at 2017-01-21 17:44:01. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online Antoni Febrer i Cardona, un humanista il lustrat a Menorca (1761-1841). book.\nAntoni Febrer i Cardona, un humanista il.lustrat a Menorca (1761-1841) PDF By author Paredes i Baulida, Maria last download was at 2017-02-30 23:38:12. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online Antoni Febrer i Cardona, un humanista il.lustrat a Menorca (1761-1841) book.\nANTONI FEBRER I CARDONA, UN HUMANISTA IL.LUSTRAT A MENORCA 1761-1841 PDF By author PAREDES I BAULIDA, MARIA last download was at 2016-02-26 38:30:36. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online ANTONI FEBRER I CARDONA, UN HUMANISTA IL.LUSTRAT A MENORCA 1761-1841 book.\nANTONI FERRAGUT: RETROSPECTIVA. Casal Solleric. Novembre 2008- Març 2009. PDF By author last download was at 2016-10-18 21:24:25. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online ANTONI FERRAGUT: RETROSPECTIVA. Casal Solleric. Novembre 2008- Març 2009. book.\nAntoni Fluxà Figuerola. 1853-1918, família, indústria i formació PDF By author Pieras Villalonga, Miquel (1970- ) / Perelló Carrió, Baltasar (1957- ) last download was at 2017-02-16 04:10:01. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online Antoni Fluxà Figuerola. 1853-1918, família, indústria i formació book.\nANTONI GALLEGO BURIN PDF By author GALLEGO MORELL Antonio last download was at 2016-09-02 53:02:46. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online ANTONI GALLEGO BURIN book.\nAntoni Gaud PDF By author Crippa, Mar last download was at 2017-01-03 53:25:43. This book is good alternative for Antoni Dot i Arxer, 1908-1972.. Download now for free or you can read online Antoni Gaud book.


Barcelona commemora els 25 anys dels Jocs Olímpics sense pressupost | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nTensió entre BComú i el PSC per veure qui capitalitza els actes de celebració de l’esdeveniment esportiu\nBarcelona 3 FEB 2017 - 16:40\tCET\nUn saltador s'entrena abans de l'inici dels Jocs Olímpics de Barcelona 1992. JOAN SANCHEZ\n“En aquest moment no podem precisar quants diners destinarem a commemorar el 25è aniversari dels Jocs Olímpics i Paralímpics de 1992”, així d’inconcret s’ha mostrat aquest matí de divendres el comissionat d’Esports de l’Ajuntament de Barcelona, David Escudé, en la presentació dels actes de commemoració de l’esdeveniment esportiu. Escudé, a més, no ha volgut detallar quins esdeveniments es duran a terme a la ciutat, “són sorpresa”, més enllà de la col·locació de lones commemoratives i actes en què “la societat civil tindrà molt a veure”. Fonts properes a l’organització de l’aniversari asseguren que el 25 de juliol, el mateix que va tenir lloc la cerimònia d’inauguració, se celebrarà una festa que servirà d’homenatge als voluntaris que van fer possible els “millors Jocs Olímpics de la història”.\n“Vaig dibuixar el logotip de Barcelona 92 en blanc i negre”\nEl 2012 el 20è aniversari dels Jocs va coincidir amb el primer govern convergent de l’Ajuntament de Barcelona. 37 esportistes i personalitats van recórrer la ciutat amb una torxa per recordar la data. La marxa va començar amb Pasqual Maragall, que va encendre la torxa i la va lliurar al basquetbolista José Antonio San Epifanio, Epi. Amb Xavier Trias a l’alcaldia, la celebració no va anar gaire més enllà.\nAquest 2017 fa un quart de segle de l’esdeveniment que va canviar Barcelona i, segons apunta tot plegat, el Consistori no tirarà la casa per la finestra. Fonts de la coalició de govern entre BComú i PSC asseguren que l’efemèride ha provocat tensions entre totes dues formacions. Alguns apunten que els socialistes volien, d’alguna manera, monopolitzar la celebració i capitalitzar-la com si es tractés de “gairebé” el primer acte de precampanya electoral dels pròxims comicis municipals.\nPasqual Maragall durant la inauguració dels Jocs Olímpics de Barcelona 1992.\nD’altra banda, BComú estava d’acord a commemorar l’aniversari però incloent-hi llums i ombres del que va suposar per a Barcelona aquell esdeveniment. Alhora, l’equip de govern temia que des de la CUP es fes malbé la imatge fent algun tipus de performance com la que va protagonitzar el regidor Josep Garganté tirant enlaire bitllets falsos per protestar pel debat sobre la candidatura dels Jocs Olímpics d’Hivern.\nEl PSC va fer un tímid intent de monopolitzar els actes de commemoració, però, al final, totes dues formacions van negociar que la coalició de govern tingués les seves pròpies normes i es va apostar per acordar un programa en què es cobrissin les necessitats esportives d’entitats i associacions i no tants esdeveniments purament festius.\nDurant el matí d’avui ha tingut lloc l’inici dels actes commemoratius. El Saló de Cent ha estat l’espai de reunió de diferents personalitats, antics regidors, membres de comitès olímpics, membres de la societat civil... Ha calgut lamentar l’absència de Pasqual Maragall, que no ha pogut participar en l’acte, conduït per la periodista Olga Viza.\nJuan Antonio Samaranch, president de el Comité Olímpico Internacional (COI), porta la torxa olímpica dels Jocs Olímpics de Barcelona 1992. Arduino Vannucchi\nL’alcaldessa, Ada Colau, ha destacat el llegat dels Jocs: “Una ciutat compromesa amb el treball en equip, justa i sostenible, que garanteix la igualtat d’oportunitats”. L’edil ha destacat que aquest 2017 ha de ser “un any de record obert i participatiu del qual tothom pugui formar part”.\nEl tinent d’alcalde de Drets de Ciutadania i Transparència, Jaume Asens, ha estat més crític. Asens ha constatat que l’esdeveniment va permetre a la ciutat “reconciliar-se amb el mar i recuperar la muntanya de Montjuïc”. El tinent d’alcalde ha anunciat que “gairebé tots els grups” aposten per mantenir el record i ha reivindicat l’Olimpíada Popular de 1936 criticant el paper del Comitè Olímpic Internacional (COI), que “el 1931 no va permetre els Jocs Olímpics a Barcelona perquè s’acabava de proclamar la República i el 1936 els va donar a l’Alemanya nazi”. Asens ha recordat l’alcalde Maragall i el president de la Generalitat Lluís Companys en el discurs.\nEl 25 de juliol de 1992 es van inaugurar els Jocs Olímpics. Barcelona deia hola (en majúscules) al món. Va ser un moment d’inflexió a la ciutat i una projecció de futur. En les noces de plata de l’esdeveniment esportiu la ciutat potenciarà l’esport, donarà a conèixer els espais i programes esportius i debatrà sobre els reptes de futur dels grans esdeveniments esportius.\nEl Comissionat d’Esports ha assegurat que “el programa està en evolució contínua i a les associacions que decideixin fer activitats els donarem tot el suport”.\nBarcelona, capital del món el 1986


Conèixer el Pla de l’Estany: Sant Miquel de Campmajor - CEC Banyoles\nEl diumenge 12 de novembre fem la segona sortida de la nova temporada. Deixem els cotxes a tocar el Santuari de Nostra Senyora del Collell, pugem les escales per agafar el camí dels camps esportius i així arribar a la carretera que va a la Cadamont. Tot pujant suaument arribem a les ruïnes de can Soler Vell, on agafem el trencat a l’esquerra que puja cap al cim de la Serra de la Cadamont. Després d’una bona estona d’una forta pujada arribem al cim i agafem el corriol de la dreta per anar a la Cova de Ventatjol, un cop dalt de la cova gaudim d’una vista espectacular. Pel camí hem observat rastres d’esquirols, bolets, moltes cireres d’arboç i també en aquesta part alta és plena de llenties (nummulits). A la porta de la cova, s’ha explicat la formació geològica de zona, gràcies als apunts d’en Salvador Sarquella, i històries viscudes dels Ermitans que es van anar succeint fa uns tres cents anys, article publicat en la revista del Golany, número 15, per en Josep Estarriola. Vam poder constatar, que encara no hi hagi cap ermità avui en dia, sí hi té inquilins, dons hi ha gran quantitat d’excrements, que segons en Josep Maria Massip, deuen ser d’ovelles.\nTornem a refer el camí fins a tornar a trobar les ruïnes de can Soler Vell, i agafem el camí en direcció a la Cadamont. Parem per fer una visita al lloc on havia la construcció de l’Església de Sant Feliu de Ventatjol, actualment només hi trobem el cementiri i un tros de paret de l’església. Església que es va tirar a terra, als anys 90’s, pel perill que no s’hi fes mal ningú. En el santuari del Collell, en la capella vella, hi ha la imatge de la Verge feta d’alabastre del segle XIV que prové del temple de Ventatjol. La Verge està entronitzada, portant a la mà dreta una petita bola del món. El vestit disposa de profunds plecs i un mantell li cobreix el cap i li cau per les espatlles. L’Infant, mancat de braç dret, porta amb l’altre un llibre.\nMés tard, arribem al Mas de la Cadamont. Masia enlairada on podem observar unes bones vistes de la vall, ens fixem en les rajoles de sota la teulada a tocar el portal de l’entrada principal anomenades dents de llop, que en Josep Maria Massip fa esment en el seu estudi d’aquests canis, i al cel podem observar una vintena de voltors que, donant voltes sobre nostre, ens vigilen.\n12 de novembre de 2017 : Sortida Sant Miquel de Campmajor Conferència inaugural del XXIV col·loqui de tardo


El Pirineu català: territori d’heretges - Ab Origine Magazine\nMas Craviotto, Adrià (2019) "El Pirineu català: territori d’heretges", Ab Origine Magazine, 38(gener) [en línia].\nCatalunya, Catarisme, heretgia, Inquisició, Occitània, Pirineu\nMapa de la situació política a Occitània. Font: Fundación de Estudios Historicos Catalanes.\nEl papa excomunicant heretges. Miniatura d’un còdex del segle XIV. Font: http://mundohistoria.org/revista/mh-magazine-2/los-c-taros-cristianismo-no-deseado\nMiniatura en què es representen dos trobadors amb els seus instruments particulars. Font: http://www.musicaantigua.com/cantigas-de-santa-maria-for-singers/\nEl castell de Foix. Font: https://pixabay.com/es/castillo-medieval-foix-542417/\nMapa d’una de les rutes transhumants més transitades a l’Edat Mitjana entre Foix i Castellbò. Font: GASCÓN CHOPO, CARLES, 2003.\nImatge del Papa Innocenci III (h.1219). Font: http://revistamito.com/la-carta-magna-de-juan-sin-tierra/\nMapa del recorregut fet per Guilhem Belibaste (1309-1321). Font: National Geographic, article: Cátaros, el trágico final de la iglesia clandestina, DALMAU ANTONI, 2012.


Un grup d’encaputxats assalta la tenda Apple de València\nDiverses patrulles policials van voltar les eixides de la ciutat després de la fugida dels assaltants en un Porsche Cayenne amb 140 dispositius robats\nUn grup de lladres encaputxats ha saquejat aquesta matinada la botiga Apple del centre de València. Per a accedir a l’establiment, els delinqüents van usar una maça per a trencar les vidrieres. A més, els assaltants, almenys tres, van realitzar el robatri en molt pocs minuts portant-se al voltant de 140 dispositius.\nL’avís del furt es va rebre a les 4.15 hores. Després de l’advertiment, diversos dispositius de la Policia Nacional i Policia Local van acudir amb urgència al carrer Colón. No obstant això, els lladres ja havien fugit. Segons han narrat diversos testimonis al diari Las Provincias, els lladres van desaparèixer en un Porsche Cayenne a gran velocitat.\nDavant la situació d’alerta, diverses patrulles policials van muntar controls en les eixides de València per a realitzar un cèrcol policial però els delinqüents van aconseguir escapar amb el botí.\nDesprés de l’atracament realitzat aquesta matinada, la Policia Nacional ja ha obert una investigació per a esclarir el robatori i identificar als responsables. De moment, no hi ha cap detingut.\nQUATRE SANTA CLAUS ARMATS, EL ROBATORI MÉS CRIDANER D’APPLE\nAquest tipus d’atracament no és la primera vegada que ocorre en aquesta famosa botiga del centre de València. Al juliol de 2018 la mateixa botiga Apple de Colón va patir un furt amb el mateix mètode. A més, al desembre de 2017 almenys dos lladres també van sostraure multitud de dispositius del mateix establiment.\nMés cridaner si cap va ser el succeït un any abans en una botiga de la cadena K-Tuin a València. Al desembre de 2016 es va produir un robatori protagonitzat per quatre Santa Claus armats a plena llum del dia. Aquests es van apropiar de gran quantitat de tables d’Apple i van fugir del lloc en un BMW que posteriorment es va trobar cremat.\nAIXÍ HA QUEDAT LA BOTIGA APPLE DESPRÉS DE L’ASSALT


Masterchef promociona desde Peñíscola el turismo y la gastronomía de la provincia Castellón – Vinaròs News\nMasterchef promociona desde Peñíscola el turismo y la gastronomía de la provincia Castellón\nDIPCASPEÑÍSCOLAQUÉ PASSARÀ ? 31 març, 2019 Vinaròs News\nDiputació Provincial438 PEÑÍSCOLA2133\nEl programa televisivo MasterChef se convertirá este próximo martes, 2 de abril, en una gran plataforma de promoción para el turismo y la gastronomía...\nEl programa televisivo MasterChef se convertirá este próximo martes, 2 de abril, en una gran plataforma de promoción para el turismo y la gastronomía de Castellón. La Diputación ha apoyado la grabación en la provincia de este programa líder para ayudar a generar oportunidades en torno a la gastronomía y la puesta en valor de los productos autóctonos de Castelló Ruta de Sabor.\nAsí, con la emisión de este programa, la Diputación incorpora esta producción audiovisual seguida por millones de personas a su trabajo y compromiso por generar nuevas oportunidades a los productores y la gastronomía castellonense.


Els Imprescindibles Carrutxa - Els Imprescindibles\nEl Centre de Documentació del Patrimoni i la Memòria “Carrutxa” ha estat reconegut aquest any amb el Premi Nacional de Cultura que entrega el Consell Nacional de la Cultura i les Arts de la Generalitat de Catalunya.\nCarrutxa ha obtingut aquest guardó pel seu treball de recerca i divulgació en l’àmbit del patrimoni immaterial de les comarques de la Catalunya Nova i, principalment, del Baix Camp i el Priorat. L’entitat va néixer l’any 1980 com a col·lectiu de treball i ha centrat els seus esforços en la recerca i difusió del patrimoni etnològic i la memòria històrica.\nA més, també treballa per dinamitzar la vida cultural i associativa de Reus organitzant tot tipus d’activitats; l’últim exemple és la recuperació de la Festa Major d’Hivern. Per definició són una associació que vol ser complement i “crossa” d’altres col·lectius que necessitin documentació i informació per poder crer o recuperar activitats o tradicions. Centenars de publicacions avalen el seu treball com a investigadors i exploradors d’una cultura que moltes vegades només sobreviu gràcies als llibres.\nFES CLIC AQUÍ I VOTA PER ‘CARRUTXA’\nComparteix aquest Imprescindible a les teves xarxes socials:


Xavier Ferràs Professor d'Operacions, Innovació i Data Sciences d'ESADE (URL) 13 de juny de 2022 05:30\nRecentment hem conegut que Ikea ja ha relocalitzat a Europa el 70% de la seva producció. No és un fet aïllat. Als Estats Units es van crear l’any 2021 més de 260.000 llocs de treballs relacionats amb la relocalització de la producció que havia marxat a països de baix cost (reshoring). La pandèmia va mostrar l’extrema debilitat de les cadenes de subministrament globals, que podien col·lapsar pel tancament de ports o de fronteres crítiques. Però aquest va ser només el detonant d’un fenomen de retracció de la globalització produït per la superposició de diferents forces. En primer lloc, la compensació de les estructures macroeconòmiques: fabricar a Àsia no és ja tan barat, mentre que, malauradament, als països occidentals els salaris s’han mantingut plans o a la baixa. En segon lloc, l’increment del cost del transport i la inestabilitat inherent als models de tràfic de mercaderies, amb nombrosos colls de botella. En tercer lloc, la robotització, que fa les activitats productives menys dependents de la mà d’obra i de la geografia. I, en quart lloc, els motius geoestratègics: la pandèmia ens va fer adonar que érem profundament vulnerables per la manca de tota classe de productes, des dels tèxtils avançats als nous materials o als xips electrònics.\nEspecialment, a Europa li han tremolat les cames en veure l’extrema dependència que té d’Àsia o d’EUA en alguns subministraments estratègics com els semiconductors. Ens hem adonat de la importància de l’autonomia estratègica. No és suficient amb “saber” (desplegar centres de recerca i universitats), és important “saber fer” (convertir el coneixement en tecnologia aplicada) i “fer aquí” (fabricar localment per garantir la sobirania europea -i els llocs de treball estables i de qualitat, base dels sistemes democràtics-). Cal buscar el “millor” cost (contemplant els costos imprevistos inherents als esdeveniments inesperats com pandèmies o guerres) i no el cost “més barat” de forma absoluta (expulsant activitat productiva a tercers països). Durant anys, s’ha desmantellat la indústria europea, s’ha perdut coneixement productiu, i s’han evaporat classes mitjanes que han reaparegut a Àsia. Amb la guerra d’Ucraïna i la fragmentació del món en tres blocs (EUA, Xina i Europa), es fa més palesa que mai la necessitat d’una reindustrialització ràpida, intel.ligent (basada en coneixement) i sostenible (respectuosa amb el medi ambient) a Europa. Els vents alisis de la indústria han canviat ja de sentit: si abans la globalització anava d’externalitzar low-cost, ara es tracta d’internalitzar (atreure) high-tech tan ràpidament com sigui possible.\nA Europa li han tremolat les cames en veure l’extrema dependència que té d’Àsia o d’EUA\nI en aquest marc de competició estratègica entre EUA i Xina, s’apropa una nova Edat d’Or de la innovació, similar a la que va protagonitzar la 1a Guerra Freda i la Cursa Espacial. Som fills d’aquella època. Vivim de les tecnologies que es van forjar en el marc de la tensió entre la URSS i EUA. Els microprocessadors, els ordinadors, les comunicacions digitals, internet o el GPS sorgeixen dels esforços d’R+D d’aquella època. Fins i tot, el conjunt de la indústria tecnològica americana s’explica en clau dels esdeveniments que van portar l’Apolo XI a la superfície de la lluna. Ara estem en un moment similar: un flux inimaginable de tecnologies disruptives arribarà a la societat i l’economia en els pròxims anys. Cal que formem part d’aquest corrent de generació tecnològica, o serem una colònia asiàtica o americana.\nSonen els timbals de la política industrial, tan menystinguda a les nostres contrades i tan practicada a Àsia (obertament) i a EUA (encobertament). Com diu la famosa economista de la innovació Mariana Mazzucato, “per ser com els líders hem de fer el que fan els líders, no el que diuen que fan”. Ningú feia política industrial, però tothom l’estava fent. Excepte nosaltres, que realment vàrem creure els mantres ideològics del moment: “la millor política industrial és la que no existeix”, o “quan una empresa marxa, una altra ve a omplir el seu buit”. Per sort, al nord d’Europa no es van creure aquests mantres i avui, encara, entre les deu economies més innovadores del món, set són europees: Alemanya, Àustria, Dinamarca, Finlàndia, Suècia, Suïssa i Holanda. Economies d’alta intensitat innovadora sustentades per potents clústers de petites i mitjanes empreses, molt tecnificades i que treballen cooperativament amb centres tecnològics de frontera. És el model 4.0, possiblement el millor del món, no tan sensible a les convulsions dels mercats financers (com el model americà) i no tan dirigista i autocràtic com els models asiàtics.\nMariana Mazzucato: “Per ser com els líders hem de fer el que fan els líders, no el que diuen que fan”\nVenen bons temps per la indústria i la innovació. Europa es posa les piles. Els vents de la globalització bufen terra endins, no mar enllà. Tenim bones notícies: l’anunci de la planta de components de bateries de l’empresa sud-coreana Iljin a Tarragona, o l’aprovació del PERTE (Projecte Estratègics de Recuperació i Transformació Econòmica) de semiconductors (amb una dotació de més de 12.000 milions d'euros), que ha permès atreure un nou laboratori d’Intel a Barcelona, en un projecte conjunt amb el Barcelona Supercomputing Centre. Podem tornar a florir. Tornarem a veure activitat industrial i manufactura avançada, especialment si som capaços de crear entorns atractius i facilitadors de la implantació de noves factories i hubs innovadors.\nAra ens toca aprofitar aquesta finestra d’oportunitat. Cal desplegar les nostres xarxes per capturar totes les preses possibles (o se n’aniran a altres contrades). Cal reformar els comptes públics per generar fortes partides de co-inversió amb les empreses que vulguin ubicar-se a Catalunya. Cal jugar fort per atreure i generar activitats de frontera tecnològica. I pensem: què passarà quan s’acabin els fons europeus? No podem confiar sempre en la generosa tieta de Brusel·les. Un país líder ha de ser capaç de finançar amb recursos propis activitats estratègiques com les esmentades, si volem realment mantenir la qualitat de vida, la pau social i l’estat del benestar que es mereixen els nostres fills.


València dedica una plaça a César Orquín, "l'heroi de Mauthausen" que Guillem Llin va rescatar de les acusacions de traïció - VilaWeb\nValència dedica una plaça a César Orquín, “l’heroi de Mauthausen” que Guillem Llin va rescatar de les acusacions de traïció\nEl treball de l'investigador d'Ontinyent demostrà que Orquín no fou responsable de les morts de què l’acusaven, i que salvà la vida de centenars de republicans de l'estat espanyol al camp d’extermini\nLa Junta de Govern Local de l’Ajuntament de Valencià aprovarà aquest dilluns noves denominacions de carrers i places de la ciutat, una de les quals durà el nom de l’anarquista César Orquín, la figura del qual s’ha rescatat a partir de les investigacions de l’ontinyentí Guillem Llin.\nL’any 2018, el reportatge César Orquín, un heroi sense matisos a Mauthausen va ser guardonat amb el Premi Ramon Barnils 2018 en la categoria d’obra inèdita. Era un treball elaborat pel periodista Carles X. Senso a partir de la investigació històrica feta per Guillem Llin en el qual treien a la llum proves que demostraven que Orquín no va ser responsable de la mort de cap dels deportats que tenia sota el seu càrrec, i que va ser un heroi a Mauthausen, on va salvar la vida de centenars de republicans de l’estat espanyol.\nPosteriorment, la investigació es va ampliar i tots dos autors van publicar el llibre César Orquín Serra, el anarquista que salvó a 300 españoles en Mauthausen, amb noves dades a partir de descendents i arxius del valencià que ara tindrà una plaça amb el seu nom a València.\nEl llarg camí cap a César Orquín


Puigdemont ja és a Ginebra - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n17 de març de 2018\nPuigdemont ja és a Ginebra\nEl líder de JxCat participarà en una xerrada sobre Catalunya en el marc d'un Fòrum Internacional sobre drets humans\nacn 19.03.2018 | 08:25\nCarles Puigdemont ha volat aquest dissabte a la tarda cap a Ginebra, on aquest diumenge participarà en un debat sobre l'autodeterminació, coincidint amb la projecció del film "Catalunya: Espanya a punt d'una crisi de nervis". El líder de Junts per Catalunya i l'empresari Josep Maria Matamala han agafat un vol des de Brussel·les a les 15.22 hores i ha arribat a la capital suïssa cap a dos quarts de cinc de la tarda. Aquesta és la segona vegada que Puigdemont surt de Bèlgica, en la primera ocasió va anar a Copenhagen, on va participar en una xerrada sobre el procés català organitzada per la universitat de la capital de Dinamarca. El líder de Junts per Catalunya assistirà aquest cap de setmana al Festival del cine i el Fòrum Internacional sobre els drets humans (FIFDH per les seves sigles en francès) que té lloc a la capital suïssa. I dimecres participarà en una xerrada organitzada per l'Institut d'Alts Estudis Internacionals i de Desenvolupament de Ginebra i que porta per títol "Té encara importància la independència al segle XXI?".\nL'Oficina Federal de Justícia de Suïssa va assegurar dijous que "no hi ha base legal" per detenir Puigdemont al país helvètic. Des de l'OFJ recorden que el 5 de desembre passat el Tribunal Suprem va retirar l'ordre de detenció internacional contra Puigdemont i la resta de membres del govern destituïts establerts a la capital belga. "La situació no ha canviat des de llavors, per tant, no hi ha cap base legal per a una detenció a Suïssa", va dir el portaveu preguntat per si aquesta seria "viable", tal com vol saber la Fiscalia. En qualsevol cas, d'acord amb la base legal i els acords entre Espanya i Suïssa, el país alpí no garanteix l'extradició o qualsevol altre tipus de cooperació judicial per "delictes polítics".\nDimecres, el Departament Federal d'Afers Exteriors suís va fer públic un comunicat en què afirmava que davant la visita "privada" de Carles Puigdemont al país, el govern helvètic "reiterava" que la qüestió de Catalunya és "un assumpte intern" d'Espanya que "hauria de ser tractat" dins del marc de l'ordre constitucional espanyol.\nAquest diumenge, Puigdemont serà un dels participants d'un debat que també reunirà la política Micheline Calmy-Rey, expresidenta de la Confederació suïssa, i altres ponents encara per confirmar. A banda del debat també hi haurà una roda de premsa, segons l'organització. La xerrada està organitzada conjuntament amb la Universitat de Ginebra. Precisament és en aquesta ciutat helvètica on es troba l'exdiputada de la CUP Anna Gabriel des de mitjans de febrer.\nCreat l'any 2003 a Ginebra el FIFDH és alhora un festival i un fòrum que té lloc simultàniament a la sessió del Consell dels drets de l'home de l'ONU. La missió del festival, segons defineixen, és la d'oferir "amb total independència" un espai de diàleg "obert i constructiu" sobre els drets humans.\nEl Suprem confirma el processament dels 25 independentistes encausats\nQuim Torra des dels EUA: Treballarem pel reconeixement internacional de la República\nLa Coll@nada engega el fum de la festa major d´Igualada\nL´eclipsi de lluna més llarg del segle es podrà veure a Catalunya el 27 de juliol\nA presó per espiar el WhatsApp de la seva dona\nEls CDR aconsegueixen que es prioritzi la neteja de pintades feixistes\nConveni de l´associació contra el càncer i Althaia per ampliar l´atenció psiconcològica a Sant Joan de Déu\nL´Ajuntament actuarà com acusació en agressions per motius ideològics\nLa NASA publica les imatges més nítides de la lluna Tità\nTV3 estrenarà aquest estiu la superproducció «La catedral del mar»


Un café con Josep Pàmies – TORRELODONES (MADRID) – Dulce Revolución\nAtención el horario de 20:00 a 22:00h está COMPLETO Se ha añadido el de 16:00 a 18:00.\nImportante resevar plaza en info@uakix.com\ny de 20:00 a 22:00h COMPLETO\nEstrena cortometraje LA PLANTITA – Blanes (Girona)\n24/5/2018 - BLANES (GIRONA)\nLugar: Teatro de Blanes\n19:00 Apertura de puertas: Alfombra Roja y Photocall\n13:30 Proyección del cortometraje "La plantita"\nGuión y dirección: Maria Sola\nProtagonizado por Kedem Teatre\n19:45 Actuación musical: Rumbita "La plantita" con actores y actrices de Kedem Teatre, la actriz Maria Sola y Músicos en directo\n20:00 Debate: Terapias naturales VS. Medicina convencional, con Josep Pàmies, Dr. Daniel Adan, i Cristina Sanchez Miret\nSALIDA PARA RECONOCER PLANTAS MEDICINALES – QUEROL (TARRAGONA)\nSALIDA PARA RECONOCER PLANTAS MEDICINALES A CAL CAMADALL\n27/5/2018 - QUEROL (TARRAGONA)\nLugar: Cal Camadall\nLa primavera avanza y no debemos perdernos el aprendizaje que nos ofrece. El domingo 27 de Mayo vamos a dedicarlo al reconocimiento de las plantas medicinales autóctonas, será en un espacio boscoso ubicado al norte de la provincia de Tarragona, al lado del rio Gaià, en el municipio de Querol llamado Cal Camadall. Se trata de una finca de 80 Has. propiedad de la Generalitat de...\nPresentación de libro – BALAGUER\n"Trangénicos ¿de verdad son seguros y necesarios?" a cargo de su autor José Ramón Olarieta Alberdi\n1/6/2018 - BALAGUER\nLugar: Local de l'Amanit c/Barcelona, 72


ARCCI: AL BELL PAÍS DELS NOSTRES PARES\nAL BELL PAÍS DELS NOSTRES PARES\nseran enaltides les nostres pregàries:\nAquí viurem, en veritat,\ntota una vida de llibertat;\naquí Déu residirà\nen la llengua de la Torà.\nja s'obren les primeres\naviat les llavors germinaran.\npublicat per arcci a les 0:22


El més important per a mi sóc jo. Un cas de bloqueig sexual | Artículos | Psico-Impronta, psicología y sexología en Barcelona y on-line\nMargarita, 28 años; enfermera.\n"Vaig buscar ajuda per problemes de penetració. Amb en Mario no hi havia manera que em penetres fàcilment: o no entrava o quan ho feia era per insistència.\nEm sentia culpable perquè el sexe no funcionava i per la sensació de no deixar-lo satisfet. Això és el que em va fer buscar ajuda, no pas que jo no disfrutés o que no tingués cap orgasme. Les meves necessitats només me les vaig plantejar un cop començada la teràpia.\nAquest va ser el meu primer pas, reconèixer que no em preocupava gens per mi. Mai no m'havia plantejat la importància del meu propi plaer.\nVa ser a la consulta on vam treballar perquè em centrés en mi mateixa i així em vaig anar redescobrint: físicament, interiorment, sexualment. Vaig començar a valorar-me, a agradar-me a mi mateixa, a estimar-me. Vaig redescobrir el meu sexe (la meva sexualitat) i el vaig disfrutar, vaig sentir el plaer de trobar-me amb la meva vagina i les sensacions irresistibles que hi ha al meu clítoris, vaig notar com la intensitat d'un orgasme et tensa el cos. En definitiva vaig descobrir el meu plaer i com aconseguir-lo i, sobretot, ser conscient de com n’és d'important. Una cosa tan bàsica no la pots amagar o deixar que la "trepitgin" i això és el que jo havia fet fins aleshores.\nRespecte al problema que em va fer acudir a la consulta va resultar que es tractava només amb el penis d’en Mario, no res en mi. La mena de relació que tenia amb ell ja feia temps que no era gaire bona a molts nivells i això sense saber-ho ni adonar-me’n també repercutia a nivell sexual. Vam haver de finalitzar la relació perquè hi havia massa coses que no permetien que tirés endavant.\nQuan vaig estar amb una altra persona tot va ser fàcil, divertit i sobretot alliberador.\nEn poc més d'un mes no només he superat els problemes de penetració, sinó que he descobert el plaer del sexe i sobretot he assumit que el més important es tenir-me en compte a mi mateixa."


L'huracà Pantoja arrasa al maig\nLes audiències que arrossega la popular cançonetista en la seva aventura a 'Supervivientes' porten Tele 5 a màxims històrics\nBarcelona - Dissabte, 01/06/2019 - 19:39\nSe’l podria batejar com l’‘Huracà Isabel’, però segurament la millor i més clara definició és la d’‘Huracà Pantoja’, un fenomen que no és meteorològic, sinó mediàtic, i que, amb una mitjana de 3,6 milions d’espectadors, ha arrasat a Espanya aquest mes de maig amb les peculiars aventures i desaventures de la coneguda cançonetista al ‘reality’ de Tele 5 ‘Supervivientes’.\nSegons dades d’audiència de Kantar Media, les emissions d’aquest veterà concurs, amb què la cadena de Mediaset s’acosta al concepte canal monotemàtic (apareix a gairebé tota la graella i es dobla a més al canal Cuatro), li ha permès tancar aquest mes de maig amb una espectacular audiència mitjana del 15,4%, una pujada en la quota que Tele 5 no aconseguia des del 2011 (sense comptar esdeveniments especials com els Mundials del Brasil i Rússia).\nLíder a Catalunya\nA Catalunya, tot i que l’‘Huracà Pantoja’ ha atorgat un punt més d’audiència en aquesta comunitat a T-5 (de 10,3% a 11,3%), TV-3 ha resistit la tempesta amb certa comoditat, gràcies sobretot a les excel·lents audiències que mantenen els informatius de la cadena autonòmica, que deixen molt enrere el de la resta de les cadenes.\nIsabel Pantoja: "Ja soc una supervivent de la vida"\nAixò, unit als especials de les eleccions municipals (amb les millors dades des del 2003) i europees, i la bona acollida dels programes clàssics (‘Polònia’, ‘APM?’) i nous (‘Persona infiltrada’, ‘Les de l’hoquei’), han permès a TV-3 liderar maig amb un 14,1%, millor dada que l’abril (13,5%), i a més li permet encadenar 22 mesos consecutius com la tele més vista a Catalunya.\nAl conjunt d’Espanya, Antena 3 segueix com a segona, aguantant amb bastanta dignitat l’‘huracà’ de Tele 5, ja que, amb un 11,5%, només perd dues dècimes respecte a l’abril.\nTVE-1 també aconsegueix tapar la tempesta de maig gràcies a dos esdeveniments puntuals, però que li han salvat el mes al congregar audiències milionàries: la final de la Copa del Rei (el més vist del mes amb 6.430.000 espectadors) i el Festival d’Eurovisió (6.148.000).\nA destacar també l’excel·lent audiència que van aconseguir els episodis finals de dues sèries que ja formen part de la història de la televisió: ‘The Big Bang Theory’ i ‘Joc de Trons’.\nEl capítol final de ‘Big Bang’, que el canal Neox va oferir el 23 de maig, va reunir 1,6 milions d’espectadors, rècord en la història de la TDT, sense comptar grans esdeveniments esportius.\nQuant a ‘Joc de Trons’, i segons l’anàlisi de l’empresa GECA, la plataforma Movistar+ va aconseguir amb el final de ‘Joc de Trons’ més d’un milió d’espectadors, rècord d’audiència en diferit de la història de la televisió a Espanya\nTemes: Supervivientes Audiències televisió Isabel Pantoja TV-3


La Banda Juvenil de “La Tropical” oferirà un concert a l’auditori | Benigànim Digital\nLa Banda Juvenil de “La Tropical” oferirà un concert a l’auditori\nADMIN / juny 27, 2012\tLa Banda Juvenil de la Societat Musical “La Tropical” oferirà demà dijous 28 de juny l’audició de fi de curs i un concert. Serà a partir de les 19h a l’Auditori Municipal de Benigànim. Rate this:Like this:M'agrada S'està carregant...\tjuny 27, 2012 in Activitats, Benigànim, Cultura. Related posts\nL’Auditori Municipal acollirà el concert de Santa Cecília de la SM La Tropical\nConcert de Santa Cecília de la S.M “La Tropical”\n“Vijazzlonga Big Band” en concert aquest cap de setmana a l’Auditori Municipal\n← “Fleacircus(DJ Panxo)” tancarà la segona edició del GanxoRock!\tAquest dissabte, nit de teatre valencià a Benigànim →