Disseny de sales blanques, servei de sales blanques, productes per a sales blanques - Airwoods\nEns centrem en solucions innovadores de climatització i sales blanques\nAIRWOODS és un proveïdor líder mundial de productes innovadors de calefacció, ventilació i aire condicionat (HVAC) i solucions HVAC completes per al mercat comercial i industrial. El nostre compromís és proporcionar als nostres clients serveis i productes d’alta qualitat a preus assequibles.\nProjecte Anual Complet\nProporcioneu solucions optimitzades amb serveis de disseny, aprovisionament, transport, instal·lació, formació i posada en servei.\nSolucions per indústria\nEl nostre compromís és proporcionar als nostres clients serveis i productes d’alta qualitat a preus assequibles.\nDes de controls d’accés a prevenció d’intrusos, des de videovigilància fins a ciberseguretat.\nAgricultura interior de granja moderna\nAmb la tecnologia científica de climatització, l’agricultura estèreo moderna d’alta eficiència s’està popularitzant a causa de la seva alta i estable productivitat durant tot l’any i del seu benefici econòmic rendible.\nUna sala blanca o sala neta és una instal·lació que s’utilitza normalment com a part de la producció industrial especialitzada o de la investigació científica, inclosa la fabricació d’articles farmacèutics i microprocessadors.\nPer imprimir processos de producció, els compostos orgànics volàtils (COV) provenen de la tinta ...\nEl sistema HVAC és una de les instal·lacions bàsiques més importants del restaurant / hotel del ...\nComponents orgànics volatils\nSolució de tractament, control i recuperació de COV Airwoods, contaminant atmosfèric més perillós ...\nQuan es tracta d’educació, la majoria de les vegades ens referim a l’escola on tots dos estudiants ...\nExploreu el centre de vídeo per obtenir recursos didàctics i demostració de projectes.\nPurificadors d'aire amb funció de desinfecció\nInverte síncron d'imant permanent de la sèrie CVE ...\nPanells sandvitx de llana de vidre boca\nUnitat de tractament d’aire suspesa DX\nRecuperació de calor d'energia de bomba de calor de tipus vertical ...\nEQUIPAMENT DE BALNEARI\nLa diferència entre la sala blanca de pressió positiva i negativa\nDes de 2007, Airwoods es dedica a proporcionar solucions completes de climatització a diverses indústries. També oferim una solució professional per a sales blanques. Amb dissenyadors interns, enginyers a temps complet i gestors de projectes dedicats, la nostra experiència ...\nEls fonaments de FFU i el disseny de sistemes\nQuè és la unitat de filtre de ventiladors? Una unitat de filtre de ventilador o FFU és essencial per a un difusor de flux laminar amb un ventilador i un motor integrats. El ventilador i el motor hi són per superar la pressió estàtica del filtre HEPA o ULPA muntat internament. Això és beneficiós ...\nCom es beneficia la indústria alimentària de les sales blanques?\nLa salut i el benestar de milions depèn de la capacitat dels fabricants i dels envasadors de mantenir un entorn estèril i segur durant la producció. És per això que els professionals d’aquest sector compleixen uns estàndards molt més estrictes que ...\nAirwoods HVAC: Vitrina de projectes de Mongòlia\nAirwoods ha realitzat amb èxit més de 30 projectes a Mongòlia. Inclou els grans magatzems estatals Nomin, el centre comercial Tuguldur, l’escola internacional Hobby, la residència Sky Garden i molt més. Ens dediquem a la investigació i desenvolupament tecnològic ...\nEmbalar i carregar bé el contenidor és la clau per aconseguir que l’enviament estigui en bona forma quan els nostres clients rebin a l’altre extrem. Per a aquests projectes de sala blanca de Bangladesh, el nostre cap de projecte, Jonny Shi, es va quedar in situ per supervisar i ajudar tot el procés de càrrega. Ell ...


Elogi de l'equidistància - Diari de Girona\nElogi de l'equidistància\nadrià pujol cruells 12.11.2017 | 06:30\nL independentisme ha fet crosta i l´unionisme s´ha despertat de la migdiada que va encetar l´any 1978. El catalanisme s´ha estès com una taca d´oli, tantes vegades a partir del plany. L´espanyolisme ha desenterrat estètiques d´aire imperial –en un extrem nazis. I si a l´inici el procés ens va presentar aliances singulars entre partits, ara el constitucionalisme ens promet parelles de ball d´una sordidesa política extraordinària.\nEl procés també ha posat a prova la capacitat analítica d´una munió de periodistes, politòlegs, tertulians i escorniflaires. D´aquí la quantitat de lletra i opinió. Hem vist periodistes moderats que s´incendiaven i viceversa, i canvis apressats de jaqueta, malabarismes grotescos –i abaixades de pantalons memorables. Tot plegat ben normal, quan els esdeveniments sembla que ens passin per sobre. El procés ha obligat gairebé tothom a posicionar-se, i és probable que aquesta sigui una de les seves majors virtuts.\nA nivell de la gent, tanmateix, estar informat i mantenir el cap fred feia temps que no era tan difícil. Com que la majoria de columnes i altres espais informatius s´han tornat monocolors, el risc d´embafar-se també ha crescut. M´imagino que vostès hi ha dies que n´estan tips i cuits, del procés, els en parli un devot o els en parli un contrari. I m´imagino que de tard en tard agraeixen les mirades equidistants.\nL´equidistància analítica sempre ha estat un sant de la meva devoció. Com als bons llibres d´història, té mèrit, la presentació ordenada dels fets amb una certa fredor. Perquè respecta la intel·ligència del lector, i perquè el rigor informatiu serà equidistant o no serà rigor. Però d´una manera ben curiosa, el procés ha fet aflorar una nova faceta del vell analista ponderat. Ha donat lloc a l´equidistant glamurós.\nMirin, provaré de fer-los-en el retrat robot, d´aquest espècimen. L´equidistant glamurós va materialitzar-se amb la idea fixa que el procés era una pantomima de la burgesia i de les famílies dretanes a Catalunya –a remolc de la cort estrafeta de Madrid. Situat en una òrbita vital esquerranosa i bohèmia, sol ser un cinquantí nat a la perifèria barcelonina. Enemic dels grans relats llevat del seu, és capaç de citar El Jueves al mateix temps que Focault, tan aviat oneja l´orgull de barriada com ens explica que acaba de tornar de viure un temps a Nova York, i fins fa poc treballava de criticar i riure´s de qualsevol forma de govern, fos estatal, fos autonòmica. Tampoc no és estrany que brandi la flaca per les lluites socials d´aquí d´allà, on ell sempre se situa al costat dels oprimits. I ara com ara, perquè pensa que el procés a ell no el farà canviar, excel·leix en l´art de la burla, quan ens en parla. Dos milions llargs de persones (veïnes seves) que poc o molt s´estan deixant la pell per tenir una república no són prou gent per arrencar-li cap article, ja no laudatori, sinó ni tan sols a títol documental rigorós. I per molt que la realitat li desmenteixi cada dia, si cal morirà amb les botes posades, l´equidistant glamurós, defensant que tot això tan sols és una gran enganyifa.


L'alcalde de Figueres, Jordi Masquef, anuncia el final del betum a la cara el Rei Negre - Empordà\nLa capital empordanesa fa un pas endavant per normalitzar la personalitat de Baltasar\nSANTI COLL 22.11.2018 | 17:49\nEls Tres Reis de l'Orient en el Saló de plens. AJUNTAMENT\nEls Tres Reis de l'Orient en el Saló de plens.\nQuan falten poques setmanes per a les festes nadalenques i el Cap d'Any, el nou alcalde de Figueres, Jordi Masquef, ha fet una piulada curiosa però carregada d'intencionalitat. Després de molts anys de tenir un Rei Baltasar de dubtosa procedència racial, la capital empordanesa ha trobat un monarca sense artificis.\nL'àrea municipal encarregada d'aquests assumptes ha aprofitat la jubilació del triumvirat reial que exercia el càrrec des de fa anys per a aportar aire fresc "sense betum". La piulada de Masquef ho diu tot:\n?? Els Reis d'Orient ens comuniquen que aquest any arribaran 'renovats'... i sense betum!! ?????????Un reconeixement a les que ja són Ses Majestats emèrites per tants anys de màgia i il·lusió. Gràcies ?? pic.twitter.com/sn1EQHatz6\n— Jordi Masquef Creus (@jordimasquef) 21 de noviembre de 2018


El G8... i la solució al canvi climàtic\nAgències | 10 juliol 2009\nEls politics posen per a la foto de familia.\n"No és fàcil superar les diferències sobre el canvi climàtic". Així es va dirigir ahir el president dels EUA, Barack Obama, als seus "companys" i líders dels anomenats països emergents, als quals va demanar que s'afegissin a la lluita contra el canvi climàtic. L'FPE va concloure ahir la seva reunió, en el marc de la cimera del G8 que es dur a terme a L'Aquila, amb un comunicat en què els 17 membres van acordar fixar com a propòsit la reducció de l'escalfament global mitjà en 2 graus Celsius, però no van aconseguir fixar percentatges per tal de retallar les emissions de gasos contaminants. En declaracions a la premsa després de la reunió, acompanyat dels primers ministres d'Itàlia, Silvio Berlusconi, i d'Austràlia, Kevin Rudd, Obama va reconèixer que "no és fàcil superar les diferències sobre el canvi climàtic".\nEn aquest sentit, el president nord-americà va tenir paraules d'elogi cap al president mexicà, Felipe Calderón, en afirmar que havia presentat propostes "imaginatives" per al finançament de tecnologies netes i adaptació al canvi climàtic dels països en desenvolupament. Tanmateix, aquestes "mesures estrella" no sembla que agradassin gaire al secretari general de l'ONU, Ban Ki-moon, qui va afirmara que els compromisos sobre medi ambient assolits en la cimera són "benvinguts, però insuficients". Per això, el secretari general de l'ONU va convocar una conferència global sobre canvi climàtic, que es durà a terme el 22 de desembre a Nova York, just abans de la del G20 que tindrà lloc a Pittsburg (EUA). Més i més cimeres.\nDe la seva banda, el president del Govern espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, va voler insistir que la Unió Europea ha d'exercir el seu lideratge davant la crisi financera internacional, el canvi climàtic i la seguretat alimentària, els tres eixos de la reunió del G8 a la qual l'Estat espanyol ha estat convidat per primera vegada.\nEl líder socialista es va reunir amb diversos mandataris dels països europeus presents al conclave per analitzar els acords adoptats en les primeres sessions de treball, en les quals no va participar.\nAltre tema candent va ser el que fa referència al Pròxim Orient, i el president dels EUA va demanar ajuda al seu col·lega brasiler, Luiz Inácio Lula da Silva, per pressionar l'Iran perquè renunciï a un programa nuclear amb finalitats militars.\nPer Pacifista, fa mes de 10 anys\nPer què en les reunions dels màxims representants polítics del països més industrialitzats o rics del planeta, és a dir els que mouen els fils de tots els guinyols i titelles en tots els àmbits i nivells, anomenades cimeres "G" més el nombre de països participants que s'ho mereixen, no dediquen tot el poder que ostenten a l'únic tema que urgeix seriosament resoldre molt abans que cap altre: la sostenibilitat?\nEstaria molt bé exigir-los que trobassin solucions a tot el que es posa damunt la taula en aquestes cimeres, si no fossin solucions que no faran altra cosa que accelerar l'inevitable a tots aquells éssers vius que, avui, necessiten lluitar força per sobreviure (probablement no s'hi hagi d'incloure alguns transgènics creats amb urgència i per l'ocasió...).\nAleshores, quan els efectes nefasts de la massificació humana actual encara no ens havia mostrat tot el potencial de la seva letal virulència sobre el medi ambient, (és a dir, el deteriorament greu de tots els fenòmens naturals, des de la desnaturalització en gairebé tots els ecosistemes, fins al canvi climàtic a nivell global a causa de l'augment de la temperatura mundial a causa de l'efecte hivernacle que, i no deixa de ser una paradoxa, provoca l'existència de l'atmosfera terrestre), tampoc no es podia saber fins a quin punt seria necessària una actuació eficaç i urgent que pal·liàs el desastre. Avui, el problema és real i evident. Les persones responsables que hi poden posar la solució també hi són i, a més, hi tenen l'accessibilitat i els mitjans que del tema se'n requereix per efectuar una intervenció consensuada que donàs com a resultat la solució definitiva, és a dir, i tenint en compte els molts obstacles o excuses que poden arribar a posar els països més interessats, només els falta la veritable voluntat d'actuació i arribar a un consens efectiu.\nNo els sembla que aquest fet, el qual va a pitjor cada minut que passa sense haver-hi posat remei, en poc temps haurà acabat amb la possibilitat (avui ja gairebé miraculosa en molts ecosistemes) de la existència d'una manera natural de moltes formes de vida animal (la humanitat inclusivament, és clar) i que l'únic responsable serem nosaltres mateixos: els humans?\nNo veuen el problema prou seriós i diuen que sobretot se centraran en intentar reduir el CO2 que no és més que el cim de l'iceberg. Potser es tractaria de posar damunt la taula la intenció de posar en marxa un sistema o mecanisme global que fes possible una mena d'involució que es notàs en el nivell de contaminació i degradació ecològica global, és a dir, que, al manco, fes rebaixar notòriament tots els "efectes secundaris" que ha provocat el sistema de vida humana actual a l'entorn natural, per tal de poder garantir-nos el mínim de "qualitat" de vida que ens cal a alguns éssers vius per poder sobreviure anem on anem.\nGràcies a una hipotètica però possible i imprescindible sostenibilitat entre l'ésser humà i la nostra mare natura, tots els ésser vius que compartim aquest únic món, la pertinença irresponsable i desastrosa del qual ens l'hem d'atribuir en exclusivitat, hauríem de poder gaudir de bell nou de tot allò que en pocs anys, només nosaltres, o hem fet malbé o hem fet desaparèixer del planeta. Diuen els experts que l'alarma ja ha saltat i que, a un termini no gaire llunyà, (es pot tractar de no més de dos decennis) el fet que la intervenció humana hagi arribat als extrems actuals serà irreversible per al manteniment de l'actual forma de vida de moltes espècies inclosa la nostra.


10 consells perquè el teu fill dormi durant les hores de son - Marrecs&Co.\nEls nens, com els adults, també tenen problemes per agafar el son i ho fan notar als seus pares. L’hora d’anar a dormir es pot convertir en una lluita si no estan preparats per agafar el son. A continuació trobaràs alguns consells per tenir èxit.\n1 – Estableix una hora d’anar al llit personalitzada.\nEls nens en edat escolar necessiten entre 9 i 12 hores de son cada nit, però les necessitats i els patrons poden variar en cada cas. La majoria de la canalla tenen patrons que no canvien massa, per molt que es faci. Els matiners es seguiran llevant d’hora encara que vagin a dormir tard i una au nocturna no caurà adormida fins que els seu cos no estigui llest. És necessari conèixer quantes hores necessita dormir el teu fill per llevar-se fresc i descansat i a partir d’aquí establir l’hora d’anar a dormir.\nÉs necessari conèixer quantes hores necessita dormir el teu fill per llevar-se fresc i descansat i a partir d’aquí establir l’hora d’anar a dormir.\n2 – Estableix l’hora de llevar-se\nSi coneixes quant temps necessita dormir el teu fill i a quina hora va a dormir, és fàcil calcular l’hora que s’ha de llevar. Deixar-lo dormir una mica més els caps de setmana i en època de vacances és un acte de generositat, però es pot convertir en nits d’insomni durant un llarg període. Aquestes hores extres de son poden afectar al teu fill com el jet-lag, impedint al seu cos sentir-se prou cansat a l’hora d’anar a dormir.\n3 – Mantenir una rutina a l’hora d’anar a dormir.\nLes rutines són especialment importants pels nadons i els nens fins els 6 anys. Realitzant unes activitats especifiques abans d’anar a dormir, com banyar-se i llegir un conte, dona senyals al petit del què ve després. Conèixer l’ordre dels esdeveniments és reconfortant i relaxant, establint l’atmosfera perfecta per anar al llit. Al cap d’un temps, el nen tindrà son automàticament al començar la seva rutina.\nLes rutines són especialment importants pels nadons i els nens fins els 6 anys\n4 – Apaga la tele com a mínim dues hores abans d’anar al llit.\nInvestigacions han demostrat que la llum de la pantalla de la TV (o del ordinador) pot interferir la producció de l’hormona melatonina. La melatonina és una peça important dels cicles de la son. Quan els nivells d’aquesta hormona estan més alts, la majoria de persones tenen son i estan preparats per anar al llit. Només mitja hora de tele abans d’anar al llit pot afectar suficientment aquest procés per mantenir el teu fill despert dues hores més.\n5 – Redueix l’estrès abans de portar el teu fill al llit.\nUna altra hormona que juga un paper important al son és el cortisol, també coneguda com “l’hormona de l’estrès”. Quan els nivells de cortisol son alts, el cos del teu fill no estarà capacitat per apagar-se i anar a dormir. Portar a terme activitats calmades abans d’anar a dormir, la llum tènue i l’ambient tranquil pot ajudar a evitar un excessiva quantitat de cortisol en el sistema del petit.\n6 – Crea una ambientació inductiva del son.\nMentre un peluix pot facilitar que el teu fill s’adormi, massa joguines al llit pot fer-ho més complicat. Llençols suaus, la poca il·luminació i una relativa tranquil·litat pot ajudar al teu fill a diferenciar entre el dia i la nit, propiciant que caigui adormit.\nLlençols suaus, la poca il·luminació i una relativa tranquil·litat pot ajudar\n7 – Manten la temperatura fresca\nEl cicle de son dels nens no només depèn de la llum (o la manca de llum), també són sensibles a la temperatura. Els nivells de melatonina ajuden a regular la caiguda de la temperatura interna necessària per dormir, però tu pots contribuir a regular la temperatura externa. És important no acotxar-lo massa ni posar la calefacció de l’habitació massa alta. Una temperatura ambient moderada o fins i tot una mica més fresca és millor per promoure un son profund.\n8 – Ofereix-li una sortida a les seves pors\nEn comptes de rebutjar o ignorar les pors nocturnes, afrontem-les. Si intentar tranquil·litzar-lo no funciona, es pot intentar comprant una joguina especial que faci guàrdia a la nit o ruixar l’habitació amb un “esprai anti-monstres” abans d’anar a dormir. Per aquest últim mètode pots utilitzar un envàs d’ambientador amb una nova etiqueta ben creativa.\n9 – Disminueix la pressió de dormir\nCom els adults, els infants poden tenir problemes per desconnectar els seus cervells a la nit. En comptes d’augmentar l’ansietat insistint en que és l’hora de dormir, és millor optar per la idea de relaxar-se i calmar-se.\n10 – Estar atents a possibles trastorns del son\nSi, malgrat haver invertit tots els esforços possibles, el teu fill continua tenint problemes per adormir-se, mantenir-se adormit durant tota la nit o té terrors nocturns, podria ser que tingués un trastorn del son. Parla amb el seu pediatre sobre les teves preocupacions.\nArticle original: http://www.healthline.com/health-slideshow/10-tips-get-your-kids-sleep#3\nTags: canalla, dormir, nens, rutines, son, trastorn del son\nCategories: Bebès, Bloc, Fills\nEntrada anterior3 aspectes a tenir en compte si vols contractar una assegurança mèdica.\nSegüent entradaEls primers símptomes que notaràs si estàs embarassada.


COOPERAM PER APRENDRE - Col·legi Verge de Monti-sion Porreres\nCOOPERAM PER APRENDRE\nL’aprenentatge cooperatiu a l’aula és una metodologia basada amb un seguit d’activitats en grup, on els infants tenen un objectiu comú.\nAmb l’aprenentatge cooperatiu els alumnes aconsegueixen potenciar les habilitats socials, resoldre conflictes, fomentar l’ajuda i la col.laboració entre companys i companyes, assumir un grau de responsabilitat tant a nivell individual com grupal i reforçar la pertinença a un grup.\nNosaltres a l’aula ens preparam per poder fer feina en coopetatiu; El primer que cal fer és definir els equips de feina. Per això forman 5 grups de 4 nins i nines cada un.\n-Cada grup de feina s’ha de posar d’acord per triar un color per non del grup. Cada nin/a escriurà a un paper el nom del color que més li agrada i després ho posaran en comú, i es seleccionarà el color més votat.\n-Feim el recompte de cada color\nELS EQUIPS DE FEINA QUEDEN DE LA SEGÜENT MANERA:\nEQUIP VERMELL: TOMEU T, MARINA , MIGUEL, SANDRA.\nEQUIP NEGRE: SOFIA N, NÚRIA, ÀNGELA M, JOAN C.\nEQUIP BLAU: MIRIAM, CÉLIA, MAGDALENA, SERGI.\nEQUIP VERD: NADAL, YOUSRA, MARTA M, JOAN S\nEQUIP TARONJA: GEORGE, SANAE, SOFIA S, TOMEU R.\nAra cal repartir els càrrecs, els posam damunt la taula i entre ells es posen d’acord. Cada membre de l’equip és responsable d’una feina.\nREPARTIDOR DEL MATERIAL: l’infant és el responsable de repartir el material que necessita el seu grup per dur a terme l’activitat.\nRESPONSABLE DEL SILENCI: L’infant és responsable de vetllar per un bon nivell de renou mentre el grup treballa. També ha de vigilar que cada un respecti el torn de paraula.\nRESPONSABLE DE LES TASQUES : L’infant és el responsable de que cada menbre de l’equip faci la tasca que li correspon i també vigila que la feina estigui acabada .\nPORTAVEU: Resposable de comunicar a la mestra i al grup classe l’opinió o decisió de l’activitat que han duit a terme, i també de transmetre qualsevol altra inquietud.


Andreas Walzer - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n20 de maig de 1970 (1970-05-20) (49 anys)\n1998. Die Continentale-Olympia\n1999-2000. Team Gerolsteiner\nCampió d'Alemanya de CRI (1997, 2001)\nPlata Oslo 1993 Contrarellotge per equips\nPlata Maebashi 1990 Persecució per equips\nAndreas Walzer (Homburg, Saarland, 20 de maig de 1970) va ser un ciclista alemany que fou professional entre 1997 i 2001. Combinà el ciclisme en pista amb la carretera.\nCom a ciclista amateur va prendre part als Jocs Olímpics de Barcelona de 1992, en què guanyà la medalla d'or en la prova de persecució per equips, formant equip amb Jens Lehmann, Michael Glöckner i Stefan Steinweg.\nLa seva carrera professional fou sols de cinc anys degut a problemes cardíacs que l'obligaren a posar punt final el 2001. En aquest temps tingué temps de guanyar dos campionats nacionals de contrarellotge, el 1997 i 1999.\nCampió del món amateur de persecució per equips, amb Jens Lehmann, Michael Glöckner i Stefan Steinweg\nMedalla d'or als Jocs Olímpics de Barcelona en persecució per equips, formant equip amb Jens Lehmann, Michael Glöckner, Guido Fulst i Stefan Steinweg\n1r a la Sachsenringradrennen\nMedalla de plata al campionat del món amateur de contrarellotge per equips\nCampió d'Alemanya de CRI\n1r a l'OZ Wielerweekend i vencedor d'una etapa\nFitxa d'Andreas Walzer a sitiodeciclismo.net\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Andreas_Walzer&oldid=21210621»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 maig 2019 a les 23:13.


Presentacio tema 12\nDemocracia by Daniel Fernández 11080 views\nOrganització política i territorial... by Glòria Garcia 20310 views\nberta pérez montolio\n1. Índex Climas y paisajes de España, Europa y la CA La indústria i l’energ ia 05 Els serveis. El desenvolupament del turisme 06 07 L’econom ia espanyola 08 El relleu: marc f ísic de les activitats humanes 01 Els paisatges de la Terra 02 Organitzaci ó econòmica de les societats 03 L’agricultura, la ramaderia i la pesca 04 L’econom ia catalana 09 L’organitzaci ó política de les societats 10 La Uni ó Europea 11 Organitzaci ó política del territori 12 La globalitzaci ó: l’organització de l’espai 14 La globalitzaci ó: els fenòmens migratoris 15 El comerç i els transports La globalitzaci ó: cap a un sistema mundial 13 Natura i societat: harmonies, crisis i impactes 16\n2. Organitzaci ó política del territori 4. L’organitzaci ó territorial de Catalunya 12 1. Espanya: una monarquia parlament ària 2. L’Estat de les Autonomies 3. L’Estatut d’Autonomia de Catalunya 5. La societat espanyola i catalana\n3. Introducci ó

La Constitució Espanyola (1978) regula els aspectes més importants del sistema polític actual i és la norma suprema que tots els ciutadans i governants han d’obeir.

La Constitució defineix la nostra forma de govern com a monarquia parlamentària , la forma d’Estat com a Estat social i democràtic de dret , i l’estructura territorial com a Estat de les Autonomies .

12\n4. 1. Espanya. Una monarquia parlamentària

Segons la Constitució, Espanya és una monarquia parlamentària . El rei és el Cap de l’Estat, però el Govern és elegit pel Parlament.

En una monarquia parlamentària, la Corona , que ostenta la persona del rei ,

El rei NO : FA LLEIS, ni JUTJA, ni DIRIGEIX L’ESTAT.

El rei SI : REPRESENTA L’ESTAT, ACONSELLA L’ESTAT, ÉS ÀRBITRE DE LES INSTITUCIONS I TÉ UN CÀRREC HEREDITARI I VITALICI.

12\n5. 1. Espanya. Una monarquia parlamentària

Un dels principis organitzatius de les democràcies parlamentàries és la divisió de poders .

Relaciona les funcions

12 Tribunal de justícia Judicial Parlament Executiva Govern Legislativa\n6. 1. Espanya: una monarquia parlamentària

LEGISLATIU – PARLAMENT/CORTS GENERALS

Està format per dues cambres: el Congrés dels Diputats i el Senat .

Exerceixen dues funcions fonamentals: La legislativa (l’elaboració i aprovació de les lleis) i Control del Govern.

El Govern i el seu President són elegits pel Parlament i estan sotmesos a la seva vigilància.

12\n7. 1. Espanya: una monarquia parlamentària

EXECUTIU - GOVERN:

El Govern està format pel President i els Ministres . Fixa els objectius que s’han d’assolir, decideix quines són les estratègies i els mitjans per assolir aquests objectius i executa a través dels Ministeris i d’altres òrgans de l’Administració.

JUDICIAL – JUTGES I TRIBUNALS:

L’aplicació de les lleis la duen a terme els jutges i els tribunals de justícia , que són independents dels altres poders de l’Estat.

12\n8. 1. Es panya: una monarquia parlamentària 12\n9. 2. l’Estat de les Autonomies

Al llarg del temps han existit dos grans models d’organització territorial del poder de l’Estat:

El centralista , basat en l’existència d’un únic centre amb capacitat per decidir la política de l’Estat en tots els àmbits d’actuació.

El descentralitzat , que admet l’existència de diversos centres de decisió política.

El model centralista va imperar a Espanya des del començament del segle XVIII fins a la Constitució de 1978.

A partir de 1978 es va establir l’anomenat Estat de les Autonomies , és a dir, un Estat políticament descentralitzat format per diferents comunitats autònomes.

12\n10. 2. L’Estat de les Autonomies 12\n11. 2. l’Estat de les Autonomies

Per poder exercir les seves competències, totes les comunitats autònomes tenen els seus propis òrgans o institucions d’autogovern:

Un Parlament .

Un President .

Un Govern .

Una Administració .

12\n12. 3. L’Estatut d’Autonomia de Catalunya

Història

1er Estatut d’Autonomia: durant la Segona República Espanyola, en la Constitució del 1931: l’Estatut d’Autonomia de Catalunya del 1932 .

Durant la dictadura del general Franco l’Estatut va restar suspès.

En el període de transició democràtica dels anys setanta es va restablir un model d’autogovern autònom, amb l’aprovació de l’ Estatut d’Autonomia de Catalunya del 1979 .

L’any 2003 es va impulsar la reforma de l’Estatut , per tal d’adaptar-lo a les noves necessitats de la Catalunya actual. El 18 de juny de 2006, el nou Estatut va ser aprovat en referèndum pels ciutadans de Catalunya.

12\n13. 3. L’Estatut d’Autonomia de Catalunya

GOVERN DE LA GENERALITAT :

El Parlament. És l’encarregat de legislar, d’aprovar els pressupostos i de controlar l’activitat del Govern.

La Presidència. El President és el màxim representant de l’Estat espanyol a Catalunya i passa comptes de la seva activitat davant el Parlament català.

El Consell Executiu. Té funcions executives i administratives.

La Generalitat també la integren altres cossos, com el Consell Consultiu , la Sindicatura de Comptes i la Sindicatura de Greuges .

12\n14. 3. L’Estatut d’Autonomia de Catalunya

L’Estatut d’Autonomia assegura que la Generalitat té competències exclusives en diverses àrees: organització de les institucions d’autogovern, desenvolupament del dret català, cultura, administració local, etc.

12\n15. 4. L’organitzaci ó territorial de Catalunya

La Constitució espanyola i l’Estatut d’Autonomia de Catalunya preveuen l’ organització territorial :

Segons la Constitució , Catalunya es divideix en quatre províncies , que són les unitats administratives que organitzen el territori espanyol i que estan constituïdes per l’agrupació de molts municipis.

Segons l’Estatut d’Autonomia del 2006 , Catalunya té capacitat per organitzar el seu territori en municipis i comarques .

12\n16. 4. L’organització territorial de Catalunya

El municipi és la unitat territorial bàsica a partir de la qual es defineix l’organització territorial de Catalunya.

La comarca és una entitat local de caràcter territorial formada per l’agrupació de municipis. Té una personalitat jurídica pròpia i autonomia per fer les seves polítiques .

12\n17. 5. La societat espanyola I catalana

(INTENTA ENTENDRE ELS CANVIS QUE S’HAN PRODUÏT EN LA SOCIETAT CATALANA)

- SOCIETAT POSTINDUSTRIAL

- DE RURAL A URBANA

- DE FAMÍLIA EXTENSA TRADICIONAL A NUCLEAR (+ ALTRES MODELS FAMILIARS).

- DONA INCORPORADA AL MÓN LABORAL.

- MODEL DE BENESTAR SOCIAL ELEVAT

12\n18. Intenta omplir els buits… 12 Tribunals de Justícia Govern Parlament Corona És elegida per Les funcions són Representa Està formada per Institució Monarquia parlamentària


Polsera Little String • Joieria Roosik & Co · Polseres d'or de disseny\nquantitat de Polsera Little String\nPOLSERA D’OR GROC AMB 2 HEPTÀGONS\nUna polsera elegant, molt portable i de gran càrrega simbòlica. Dos heptàgons es fonen i creen una aliança forta i eterna. Esdevé una joia ideal per a oferir a la persona estimada. Jordi Rosich també ha treballat el penjoll String, creant un bonic conjunt.\nS’ofereix en or blanc, or groc i or rosa.


Ser o no ser de sushi | Tina Casademont | Articles | El Punt Avui\nSer o no ser de sushi Ser o no ser de sushi Ser o no ser de sushi Ser o no ser de sushi + Ser o no ser de sushi E-mail\nSer o no ser de sushi Ser o no ser de sushi Ser o no ser de sushi Ser o no ser de sushi Ser o no ser de sushi E-mail\nEls orígens ancestrals del sushi se situen a la Xina abans que al Japó\nEn una breu escapada de tardor a Menorca, quan l’illa viu els millors colors i silencis, vam intentar sopar en un restaurant de sushi. Però l’únic que ens va cridar una mica la bona atenció estava tancat. L’endemà vam anar al mercat de proximitat Sa Plaça de Maó, on és habitual que es congregui una parròquia d’amants del bon menjar i millor ambient al voltant de taules curulles de tapes estupendes adquirides a les parades. Ens vam plantejar si una iniciativa així funcionaria en una ciutat com Girona. Funcionaria? El que és clar que hi té bona acollida és el menjar sushi. Els que som devots d’aquest tipus de gastronomia disposem d’uns quants locals que s’hi dediquen, amb més o menys glamur i amb qualitats i preus molt diversos.\nFa poques setmanes una cadena que triomfa a Platja d’Aro acaba d’aterrar a tocar de la plaça del Vi, i en breu una altra que brilla a Barcelona, al far de Sant Sebastià i al port de Sant Feliu de Guíxols obrirà nova seu molt a prop del centre cultural la Mercè. No, jo és que no soc de sushi, diuen els que prefereixen sucar pa en el plat d’ànec amb salsafins o de mandonguilles amb sípia. Però t’agrada l’arròs? Sí. I el salmó? Sí. L’alvocat, el llagostí, la crema de formatge, la ceba caramel·litzada? Sí, però el sushi no. Nyé. Són un tipus de persones.\nEls orígens ancestrals del sushi se situen a la Xina abans que al Japó. Ignoro com es va introduir a Girona, però no puc evitar pensar en el Gran Muralla del carrer Eiximenis. Qui no ha tingut una adolescència i joventut de pan chino, chop suey i arroz tres delicias? El restaurant va obrir les portes el 1982 a Roses i el 1984 a Girona. En el seu web tracten del sushi i l’harmonia d’aliments en què es fonamenta. D’una banda, hi ha els aliments yin (femenins), que són tendres i rics en aigua, com les fruites i les verdures, i tenen un efecte refrescant que humiteja el cos. Són expansius, lleugers, freds i difusos. I després hi ha els aliments yang (masculins), que tendeixen a ser els més alts en calories i inclouen els plats fregits, especiats i a base de carns. Serveixen per reescalfar. Són compactes, densos, pesats i calents. És qüestió de fer combinacions que assoleixin l’equilibri, de colors, de gustos, de temperatures, de consistències. Elles, refrescants. Ells, escalfadors. La saviesa xinesa.


72. cinta de cap\n73. cinta de cap\n74. cinta de cap\n75. cinta de cap\nSamarreta interior de roba fosca de l'equip d'un jugador, de màniga tres quarts, que es porta sota la samarreta de l'equip per a mantenir l'escalfor del cos i absorbir-ne la suor. [...]\nCarbonat de magnesi en pols o en pastilla aplicat a les mans o els peus, que s'utilitza per a evitar que les extremitats rellisquin en l'execució d'un esforç per culpa de la suor. [...]\n79. beguda isotònica\nBeguda que conté sucre, sals minerals i agua, destinada a rehidratar el cos i a garantir la recuperació dels electròlits que es perden a través de la suor i la respiració i dels carbohidrats consumits per la pràctica esportiva. [...]\nAmoni quaternari, de fórmula C28H44NO2, que, en forma de clorur (DCI), és emprat com a desinfectant tòpic, especialment en regions de pell humides per l'orina o per la suor. [...]


Activitat 'Tió de Nadal' | Guía BCN: agenda de actividades, directorios y cursos de Barcelona Activitat 'Tió de Nadal'\nProfessional: En Clau de Clown\nUn any més la Ludoteca "La Tardor" i el Centre Cívic Joan Oliver "Pere Quart" us convidem a venir a fer Cagar el Tió d'una forma ben divertida, diferent i plena de sorpreses! Enguany la companyia en Clau de Clown ens convida a descobrir la veritable història del Caga Tió! una animació musical molt divertida que ens explicaran la Dra. Neula i el Sr. Torró: "Després de molts anys d'una intensa, estudiada i estudiosa investigació podem assegurar que la tradició de fer cagar el tió és genuïnament catalana" (Dra.\nNeula). Benvinguts a aquesta festa, la gran festa del Tió. Hem vingut de molt lluny, arreplegant cançons i tradicions d'aquesta nostra terra i també d'altres contrades. Avui som aquí per explicar, a tot aquell que vulgui escoltar, un fet tan antic com misteriós: la veritable història del Caga Tió!!!\nOrganitza: Centre Cívic Pere Quart i Ludoteca La Tardor.\nDimarts a les 18:00h Entrada Gratuïta. Cal inscripció


La Flama del Canigó arriba a Arenys per Sant Joan\ndijous, 29 de juliol de 2021, 13:35\nLa Fira del Solstici també s'ha celebrat, però no la revetlla\nArxivat a: Cultura · Festes · Sant Joan · Flama del Canigó · Fira del Solstici\nRedacció | dijous, 24 de juny de 2021, 17:23\nLa Flama del Canigó va arribar ahir a Arenys de Mar per celebrar Sant Joan, diada nacional dels Països Catalans. Els membres de la comissió de la Flama del Canigó va tornar al Coll d'Ares per recollir la Flama, que va ser regenerada com cada any al cim del Canigó, provinent del Castellet de Perpinyà. Els arenyencs hi van accedir amb cotxes particulars i fent les parades habituals a la Vall de Bianya, Santa Coloma de Farners o Vallgorguina.\nLa Flama del Canigó va arribar al cementiri. Foto: Estel Calvo.\nL'arribada de la Flama del Canigó va mantenir la tradició de l'encesa de les fogueres i la celebració de la Nit de Sant Joan amb les mesures, encara necessàries, de protecció pel coronavirus. Enguany, hi ha hagut alguns canvis del recorregut de la Flama del Canigó pel nucli urbà. Primer, es va fer un acte a la plaça de Salvador Espriu per retre homenatge a totes aquelles persones que han mort durant la pandèmia. Posteriorment es va baixar a la plaça de les Palmeres per fer la lectura del manifest i un concert de Nòmada Trio a la Plaça Onze de setembre.\nLa Fira del Solstici a la Riera.\nEl retorn a la normalitat no és absolut, atès que no hi ha hagut la celebració de la revetlla popular, però sí que se celebra la Fira del Solstici a la Riera del Pare Fira, amb la presència de les parades habituals de productes artesanals i d'alimentació. És previst que la Flama del Canigó també encengui la crema de la bóta per commemorar la consagració de l'església de Santa Maria, la vetlla de Sant Marçal.\nEls Gegants faran cercavila estàtica, festa d'aniversari i recollida de xumets


Menjar de plàstic | Ivan. Loves. Gazpacho.


> Joguines>Per tipus de joc>Joc lliure >Boles sensorials amb purpurina\nEl teu peque s’enamorarà d’aquestes boles, que semblen màgiques i les guardaran com si fossin el seu tresor. La purpurina que tenen al seu interior aconsegueixen l’efecte de tenir les estrelles a la ma.\nVols rebre la comanda el dilluns 26 agost? Compra-ho abans de 8 hores i 43 minuts i MRW t'ho portarà a casa.\nAquestes boles sensorials son un recurs fascinant per las peques, amb la purpurina brillant que gira al seu interior acompanyant el moviment de les boles.\nFomenten i potencien la imaginació dels peques i milloren la capacitat de concentració.\nEl joc està format per 7 boles amb diferents colors: vermell, platejat, daurat, verd, blau, rosa i lila.\nMida: 6,5 cm. de diàmetre.


Des del marge: d’octubre 2011\nDe què serveix sortir al carrer el 15O?\nEl passat quinze d'octubre, quan una munió de gent avançava pel carrer Aragó, algú que anava al meu costat va preguntar: de què serveix tot això? A l'article d'en Manuel Castell que avui publica La Vanguardia hi he trobat algunes idees interessants sobre les preguntes que tots ens fem aquest dies, us en faig un resum:\n"...no fa falta lideratge perquè qualsevol iniciativa es difon víricament per internet, cosa que fa que s'hi sumin els que hi estan d'acord i hi afegeixin aspectes de collita pròpia. Si hi hagués un comitè global de direcció només es donarien per al·ludits petits grups d'activistes. Si avui es pot parlar del naixement d'un nou moviment social d'abast global es perquè manca de lideratge o ideologia unificada ...."\n"Aquest moviment en continua metamorfosi no es pot encasellar políticament o ideològicament. .. I per això, dia rere dia, intel·lectuals i dirigents polítics vaticinen que es disgregarà mentre es continua estenent com una taca d'oli. O be, després de reconèixer-ne de mala gana la força que té, l'acaben desdenyant perquè no té resultats concrets, perquè no s'organitza en cap projecte polític. Aquestes actituds revelen un desconeixement de la pràctica dels moviments socials en la historia..."\n"Els moviments socials tenen efectes polítics, freqüentment fonamentals, però no son polítics en el sentit tradicional del terme, no es refereixen a l'ocupació de l'Estat. Els moviments canvien la mentalitat de les persones i, per tant, els valors de la societat, son font de creació i canvi social."\n"Les formes de transformació política ... només son eficaces si se situen fora del sistema polític per obligar-lo a canviar..."\nEn tot cas us recomano la lectura de l'article complet que podeu trobar aquí: Moviment i política\nJa sé que en Manolo Castells és un optimista compulsiu, però confio que aquesta vegada no confongui els desitjos amb la realitat.\nMoment màgic a l'òpera de Roma\nEn Tòfol Mus m'ha fet arribar aquesta referència:\nJa sé que els que hi ha a la platea no son "un cor d'esclaus", però penso que val la pena escoltar-lo.\nM'ho ha enviat una coneguda. M'ha emocionat! PATRIA MEVA TAN BELLA I MALMESA.......\nEstimats amics, encara tenc els pels de punta. Tant de bo tots els Mutis de la PATRIA MEVA TAN BELLA I MALMESA...sortissin a dirigir l'escena!\nEl pasado 12 de marzo, Silvio Berlusconi debió enfrentarse a la realidad. Italia festejaba el 150 aniversario de su creación y en esta ocasión se representó en Roma la ópera Nabucco, de Giuseppe Verdi, dirigida por el maestro Ricardo Muti. Nabucco evoca el episodio de la esclavitud de los judíos en Babilonia,y el famoso canto "Va pensiero" es el canto del coro de esclavos oprimidos. En Italia, este canto es un símbolo de la búsqueda de la libertad (en los años en que se escribió la ópera, Italia estaba bajo el imperio de los Habsburgo).\nLa dignitat de la política. Homenatge a Miguel Núñez\nEn Josep Mª Bernat m'envia la invitació a aquest acte que es celebrarà el dia 7 de novembre, a les 7 del vespre, a l'Auditori de Barcelona.\nPodeu ampliar la informació a la pàgina web: http://ladignitatdelapolitica.net/\n"La Historia de Fabian", realitat o llegenda?\nAquesta llegenda es una explicació del funcionament del diner i dels bancs. Es una mica complicada d’entendre. Al final hi ha aquesta afirmació que d’entrada no em creia:\nSuponga que el gobierno pide prestado $10 millones a los bancos. Sólo les cuesta a los banqueros algunos cientos dólares para imprimir los fondos, y unos pocos más para hacer la contabilidad\nPerò la realitat es que el banc disposarà dels nostres diners dipositats, o dels que dipositarem de nou, per deixar al govern. A canvi el govern li pagarà uns interessos. Una part d’aquests interessos se’ls queda el banc i l’altre la paga a nosaltres. El banc no ha posat res.\nPerò encara pot ser millor per la banca: La banca pot fer servir els estalvis en comptes corrents i dipòsits que nosaltres tenim dipositats, per deixar al govern. Son diners nostres, però sap la banca que no demanarem que ens els tornin tots, (La probabilitat es de que es demani el 10 % dels diners que hi tenim confiats com estalvis).\nI encara pot ser millor per la banca: Quan els proveïdors del govern acaben la feina, el govern els hi paga amb càrrec als bancs prestataris, i els proveïdors paguen als treballadors amb transferències a les seves comptes corrents dels bancs, de manera que passarà de unes comptes del mateixos bancs a la nostra compta . Part d’aquests diners seran retirats pels treballadors i part es quedaran a les comptes com estalvi, resultant al final, que part del crèdit que els bancs han deixat al govern no s’ha mogut.\nSi teniu temps llegiu tota la llegenda, dons es il·lustratiu de com es va crear la moneda i de com funciona el sistema bancari.\nLa Historia de Fabián: Un orfebre inglés del siglo XVI. ¿Realidad o Ficción?\nEsteve Pont Prat\nFerroluar: ferralla reciclada\nUs recomano l'expo d'aquest escultor, està al marítim. Molt interessant, fa escultures d'animals aquàtics amb moviment a partir de ferralla reciclada: Ferroluar\n16 raons per sortir al carrer el 15O\nEl 15 d'octubre 2011 s'ha convocat a la ciutadania de tot el planeta a manifestar pacíficament unint-se per un canvi global i alçant la veu contra la situació actual del món. Ja ens vam fer ressò de la convocatòria però, tenint en compte que els mitjans de comunicació oficials no es donen per assabentats, reproduïm els motius pels quals val la pena sortir al carrer i crear un altre món:\n... jo sóc la vaca de la mala llet!\nse'n ve la vaca tota sola. És cega....\nPerdoneu-me la metàfora fàcil però sembla com si en Joan Maragall estigués pensant en els polítics d'avui en dia quan va escriure La Vaca Cega a les acaballes del segle XIX.\nEl poeta Joan Oliver, que tota la vida va ser un indignat de debò (i amb dos pebrots), ho veia de forma diferent:\n"Escuchando al juez Garzon"\nEs un documental MOLT interessant. Ens alerta de que ara, en el present, la corrupció i poders fàctics, estan vencent sobre la democràcia.\nParla de pressions molt importants del poder judicial, i de pressions sobre la seva persona i família. Aberracions per fer-lo caure i per anular qualsevol que vulgui seguir un sistema judicial per trancar amb la corrupció. Sembla que no pugui passar.\nAquest link es gratis. Teniu que esperar uns segons fins que s’inicia.\nTe una durada de 84 minuts.\nEs va gravar el 18-12-10\nEs de Isabel Coixet.\n(Crec que ahir el van passa per Canal +)\nEsteve Pont Pau\nUrdangarín, el rei del "pelotazo"\nQue el règim imperant a Espanya es podria definir com una cleptocràcia disfressada de monarquia constitucional és una obvietat que cada dia es fa més evident. I que part d'aquesta corrupció organitzada i mafiosa emana de cercles propers al que se'n diu la Jefatura del Estado, ja no pot ser ignorat per ningú amb dos dits de seny.\nAl cap de la piràmide del poder absolut, Juan Carlos I, rei d'Espanya, s'ha permès diagnosticar que als espanyols els esperen "bastants, molts" sacrificis. -Dit això, els catalans tenim ben clar que ens haurem de sacrificar el doble, tant per diners espoliats com per insults rebuts, que qualsevol mesetario-.\nÉs curiós que qui fa aquesta anàlisi tan lúcida sigui un personatge que, des que el dictador Franco el va nomenar hereu polític, ha acumulat una fortuna estimada de més de 1790 milions d'euros segons la prestigiosa revista Forbes. Queda doncs ben clar que els borbons no patiran la crisi, almenys econòmicament.\nAquí podeu veure la intervenció d'en Ramon Rull al col·loqui dedicat al 40 aniversari de les inundacions a Cornellà de Llobregat:\nAquí podeu veure la intervenció d'en Manuel Campo:\nI aquí, la d'en Joan Tardà:\nLa dignitat de la política. Homenatge a Miguel Núñ...


CR7 rebutja un pacte amb el fisc\nEl portuguès creu que els càrrecs que li han imposat són desmesurats, i el seu embolic amb Hisenda hauria estat una simple "discrepància de criteri".\nCristiano Ronaldo: "La Hisenda espanyola coneix en detall tots els meus ingressos"\nA Ronaldo se l'acusa de quatre delictes contra Hisenda Pública comesos entre els anys 2011 i 2014. El futbolista portuguès vol eludir la presó.\nL'Agència Tributària inspecciona el iot de Cristiano Ronaldo\nEl iot de Cristiano Ronaldo ha estat abordat per tres agents armats després de ser interceptat per una llanxa provinent d'un vaixell de l'Agència Tributària. El futbolista del Reial Madrid està sent investigat per quatre delictes contra la Hisenda Pública comesos entre els anys 2011 i 2014.\nCristiano Ronaldo presenta els seus bessons per gestació subrogada que ha costat 200.000 euros\nEl futbolista portuguès, Cristiano Ronaldo, ha presentat oficialment els seus dos bessons, Eva i Mateo, publicant una foto a les 19:00 hores d'aquest dissabte en els seus comptes de les xarxes socials.\nMessi es salvaria de la presó per 504.000 euros\nLa Fiscalia ha decidit substituir la seva petició de pressió per al jugador del Barça si paga una multa de més de mig milió d'euros.\nAquest és el resultat d'ajuntar a Jesús i a Cristiano Ronaldo al mateix cartell\nEls organitzadors del Torneig de Pàdel d'Albox (Almeria) han creat el que probablement serà el cartell més boig i original de tota la Setmana Santa.\nEl Reial Madrid escombra el Granada en la jornada 17 de la Lliga\n5-0 va acabar el marcador en un partit en què els merengues van mantenir el domini de la pilota durant tot el partit.\nSegons va revelar aquest divendres la xarxa europea EIC, Ronaldo podria haver desviat almenys 150 milions d'euros a les Illes Verges Britàniques, un paradís fiscal al Carib.\nEl futbolista portuguès va amagar els diners, generat pels seus beneficis en publicitat, en paradisos fiscals per defraudar Hisenda.\nCristiano Ronaldo, Bale i Griezmann són els tres finalistes a Millor Jugador d'Europa de la temporada 2015/16.\nPortugal, primer finalista de l'Eurocopa de França\nEls 'tugas' es van imposar a Gal·les (2-0) gràcies a dos gols de Cristiano Ronaldo.\nCristiano assegura saber per què Messi va llançar així el penal\nCristiano Ronaldo ha assegurat saber per què Leo Messi va llançar el penal rememorant a Cruyff. Però va llançar la pedra i amagar la mà o perquè no va voler revelar més detalls en la roda de premsa que va prèvia al partit contra la Roma.


Gandia, port i ciutat - Paisajes Turísticos ValencianosPaisajes Turísticos Valencianos\nLa ciutat ducal\nGandia, capital de la comarca valenciana de la Safor, conforma un paisatge característic i comú a moltes poblacions valencianes independentment de la seua dimensió. És una ciutat pròxima a la línia de costa, amb una zona marítima o Grau en què s’obri el seu port, juntament amb un riu, envoltada d’horta i de tarongers. Un paisatge divers on s’entremescla allò urbà, rural, marítim, fluvial…\nUn paisatge característic\nLa línia de costa, baixa i arenosa, el port, el passeig marítim, la ciutat, la història, el ducat, els Borja, la plana al·luvial, el riu, la marjal, l’horta, els tarongers, les séquies, el treball i el seu fruit… tot això, i més, és Gandia. A l’interior, el paisatge està dominat i emmarcat pels cims del Montdúver a l’oest i la serra de la Falconera al sud-oest; valls, barrancs i coves habitats i recorreguts pels homes ja durant el paleolític. A la cova del Parpalló, amb les seues plaquetes decorades, trobem una veritable catedral paleolítica i els primers indicis d’art al territori valencià. Al castell de Sant Joan, Bairen, hi va haver una població ibèrica almenys des del segle iv aC. També s’han localitzat als voltants de Gandia restes d’època romana. Aquest context territorial també va estar habitat en època musulmana. Les primeres notícies escrites de Gandia apareixen després de la conquesta del castell de Bairen.\nLa ciutat aviat es dotarà de muralles protectores i construirà el paisatge característic d’una ciutat cristiana, de forma més o menys quadrangular, amb una església central, col·legiata a partir de 1499, en estil gòtic amb ampliació del segle xvi. Extramurs d’aquest recinte hi havia un raval o moreria, a la zona actual de la parròquia de Sant Josep; l’altra cultura del moment, la jueva, tenia el seu barri a la zona nord-oest de la vila intramurs. La ciutat es converteix en senyoriu, però no serà fins avançat el segle xiv quan Alfons el Vell l’eleva a la categoria de ducat i comença la construcció del palau que ha arribat en part fins a nosaltres.\nSerà el 1485 quan el ducat passa a la casa dels Borja. El 1494 el segon duc de Borja estableix a la vila una vertadera cort palatina. I aquesta part de la seua història, la de la família Borja, configura un dels elements més destacats de la ciutat.\nPerquè el paisatge gandià no és només un element físic, sinó que també és un horitzó cultural, tangible i de vegades intangible. I en aquesta doble visió, la presència de la família valenciana dels Borja és una constant. Aquella estirp valenciana que va donar a la història grans personatges, papes i sants, molts dels quals van nàixer a la nostra ciutat, van passar-hi o hi van viure.\nUna ciutat que es protegia d’amenaces rere les seues muralles construïdes a partir de la reconquesta i ampliades i reestructurades en el segle xvi per part de Francesc de Borja. En aquest moment es crea un espai nou més ampli que les muralles medievals originals i s’hi incorpora la Vilanova i es dota les noves muralles d’una estructura d’acord amb l’enginyeria militar del moment: baluards, torres circulars, com la conservada del Pi. Les muralles gandianes van perdurar fins al segle xix, quan es decideix enderrocar-les. En podem veure una descripció en la citació de Pascual Madoz al principi d’aquest article.\nGandia conserva alguns elements del seu patrimoni construït, com el palau ducal, originari del segle xiv, que va ser la residència dels ducs Borja i on van nàixer i van viure molts dels seus descendents. El seu pati tan impressionant, els salons, la història, el van convertir en un dels palaus nobles més importants de la Corona d’Aragó i en un dels edificis més significatius de Gandia.\nEl paisatge religiós de la localitat està dominat per l’església de Santa Maria, que es va començar a construir al final del segle xiv, en estil gòtic, col·legiata des del 1499; va ser ampliada per María Enríquez, viuda del segon duc Joan de Borja. És el moment de la col·locació de les escultures de Damià Forment a la porta dels Apòstols, i de l’obra de Paolo de Sant Leocadio, que va pintar el retaule major, ara desaparegut.\nAltres construccions notables de la ciutat són l’Hospital de Sant Marc, sota el patronatge dels ducs, un edifici d’origen gòtic que avui acull el Museu Arqueològic, el convent de Santa Clara, des d’on es van fundar nombrosos cenobis a la península Ibèrica, i les nombroses parròquies urbanes. També destaquem la façana de l’edifici consistorial, de tall neoclàssic.\nCal destacar les Escoles Pies, un edifici significatiu en la història de la ciutat, que va ser la seu de l’antiga universitat del duc Sant Francesc de Borja, quart duc, canonitzat el 1671. Enfront de l’edifici s’alcen cinc escultures sobre uns podis alts de la família Borja, obra de Manuel Boix que representen els papes Calixt III i Alexandre VI, Cèsar i Lucrècia de Borja i, finalment, Sant Francesc de Borja. El Col·legi es va fundar amb una butla del 1544. La universitat, de categoria pontifícia per butla del 1548 i gestionada per la Companyia de Jesús, va estar activa fins a la supressió de la companyia per Carles III el 1772. Per aquestes aules van passar alguns dels que serien clars representants de la intel·lectualitat d’aquells temps: Baltasar Gracián, Juan Andrés, Antonio José Cavanilles, entre d’altres. Tot i que l’edifici ja no té funció universitària, ja que actualment és dels Escolapis des del principi del segle xix, la ciutat manté una estructura universitària perquè hi estan presents les dues universitats més importants de l’entorn, la Politècnica de València i la de València (Estudi General).\nEn la seua dilatada història, la ciutat va passar per totes les vicissituds del Regne de València: les Germanies, l’expulsió dels moriscos, tan desastrosa per a la demografia i l’economia del Regne, la guerra de Successió, en què la ciutat va optar per Felip d’Anjou. A partir de la segona meitat del segle xviii, els ducs abandonen la seu ducal de Gandia i s’instal·len a Madrid. La seda i l’agricultura van ser les grans activitats de la ciutat durant els segles xviii i xix.\nEl riu és un altre dels elements del paisatge. A Gandia desemboca el riu Serpis, corrent que naix als peus de la Carrasqueta, passa per Alcoi, on arreplega les aigües del Barxell amb aigües procedents de la serra de Mariola. A la localitat de Beniarrés es deté el seu curs per mitjà d’un pantà, més avall rep el riu de Vernissa. El seu règim és característic dels rius mediterranis, amb crescudes a la tardor i mínims a l’agost. Paral·lel al riu discorria la via fèrria entre Gandia i Alcoi, per a portar el carbó per a l’activitat industrial de la ciutat. Aquesta via està desapareguda avui dia, però se n’ha reconvertit l’espai, que travessa paisatges magnífics, en itinerari natural per a senderistes i ciclistes.\nI aquesta aigua fa possible una horta feraç que envolta la ciutat a manera de cinturó verd. Una horta que va destacar entre els segles xiv i xvi per la canya de sucre, però que es va deixar de produir en el segle xviii; posteriorment, es va especialitzar en la morera, cultiu relacionat amb la producció de la seda, que va defallir quan aquesta va entrar en crisi a mitjan segle xix. Més tard, s’hi van plantar tarongers a gran escala, fet que ha perdurat i condiciona el paisatge, l’activitat econòmica al voltant dels cítrics i, fins i tot, l’activitat del port mateix; altres cultius hortícoles també formen part d’aquest paisatge: tomaques, bajoqueta, albergínies… Un entorn rural d’aspecte magnífic que conserva alguns elements del passat com l’Alqueria del Duc.\nGandia, gran ciutat\nL’activitat econòmica de Gandia reuneix gairebé tots els sectors de la producció: agricultura, indústria, comerç, serveis, turisme… un port potent i els seus magatzems de fruita del principi del segle xx. I tot això entremesclat, mostrat en un paisatge producte de la natura i de la mà de l’ésser humà.\nEl port és un altre element clau en el paisatge. Tot i que existia des d’època medieval, l’actual data del final del segle xix. Els seus orígens estan relacionats amb la línia de ferrocarril que ja hem comentat. Però el port era i és un element clau en l’exportació de cítrics i hortalisses de la ciutat i comarques pròximes, sense oblidar l’eixida d’altres productes manufacturats cap a l’exportació.\nEl port és un refugi enfront dels perills de la mar, com ho veiem en els versos tan meravellosos d’Ausiàs Marc:\n“Pren.m. enaxí com al patró qu’en platga\nveent lo cel ésser molt clar e bell,\ncreu fermament d’un àncor, assats haja.\nE sent venir soptós un temporal\nde tempestad e temps incomportable,\nlleva son jui; que si mol tés durable,\ncercar los ports més qu.aturar li val.”\n(Ausiàs Marc, Poesies, II, 1-8, vol. II, p.8)\nI juntament amb el port s’estén una platja àmplia amb un passeig marítim, darrere del qual s’alcen en diverses línies desenes i desenes de blocs d’apartaments, hotels, piscines… que converteixen la capital de la Safor en un dels punts més importants del turisme valencià i, juntament amb Benidorm (veurem també en aquest llibre com la ciutat alacantina ha generat un altre tipus de paisatge relacionat amb l’activitat turística), un dels més importants d’Espanya.\nPerò és que també els seus voltants conformen paisatges significatius, espais per a admirar i per a passejar. Itineraris, com el de l’antiga via de ferrocarril que unia Alcoi, la zona de Rugat, les muntanyes del Montdúver, la Marxuquera, el pròxim circ de la Safor…\nGandia és també producte d’altres paisatges immersos en el seu ventall anual. El paisatge de la festa, de la celebració: les Falles, la Setmana Santa, les festes marineres a la Mare de Déu del Carme, Sant Joan, la fira i festa a Sant Francesc de Borja. I el paisatge dels seus personatges: els Borja, Ausiàs Marc, Joanot Martorell i Roís de Corella.\nLa capital de la comarca de la Safor, amb data 21 de maig de 2010, va assolir un nou estatus: les Corts Valencianes van aprovar el reconeixement de Gran Ciutat a Gandia. Això suposa un règim de gestió especial, per a una ciutat amb més de 75.000 habitants, ja que la seua personalitat, les circumstàncies econòmiques, històriques, culturals i socials i la seua activitat així ho requereixen. Això li permet uns nous esquemes i unes noves possibilitats de gestió, l’accés a més ajudes; però alhora demana més responsabilitat sobre les seues pròpies decisions, sobre el projecte de present i de futur que els gandians i el seu govern municipal volen per a la ciutat. L’equilibri entre la realitat actual, el paisatge, les perspectives de creixement i, en última instància, la generació d’accions locals sostenibles. Perquè és cert que la contemporaneïtat aporta perills nombrosos a aquest paisatge: l’urbanisme salvatge, la desproporció en les construccions turístiques, l’abandonament i la destrucció del patrimoni, la desaparició dels espais hortícoles i, per tant, del cinturó verd de la ciutat, l’especulació…\nGandia és actualment un dels centres fonamentals del sistema urbà valencià, pel potencial econòmic i per la seua àmplia àrea d’influència. Però és que Gandia no és només un paisatge, sinó una visió polièdrica de moltes visions i contrastos presents en el paisatge valencià.\nP. Madoz (1847). Diccionario geográfico-estadístico-histórico de España y sus posesiones de ultramar tomo VIII, p. 298.\n“Sin ser la c. de Gandía inexpugnable con respecto á sus fortificaciones no deja de ofrecer alguna resistencia por las fuertes y sólidas murallas a cal y canto con 9 torreones y fosos que la circunbalan por N., S. y O., sirviendo de fosos por la parte del E. el r. Alcoy. El lienzo de muralla que mira al O. es obra del Sr. Duque San Francisco de Borja que principió en 1543 y concluyó en 1548… las dos calles que por este punto se abrieron para dar mas ensanche á la pobl., conocidas con los nombres de Villa nueva del Trápig y de San Roque. Por la misma época recompuso el referido santo duque los muros viejos… las murallas antes mencionadas dejan solo 5 entradas públicas á la c.: 2 á la parte del N., llamadas puerta de Valencia y de San Luis, si bien la primera por el ángulo que forma la pobl. da frente al E; y 2 al S. denominadas de la Beata, Sto. Domingo, y de Villanueva… ”.\nGuillermo Bowles (1775). Introducción a la historia natural y geografía física de España.\n“Gandía es la capital del Ducado de su nombre, y tendrá unas mil casas edificadas de la piedra de cal de las colinas vecinas. Desde la torre de la Iglesia conté hasta veinte lugares dentro de la Huerta, que ofrecen la mas agradable y deliciosa prespectiva, entre tanto árbol y verdura. Todos los árboles, cañafístolas y plantas de las Provincias meridionales de España se hallan unidos en este sitio, y la tierra, negra y feraz, produce continuamente porque se cultiva y beneficia con incomparable aplicación. Los habitantes ricos de su trabajo, viven acomodados, y en sus semblantes se ve pintado el contento y la alegría. Cúbrense las cabezas de monteras de terciopelo, y los cuellos de pañuelos de seda; la limpieza y la abundancia reinan dentro de sus casas, y todo anuncia prosperidad”.\nBANYULS GARCÍA, J. (1986).\nDesenvolupament i urbanisme en Gandia, Gandia, CEIC Alfons el Vell.\nCAMBRILS i CAMARENA, J. C. (2005).\nGandia, destinació turística mediterrània, Gandia CEIC Alfons el Vell.\nGIMENO CERVERA, F. (2007).\nHistòria del port de Gandia. History of the port of Gandia, Valencia, Autoridad Portuaria.\nNAVARRO VERA, J. R. (1998).\nPuerto, ciudad y paisaje portuario (los puertos del Estado de la Comunidad Valenciana), Universidad de Alicante.\nPIERA, J. (1995).\nGandia i la Safor, València, Conselleria de Cultura.\nSALOM CARRASCO, J. (1986).\n“La ciudad de Gandía: relaciones interurbanas y área de influencia”, Cuadernos de Geografía, nº 39-40, pp. 353-364.\nSÒRIA, E. ; JARQUE, F. (2002).\nGandia, capital de La Safor, Alzira, Bromera.\nVIDAL, C.; COLLADO, I. ; TORRES, R. (2006).\nGandia desde la Seu. Una mirada al passat, Gandia, CEIC Alfons el Vell.


Els plans d'enverdiment de les ciutats han de contemplar criteris d'igualtat social | Sostenible\nEls plans d'enverdiment de les ciutats han de contemplar criteris d'igualtat social\n03/06/2018 - 19:10\nEn els últims anys, les institucions públiques han impulsat iniciatives d'enverdiment de les ciutats, recuperant i creant espais i infraestructures verdes amb l'objectiu de fer-les més habitables, més socialment cohesionades i més saludables. No obstant això, els investigadors es pregunten ara per al benefici i gaudi de qui existeixen realment aquests espais verds. L'aprovació de la Nova Agenda Urbana a la conferència Hàbitat III de 2016 a Quito (Equador), farà que aquesta tendència ecologitzadora continuï intensificant i diversificant-se en els propers anys, de manera que els investigadors consideren necessari analitzar de manera àmplia i sistemàtica el seu impacte social, especialment en les grups més desfavorits, perquè aquests nous béns ambientals no es converteixin en privilegis verds per a uns pocs.\nL'anàlisi indica que la majoria de les ciutats seleccionades, totes elles d'Europa, Canadà i els EUA, van dur a terme accions ecològiques amb la finalitat de millorar la salut física i mental dels seus habitants, revitalitzar els veïnats o el centre de les ciutats, reurbanitzar els paisatges postindustrials, minimitzar els possibles efectes del canvi climàtic, preservar la natura o restaurar els seus ecosistemes. Aquestes accions van consistir en la construcció i rehabilitació de zones verdes, parcs i corredors ecològics, i la instal·lació de paviments permeables o jardins de pluja. No obstant això, l'estudi revela que aquest enverdiment de les ciutats està profundament lligat amb el seu desenvolupament econòmic, i molts municipis estableixen una relació directa entre el seu acompliment ecològic i la seva capacitat per competir per noves inversions i recursos de desenvolupament local.\n"A moltes ciutats, aquesta estratègia verda urbana els resulta necessària per poder diferenciar-se d'altres ciutats i els ajuda a atreure, entre d'altres actius, treballadors de la indústria de serveis altament qualificats per als nous sectors econòmics que esperen promoure", indica Isabelle Anguelovski. Tal troballa posa de manifest com l'enverdiment és mercantilitzat en la pràctica municipal actual. Les ciutats que fan gala de la seva "marca" verda i que més gala fan dels seus èxits ecològics tendeixen a ser les més inaccessibles, especialment per als col·lectius més vulnerables. Així mateix, té lloc un procés de "gentrificació verda" pel qual la població originària d'un barri de classe mitjana-baixa o baixa és desplaçada per nous habitants amb major poder adquisitiu que arriben a la zona atrets per la proximitat de nous parcs i zones verds i per l'oferta concurrent d'habitatges més atractius. Com a conseqüència, el preu del lloguer i de venda dels habitatges experimenta un increment considerable, de manera que els col·lectius més vulnerables no poden fer front als preus i han d'acabar marxant a viure a altres zones, menys atractives i amb una qualitat de vida més baixa. Aquesta situació es produeix en ciutats com San Francisco, Zuric o Boston.


Classificació | FUTSAL VIGO CUP - SUB 12 | Vigo Cup\nClassificació de FUTSAL VIGO CUP - SUB 12\nVeure 1\t VIGOSPORTING F.S. A\t 7\t 3\t 2\t 1\t 0\t 23\t 3\t 20\t 0\t 0\t 0\nVeure 2\t AMOR DE DIOS\t 6\t 3\t 2\t 0\t 1\t 8\t 8\t 0\t 0\t 0\t 0\nVeure 3\t C.D. MOSTEIRO BEMBRIVE F.S.\t 4\t 3\t 1\t 1\t 1\t 8\t 5\t 3\t 0\t 0\t 0\nVeure 4\t C.D. MIRALBA A\t 0\t 3\t 0\t 0\t 3\t 3\t 26\t -23\t 0\t 0\t 0


La importància del manteniment i de les inspeccions periòdiques | TRAC\nsetembre 2014 - Fèlix Ruiz Gorrindo, Arquitecte tècnic-enginyer obres públiques-professor del CAATEEB. L’Informatiu del CAATEEB\nAquest article destaca la importància que té realitzar inspeccions periòdiques dels edificis, per evitar situacions de risc i estalviar diners, ja que com és ben sabut, és més econòmic el manteniment preventiu que el manteniment correctiu. En aquest marc resulten molt útils les normes ITE o IEE que obliguen a realitzar inspeccions periòdiques dels edificis.\nTambé resulta important realitzar campanyes d’informació i conscienciació a la ciutadania sobre la importància de fer inspeccions periòdiques i manteniment preventiu dels edificis. Aquestes campanyes es poden realitzar utilitzant tècniques de màrqueting directe a través de la televisió, la premsa escrita, la ràdio, tríptics, etc.


24 maig 2007, 12:26\n24 maig 2007, 10:46\nI jo voldria recordar, que el sistema obligat ortodox, no integrista. Ha esta incapaç, per el moment........... tot arribarà, de redactar unes normes que regissin un campionat d'una manera indiscutible. Per cert m'acabo d'assabentar que soc ortodox e integrista, serè fonamentalista tb? Vaja........ ...\n03 abr. 2007, 23:55\nTema: I amb el mac com s´ha de fer ?\nl'unica manera que tens de fer-ho es emulant Windows, cosa que Apple fa força be, però et mancara el software .\nJo el vaig fer servir i funcionava.\n26 març 2007, 12:55\nDona, depèn del que vulguis fer, si el que estàs provant es d’obrir ports, posiblement es que poses www. Devant de la ip de la porta d’enllaç.\nLa configuració normal seria http://192.168.0.1\nI el que deus escriure tu es www.192.168.0.1\nSi no et serveix ja diras mes coses\n08 març 2007, 12:21\nDe fet si que n’hi ha una de solució, clar que tu com que l’oli t’el paga el teu amo, ......en Gort es un robot per els “novatillos” ………..no la tens en compte, i es la següent: Donar valor al registre de nicks, .......dit en plata, fer pagar per el registre i el manteniment del nick. Mes peles per e...\n17 nov. 2006, 14:50\nPos posem un cert ordre amb on es penjen els post les seves respostes per que si no es fa impossible el debat. D’altre espero que et recuperis ben aviat dels nous cargols i recuperis el bon humor. L’unic que volia dir es que el debat sobre la correcció si vols indirectament el vas començar tu mateix...\n17 nov. 2006, 10:40\nTema: Sobre campionats privats\nCoi Carles ens acabares marejant a tots, tan moure els post. Nomes recordar que el post amb el que obres aquest tema es fruit de la resposta d’un altre post publicat en un altre tema. Per tant es farà molt difícil de comprendre. La pregunta de ROBER_CS esta a : Fòrum: Campionats Publicat: 03 Nov 200...\n17 nov. 2006, 10:25\nPer completar, fer comprendre i espero que tancar la inèrcia d’anar fent correccions a la manera que cadascun te de escriure el català en els foros i que segurament ha estat mal compres, amb un grau de mala intenció força evident ................ Primer de tot reconèixer la meva incultura per que es...\n15 nov. 2006, 21:13\n15 nov. 2006, 11:39\nTema: LLIGUES PRIVADES\nPer exposar de forma adequada aquest tema primer em permetéreu que centri algunes coses que s’han de tenir en compte. 1.- En Carles dissenya el programa per un concurs de jocs, gràcies a això i a TINET el penja a la xarxa. 2.- Amb l’ajut d’uns pocs bojos mes, molt pocs, dissenyen la web e incorporen...\n15 nov. 2006, 10:09\nCoi fritz , encara us dura……………..?. Caram que el post d’aquest tema era del 06/09/2006 i ja es va enviar a la paperera. Buf. No volia pas fer res mes que respondre a un dubte que en ROBER_CS plantejava en el seu post, generat, tal vegada per el meu propi post i per el de la Catim de 06/10/2006 i fen...\n14 nov. 2006, 13:13\n14 nov. 2006, 12:57\n14 nov. 2006, 12:45\nsaber1 conjugació v* 1 tr 1 Conèixer completament, tenir coneixença que una cosa és, s'ha esdevingut, per la informació que hom en té. Saps els motius del seu refús? Saber què cosa és la pobresa. Saber una casa per llogar. Fer saber una cosa a algú. Ho donaré a la noia que tu saps SUBJUNTIU PRESENT ...\n14 nov. 2006, 10:14\nEn ROBER-CS digué: I per favor dieu-me si la lliga la jugareu al servidor 2 i qui vos ha donat l´autorització si es que fa falta autoritzaciò. Per saber-ho per si algun dia em pega per fer un campionat. Ciaooooo!! Benvolgut ROBER_CS: Donat primer de tot una volta, en aquets mateixos forums, per la p...


Apartmán Natalia Liptovsky Mikulas Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartmán NataliaApartamentLiptovska Sielnica 132, Liptovska Sielnica, Liptovsky Mikulas, Eslovàquia, 03223 - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en5comentarisApartmán NataliaVeure més fotosEntradaVeure més fotosVeure totes les 12 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Liptovska Sielnica, no busqui més enllà de Apartmán Natalia. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartmán Natalia, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, visites turístiques, servei de bugaderia, servei de llançadora. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, esquí, parc infantil, ping pong, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartmán Natalia és una selecció idònia per a la vostra estada a Liptovska Sielnica.\nA deposit via bank transfer is required to secure your reservation. Apartmán Natalia will contact you with instructions after booking.\nThe Liptov regional card is provided, which offers discounts in the region including free usage of the ski bus also stop at the aquapark. Mostrar més


Postres y dulces - Blog de TERESA BATET CAPDEVILA de Thermomix® Barcelona\nBlogosfera › Delegación Barcelona › Teresa Batet Capdevila › Postres y dulces\nINGREDIENTS:PER EL PA DE PESSIC:250GRS DE GALETES OREO3 OUS120 GRS DE SUCRE 100GRS D'OLI200GRS DE LLET ENTERA1 SOBRE DE LLEVAT QUIMICPREPARACIÓ:1- TRITURAR LES GALETES AL Thermomix® . 20 SEG/V 5-7-102- AFEGIR ELSW OUS, EL SUCRE, LÓLI I EL LLEVAT I TRIT...\nAquí teniu una recepta d'un pastís que feia fa molts anys. i que he adaptat alThermomix® . L'any passat , vàrem fer una calçotada al Catllar amb uns amics i jo vaig portar aquest pastís que havíem menjat moltes vegades quan érem joves. Espero que...


L'illa infinita :: Audiomol\nLa Lluna és una nena que viu amb la Bernarda, la seva àvia. Les han fet fora del seu pis, així que l'única opció que tenen és tornar a la llar familiar, un casalot vell i tronat situat en una petita illa, molt menuda. Allà la Lluna s'haurà d'adaptar a una nova casa, un nou col·legi i uns nous amics. Coneixerà la Kènia, una noia molesta que la segueix allà on va, i a l'Enric, misteriós i callat. El misteri del drac que viu al mar l'ajudarà a posar pau amb la seva ràbia interna i a apropar-se a aquells …\nLa Lluna és una nena que viu amb la Bernarda, la seva àvia. Les han fet fora del seu pis, així que l'única opció que tenen és tornar a la llar familiar, un casalot vell i tronat situat en una petita illa, molt menuda. Allà la Lluna s'haurà d'adaptar a una nova casa, un nou col·legi i uns nous amics. Coneixerà la Kènia, una noia molesta que la segueix allà on va, i a l'Enric, misteriós i callat. El misteri del drac que viu al mar l'ajudarà a posar pau amb la seva ràbia interna i a apropar-se a aquells que la rodegen.


L'ús del corró laminat en horta - Agrocultura\nLa gestió de la flora arvense en els sistemes hortícoles de regadiu és un dels temes que més preocupen a bona part dels pagesos ecològics del nostre territori. El control manual o mecànic de la flora arvense constitueix un dels principals costos econòmics dels cultius hortícoles per la mà d’obra i l’ús de combustibles emprats. El Grup de Recerca Ecologia dels Sistemes Agrícoles ha estat comprovant l’eficàcia de l’ús del corró laminat o roller crimper per a gestionar cobertes verdes, en parcel·les hortícoles de Gallecs.\nPer Alejandro Pérez Ferrer, David Navarro Miró, José Manuel Blanco Moreno, Lourdes Chamorro i F. Xavier Sans. Grup de Recerca Ecològica dels Sistemes Agrícoles.\nL’horticultura ecològica actual depèn en gran mesura de la llaurada regular i dels encoixinats de plàstic per gestionar les arvenses, però aquesta gestió és molt agressiva amb el sòl i pot provocar problemes a mitjà i llarg termini. D’una banda, la llaurada regular pot comportar la pèrdua de matèria orgànica dels sòls que afavoreix la seva compactació i erosió, i pot incrementar la pèrdua de nutrients per lixiviació. D’altra banda, aquesta gestió pot desembocar en dificultats pel control d’algunes espècies arvenses i en una reducció de l’abundància d’enemics naturals de les plagues. A més, aquesta gestió pot tenir altres efectes negatius sobre el medi a causa de les emissions de CO2 provocades per la pèrdua de matèria orgànica del sòl i pel consum excessiu de combustible.\nLa incorporació de cultius de cobertura en les rotacions de cultius hortícoles pot aportar diversos beneficis a l’ecosistema agrícola, com són la reducció de l’erosió i de la lixiviació de nutrients, la millora de les propietats del sòl, l’aportació de nutrients i la supressió de les espècies arvenses, plagues i malalties (Wezel et al. 2014). La forma més comú de gestionar aquests cultius de cobertura es la seva trituració i incorporació al sòl (adobs verds). En els últims anys la gestió del cultius de cobertura mitjançant el roller crimper ha suscitat un gran interès ja que permet aixafar els cultius de cobertura per formar encoixinats. Aquesta nova tècnica permet reduir la llaurada, l’ús d’energia i la feina de desherbar i fins i tot estalviar aigua de reg en el cultiu comercial (Canali et al., 2013).\nEl roller crimper (anomenat corró laminat en català) està constituït per un corró de gran pes amb fulles sense tall acoblades (Figura 1), que permet tombar i aixafar el cultiu de cobertura i establir un encoixinat constituït per una densa capa de residus vegetals subjectes al sòl per les arrels, que progressivament es van assecant a causa del dany provocat pel corró (Kornecki et al. 2009). Aquesta coberta redueix la germinació d’herbes en la fase del cultiu comercial. En casos òptims, no fa falta desherbar en tot el cicle, però generalment convé fer una intervenció per eliminar les poques herbes que aconsegueixen germinar entre la coberta, per evitar la possible competència amb el cultiu en les decisives primeres fases de desenvolupament.\nPer obrir els solcs de plantació sense alterar la coberta ni l’estructura del sòl, s’afegeix un arreu consistent en uns discos verticals molt esmolats i unes relles disposades en línia, acoblat a la part posterior del tractor. És una eina per a un tipus de llaurada extremadament reduïda en línies, anomenada in-line tiller, amb què s’obtenen solcs d’uns pocs centímetres d’ample i d’uns 10-20 cm de profunditat, que permeten l’aplicació de fertilitzants orgànics localitzada en les línies de cultiu i el trasplantament del cultiu comercial amb maquinària especialitzada. Encara que el corró laminat i l’eina per fer la llaurada en línies són equipaments relativament senzills a nivell tècnic, a Catalunya encara no hi ha cap casa comercial de maquinària agrícola que els distribueixin. És possible que en cada cas es trobi la manera d’adaptar un corró ordinari per acoblar-hi les fulles sense tall, i arribar a solucions pròpies “més o menys casolanes” però plenament funcionals.\nLa incorporació de cultius de cobertura gestionats amb corró laminat pot ser una bona estratègia per dissenyar sistemes hortícoles ecològics més sostenibles en la regió mediterrània. Però cal tenir en consideració que per a l’adequat funcionament d’aquesta tècnica, cal fer créixer un cultiu de cobertura que generi molta biomassa (es recomana obtenir almenys 9000 quilos/hectàrea de biomassa aèria seca), i que competeixi…\nPots llegir l’article sencer a horta_75\ngestió adventícies, horta, Núm. 75. Primavera 2019


WhatsApp anuncia una novetat que podria canviar moltes coses | Adolescents.cat\nWhatsApp anuncia una novetat que podria canviar moltes coses\nRedacció | 15/12/2016 a les 12:09h\nArxivat a: INTERNET, WhatsApp, missatges\nEscriure'ns per Whatsapp s'ha convertit en pocs anys en la manera de comunicar-vos preferida per a milions de persones a tot el món. I durant tot aquest temps ens hem anat trobant amb alguns "problemes". Un d'ells és el fet d'enviar missatges que, més tard, ens hem penedit d'haver enviat i ens agradaria fer un "deshacer".\nDoncs tenim bones notícies! 😁😁 Un portal especialitzat en tecnologia ha explicat que en la seva última versió beta de l'aplicació per a iOS hi ha una nova opció per eliminar els comentaris enviats!\nAnònim, 15/12/2016 a les 10:49\nMoltes vegades m'ha passaat, envio un missatge i després m'enpenedixo, bfff quinaaa alegriaaa sisis\nami tambe ma passat\nAnònim, 15/12/2016 a les 12:32\npero trobo una pena que faigin això, molts cops eh enviat un testimo i men he arrepentit al moment pero malegro de que aixi passat aixi\nAnònima, 15/12/2016 a les 17:01\nI jo li vaig enviar a un noi sense pensar "crec k m he enamorat de tu" i em vaig arrepentir en el moment i ara gracies a aquest missatge estem sortint😍❤❤\nAnònima, 15/12/2016 a les 14:06\nNo m'agrada gens això\nPq hi ha vegades q m'agrada tenir les converses, i si per algun motiu l'altra persona ho borra i a mi em desapareix per això em faria ràbia i pena...\nNs, només és la meva opinió...\nAnònim, 15/12/2016 a les 15:48\nJa ja, tens tota la raó pk llavors a l'altre gent els i queda una conversa com si parléssim sols.\nTot i que si un diala pífies i envies un missatge que no volies enviar o t'eqivoques llavors si que voltras tenir aquesta opció. Per això que els de wathsapp ja decidiran\nAnònimaaa, 15/12/2016 a les 15:58\nEstic totalment d'acord amb tu ami aixó de que es pugi borrar no m'agrada es a dir per una part si pero per l'altre no, perquè si que hi ha vegades que dessitgaria no haber enviat un missatge però tampoc vull que perquè la persona amb la que estic parlant borri la nostra conversa ami també s'em borri💖\nAnònim, 15/12/2016 a les 17:46\naver borrar els missatges llegits no te logica si laltra persona ja la llegit ?😂😂 bno pro trobo b lo k se pugui borrar pk amb un grup jo la cago moolt pk per exemple o mekiboco amb alguna cosa i significe una altra😂 o alguna mariconada dic😉☺\nIgual em pasa\nAnònim, 16/12/2016 a les 09:26\na mi tambe em fa com rabia aixo,perque hi ha missatges o millor dit convers que m'agrada guardarles i si ell ho borra no vull que a mi tambe sem borrin\nAnònima, 15/12/2016 a les 14:13\nEstic enamorada de la meva millor amiga (sóc noia), el problema és que ella està molt pillada d'un tio que no li fot ni putu cas i mai no es fixaria en mi. Què faig? Em sento molt malament cada vegada que vaig al cole, perquè sé que no sent el mateix per mi i li agrada aquell gilipolles que passa d'ella. Em posa trista saber que jo la podria fer molt més feliç que ell, però no sé com dir-li que m'agrada sense trencar l'amistat...\nTocali la teta jugant\nAnònim, 15/12/2016 a les 14:20\nJuga amb ella i tocali el pit. Sembla bogería però aixó en confiança pot quedar com una tontería de noies o acabar desencadenant que ella destapi que també sent atracció per les dones.\nHi ha molta gent bi, així que potser tens sort.\nla vida es aixi\nAnònimissim, 16/12/2016 a les 16:34\nno es pot tenir tot a la vida\nPer a la d'Ajuda adolescents!\nAnònima, 16/12/2016 a les 16:42\nJo crec que seria millor que li diguessis, no t'ho guardis, serà pitjor. A mi també em va passar amb una amiga i li vaig dir. S'ho va prendre molt bé, seguim sent amigues. ^^\nSi tens bona relació amb ella no crec que passi res important... Facis el que facis, molta sort i ànims!\nAnònim, 15/12/2016 a les 15:49\nEl missatge qe suposadament s.ha esborrat, s.esborraria de tots els aparells o solament de qi l.ha enviat?\nAnònim, 15/12/2016 a les 16:45\nEs veerdaa no uhavia pensat jajaj\nPel que he entés....\nAnònim, 15/12/2016 a les 17:01\nPel que he entés, en teoria es a tots els dispositius ... perque ara ja podem esborrar el missatge del nostre mòbil\nAnònima, 15/12/2016 a les 17:23\nSi no no tendria sentit, borrar-lo del teu aperrell es pot fer ara...\nAnònim, 15/12/2016 a les 17:47\nPerq esborrar-jo del teu ja es pot fer, vamos dic jo 🤗❤\nAnònim, 15/12/2016 a les 16:14\nNo volem clickbait a adolescents.cat!\nAnònima, 15/12/2016 a les 16:31\nDoncs jo crec que nomes s'haurien d'eliminar el que no han estat llegits perque imagina que fan cyberbullying a una persona i quan aquesta ho vol dir els bullies eliminent els missatges.\nAnònimdg, 15/12/2016 a les 18:57\njo permetria nomes borrar si la persona no l'ha llegit, si no no te sentit. Perque de que serveix esborrar un missatge que la altra persona JA ha llegit? Per putejar fent el que tu has dit\nAnònima02❤, 15/12/2016 a les 17:37\nYaaa i si algu tamenaça o algo i despres ho borra tu ja no tens les proves de q t'ho ha enviat. A mes, si discuteixes amb algu s'ho pot fer venir be i quedes tu com el dolent. Sincerament, no magrada\nAnònim, 15/12/2016 a les 18:20\nAnònim, 15/12/2016 a les 21:34\nJa si pero diu q es veu quan ha estat borrat un missatge primer de tot i segon si et fan bullying molta gent fa captura i si no ho solen fer doncs ara ja sabran q ho han de feer😊\nAnònim, 15/12/2016 a les 19:28\nI si a algú l'insulten per whatsapp hauà d'estar fent sempre captures de pantalla o només es borraran els "no llegits"?\nno em sembla molt be\nAnònim, 15/12/2016 a les 20:01\nimaginat que has tingut una relació durant molt temps i tens en el xat de la persona doncs els t'estimu que us enviaveu etc... si ell/a ho borra. No se crec que no esta be si t'ho borres doncs que sigui nomes per tu, i si tornem a sortir el xat i totes les fotos a la merda. Perque ningu a tingut en compte que las imatges tambe es borrarien.\nA vegades la pifiem per wats, pero i que? som persones a més hi ha vegades que no acaben sent errors.\nAnònimpensador, 15/12/2016 a les 20:12\nQuan ho he vist he dit Ualeeee lo millor que han fet, pero sincerament no penso això perquè quan parlem cara a cara les coses dites ja estan dites, no es poden esborrar, i hauria de ser el mateix per xat.\nAnònim, 16/12/2016 a les 19:58\nNo hi ha dret, això ja no em mola.... Avegades envie'm coses que ens costa dir i ens ajuda no podernos tirar enrrere, així tot canviarà


Noguera: «Volem deixar clar que el servei de dependència és un dret»\ndilluns, 21 de setembre de 2020 | 19:14h\ndBalears | 01 agost 2017\nAjuntament de PalmaAntoni NogueraFina Santiagosadserveis socials\nEl batle de Palma, Antoni Noguera i la consellera de Serveis Socials i Cooperació, Fina Santiago, han signat aquest dimarts un conveni per a la prestació del Servei d’Ajuda a Domicili a Palma (SAD) per a persones en situació de dependència. L’acord permetrà incrementar les hores de prestació SAD en dos anys, ja que es passarà de 68.000 al 2016 a 108.000 l’any 2017 i 108.000 hores més l’any 2018, arribant a un total de 216.000 hores.\nCal recordar que aquest servei no existia i que la conselleria el va posar en funcionament amb la col·laboració dels municipis i, en el cas de Palma, de Cort. El 2015 s’atengueren a Palma 102 usuaris; el 2016, 297 i actualment, el reben 384 persones en situació de dependència.\nEl nou conveni permetrà incrementar el número de beneficiaris «i cobrir la totalitat de la demanda que existeix a Palma d’aquest servei», ha afirmat el batle Antoni Noguera. «Volem deixar molt clar que el servei de dependència és un dret», ha dit el batle. «Això suposa també un increment pressupostari important, ja que la Conselleria destinarà 3,6 milions d'euros al servei durant els propers dos anys», ha apuntat la consellera de Serveis Socials i Cooperació, Fina Santiago, qui ha remarcat remarcat que l’acord «compromet i manifesta el compromís d’ambdues institucions envers les persones que necessiten ser ateses al seu domicili».\nAquest conveni representa un total de 216.000 hores més d'atenció per a la gent gran amb dependència de Palma d’aquí al 2018. El Pla estratègic de Benestar ja indica la necessitat de potenciar les accions adreçades a millorar la capacitat d'autonomia de les persones majors i aquest servei és una d'aquestes prestacions. L’acord regularà durant els propers dos anys aquest servei adreçat a persones majors de 60 anys amb un determinat grau de dependència (I, II o III), fixat per la Conselleria, i que reben el suport d'una treballadora familiar durant les hores que es determinen en funció de les necessitats del beneficiari.


Inici » Actualitat » Notícies » Substitució d'arbres envellits i malmesos al parc del Fondo d'en Peixo\nTEMES: Ciutat i Territori,Biodiversitat i verd urbà\nEls treballs duraran unes tres setmanes\ndimarts, 19 febrer, 2019 - 09:45\nL'Ajuntament del Prat ha iniciat aquesta setmana els treballs de substitució d'una vintena d'arbres del parc del Fondo d'en Peixo. Una dotzena d'aquests arbres són pollancres que havien arribat a la darrera fase de vida, trobant-se ja bastant malmesos. La resta són arbres més joves però que no s'havien desenvolupat de manera adient.\nEn total es plantaran 15 arbres i es millorarà el terreny per afavorir-ne el creixement. Entre cada arbre es deixarà l'espai adient perquè es desenvolupin correctament i generin l'ombra necessària. Els treballs duraran unes tres setmanes.\nFreixes en lloc de pollancres\nEls pollancres, en àmbit urbà, presenten avantatges -com el seu ràpid creixement- però també inconvenients, com una fusta tova que es fractura i cau amb facilitat, una baixa tolerància a l'esporga i, en alguns exemplars, generació d'al·lèrgies als humans. Els freixes, en canvi, tenen una velocitat de creixement similar als pollancres però no presenten els seus inconvenients i, a més, formen una capçada més ampla que proporciona més ombra.


setembre 2018 : El Bloc de Kenneth Marsol\nHan passat dos mesos i mig des que vaig estrenar lloc de treball i toca recapitular.\nDurant aquest temps he pogut aclimatar-me còmodament als ritmes de l’empresa, mercès també a la disminució d’activitat, recurrent i estacional, a la que ens obliga l’agost, mes de vacances per a quasi tothom.\nTambé he pogut prendre la mida als meus companys (i als meus caps), com ells, de ben segur, hauran fet amb mi. Crec que es pot dir que ja sabem quin peu calcem tots plegats, cosa molt útil que ens evitarà patir falses expectatives, futures decepcions i mals entesos.\nL’etapa que comença a partir de la segona quinzena de setembre s’albira complexa i una mica febril. Cal reprendre alguns projectes que havien quedat alentits per motius diversos, i que no poden esperar més. Al mateix temps cal continuar innovant en tot el referent a la governança de la informació i els processos de treball i els documentals, alguns d’ells força complexes perquè les tasques van i vénen d’una persona a una altra depenent del moment en el qual es troben.\nPer tot plegat puc assegurar que estaré força entretingut, treballant i aprenent, alhora que intentaré aplicar els meus coneixements en benefici del meu ocupador, que per a això em van contractar\nAutor Kenneth MarsolPublicat el 7 de setembre de 2018 10 de juny de 2020 Categories ReflexionsEtiquetes Adescare, Feina


Microprogramari – pàgina 3 – Satèl·lit i IPTV receptors en Android OpenELEC Enigma2 i LibreELEC\nper Gurú · Publicat 06.08.2016\nPer descarregar el firmware OpenPLi E2 4.0 Beta des del 06.08.2016 per instal·lar la targeta de memòria receptor WeTeK Jugar\nPer descarregar el firmware OpenPLi E2 4.0 Beta des del 06.08.2016 per a instal·lar i executar la targeta de memòria en el receptor de satèl lit WeTeK Jugar ATENCIÓ! Es recomana l'ús d'alt rendiment de la targeta de memòria de la Classe 10 o UHS-I format utilitat HPUSBFW! Все операции со...\nPer descarregar el firmware HDMU E2 15771 2644 per instal·lar la targeta de memòria receptor WeTeK Jugar\nСкачать прошивка E2 HDMU 15771 2644 per instal·lar i executar des d'una targeta de memòria en el receptor WeTeK Juga ADVERTÈNCIA! Es recomana l'ús d'alt rendiment de la targeta de memòria de la Classe 10 o UHS-I format utilitat HPUSBFW! Totes les operacions amb el seu COMPLET...\nPàgina 3 des de 17«Primera«...234...1015...»ПОСЛЕДНЯЯ»


6 festes per ballar de dia a Barcelona\nJa fa calor a Barcelona! Bé, tampoc podem dir que hagi estat un hivern molt fred, però ara sí que ve de gust passejar per la ciutat, prendre una cerveseta a les terrasses dels bars... i ballar! Cada cop hi ha més festes i esdeveniments que tenen com a denominador comú que el ball diürn i a l'aire lliure. Perquè, qui va dir que gaudir d'una bona sessió de DJ i moure el cul sense parar és només cosa dels clubs i de la nit? Barcelona s'ha convertit en la capital estatal dels esdeveniments de dia on la música, el bon ambient i el ball és el més important. Preneu nota d'aquestes festes imprescindibles i que sapigueu que quan hi aneu no voldreu tornar a ballar de nit. Esteu avisats!\nSi us agrada la música electrònica, el bon menjar, la moda i a més teniu fills, Brunch Electronik és la vostra festa. Aquest esdeveniment s'ha convertit en un 'must' a Barcelona. Hi ha un ambient genial, podreu gaudir dels millors DJs del món (al Brunch hem pogut veure Bonobo, Carl Craig i John Talabot entre d'altres) i a primera hora hi ha un munt d'activitats pels més petits molt xules. És EL LLOC!\nAmb només tres edicions, el SoundEat! s'ha convertit en una de les millors propostes 'made in Barcelona'. A més, cada edició es fa a un lloc singular de la ciutat com la plaça de les Glòries, els jardins de Pedralbes i la placeta del moll de Marina, just davant de les torres Mapfre. El Último Vecino, San Soda, Delorean, Extraperlo, Clip! i Sau Poler han passat pel SoundEat!. El pròxim serà el 16 de juliol.\nLa gent de ElRow sap com fer una bona festa de música electrònica a l'aire lliure. Disfresses, confeti, pintures, saltimbanquis, molt hedonisme i un cartell amb els millors DJs del tech-house actual fan que sigui la millor aposta per passar un diumenge a l'aire lliure ballant com si fos l'Apolo o el Razz a les 5 de la matinada. És una aposta segura!\nEl grup Tragaluz ha creat una festa de dia amb un punt d'exclusivitat que ho està petant. El Bestial és un bon lloc per prendre una copa davant del mar els diumenges i ballar una mica per començar bé la setmana. Consulteu la pàgina de Facebook per saber quan serà la següent festassa!\nSi hi ha una terrassa a Barcelona amb una programació regular de DJs i concerts de nivell, bon ambient, vistes insuperables i ganes de ballar aquesta és la de l'Hotel Pulitzer. Ja fa anys que vol convertir-se en un espai de referència i ara ja es pot dir que és un dels millors 'spots' de la ciutat. Dj Fra, Josep Xortó, Ari Up, Telexketch, Boreals, beGun... la llista d'artistes que s'hi poden veure és interminable!\nTot i que han fet esdeveniments que no han estat a l'aire lliure, el VenTú! és el padrí d'això del ball a l'aire lliure a Barcelona. Llibertat, ambient multicultural, urbà i sobretot amb un punt de bogeria. Com diuen ells mateixos, "no tot el que és bo passa de nit!".


Rioja Oriental 2019 per Álvaro Palacios | Blog Vila Viniteca\nSeveritat que forja un caràcter\nLes condicions extremes marquen el pas d’una anyada difícil que els nostres ceps han sabut superar.\nPortem temps comentant a les nostres notes d’anyades la tendència del clima a extremar-se. Des del 2013 hem subratllat les exigents condicions que la calor i la sequera estan imposant sobre les vinyes de la Península Ibèrica. Amb el parèntesis moderat i plujós del 2018, els últims anys han estat rotunds, durs, inexorables. Al mateix temps, ens han donat, com una paradoxa cridanera, el do d’uns vins pletòrics d’expressió i vitalitat.\nQuè explica el temperament de vida i encant que batega a les nostres vinyes? És la intrigant afinitat de les vinyes amb el seu entorn, aconseguida amb el temps i el treball d’una viticultura que segueixen el corpus de les antigues pràctiques.\nNomés així podem afrontar l’aridesa i les altes temperatures que s’han abatut sobre la Rioja Oriental, i en general, sobre tota la Depressió de l’Ebre. A La Montesa i a Valmira les precipitacions globals es van quedar una mica per sota dels 360 litres, quantitat escassa que il·lustra una severitat acusada. Més encara, si tenim en compte que bona part va caure al principi de tot, a l’octubre del 2018, només acabada l’anterior collita.\nL’hivern va transcórrer sec, sense pal·liatius. I amb pics tèrmics insòlits, de més de 20 graus a ple mes de febrer. Des que tenim dades no s’havia registrat un febrer tan càlid. A l’abril i al maig van tornar les pluges, amb alguns aiguats típicament mediterranis que van inflar les mesures pluviomètriques.\nNomés començar l’estiu vam viure un fenomen fora del comú: una onada tòrrida que entre el 28 i el 30 de juny va trencar totes les expectatives amb els seus més de 40 graus i les seves nits de calor insofrible , fins i tot als vessants de la muntanya.\nSota circumstàncies tan excessives, els ceps van patir com mai. I van resistir també com mai. És aquella capacitat comentada, que sorgeix de l’harmonia amb el medi i del coneixement vitícola ancestral. Una lliçó d’adaptació, lluita i vida a la falda del Monte Yerga.\nL’estiu va transcórrer calorós, però amb temperatures nocturnes, per fi, més normals. Vam tenir algun ensurt meteorològic, com la gran pedregada del dia 9 de juliol. Les plantes van progressar amb una espècie de timidesa intuïtiva. Hem comentat sovint que semblaven haver quedat espantades davant la virulència de les temperatures de l’inici d’estiu. Com a defensa, van generar una cautela que les va preparar per recórrer el cicle amb energia sòbria i mesurada.\nLa recta final es va desenvolupar envoltada de benestar i salut. Ens vam disposar a una verema excepcionalment primerenca, que vam portar a terme sota unes condicions ideals. El raïm va assolir una maduració fenòlica equilibrada, completa, generalitzada, pel que vam poder recol·lectar-la de forma progressiva, pautada segons el nivell d’acidesa i sucres de cada vinya.\nMesurats i frugals raïms per un vi de vehement estructura\nLes garnatxes de Yerga han viscut l’any més exigent i l’han superat amb admirable lucidesa. La fruita d’ànim frugal, de la seva mesura sabia, és un vi que ja comença a impressionar per la seva estructura i la seva acidesa fora del comú. Raïms petits, concentració protectora i l’hermetisme d’un cicle difícil resulten en un impuls de sabor que no podem preveure. Quin misteri i, al mateix temps, quina claredat.\nPrecipitació anual: 356,6 litres.\nTemperatura mitjana: 14,19 ºC.\nHumitat mitjana: 62,51 %\nHores de sol: 4.454 hores.\nBrostada: a partir del 23 de març a La Montesa i 1 d’abril a Valmira.\nFloració: a partir del 7 de juny a La Montesa i 12 de juny a Valmira.\nVerol: a partir del 2 d’agost a La Montesa i 8 d’agost a Valmira.\nPlácet: 16 i 17 de setembre.\nLa Montesa: del 17 de setembre al 8 d’octubre.\nPropiedad: del 28 de setembre al 3 d’octubre.\nQuiñón de Valmira: 4 d’octubre.


Vergés afirma que l'entrega d'AstraZeneca i Pfizer "accelerarà" la vacunació aquesta setmana - Empordà\nVergés afirma que l'entrega d'AstraZeneca i Pfizer "accelerarà" la vacunació aquesta setmana\nDilluns 5 d'abril arribaràn 160.000 dosis més de la vacuna de Astrazeneca i Pfizer a Espanya\nEP 04.04.2021 | 12:58\nVergés afirma que l'entrega d'AstraZeneca i Pfizer "accelerarà" la vacunació aquesta setmana ACN\nLa consellera de Salut de la Generalitat, Alba Vergés, ha destacat que les 160.000 dosis de la vacuna d'AstraZeneca que Catalunya va rebre divendres juntament amb l'entrega de vacunes de Pfizer que arribaran aquest dilluns a Espanya permetran "accelerar" l'estratègia de vacunació aquesta setmana.\nAixí ho ha dit en declaracions als mitjans després d'una visita al amb secretari de Salut Pública de la Generalitat, Josep Maria Argimon, a un punt de vacunació a la Facultat de Geografia i Història de la Universitat de Barcelona (UB), on aquest diumenge es vacunaran 1.600 persones.\nVergés dona per fet que la normativa estatal no implicarà cap canvi a Catalunya.\nLa vacunació a Catalunya començarà en una residència de cada regió.\nVergés diu que Catalunya vacunarà des del dia 27 "si arriben" les dosis.\nRespecte a les dosis d'AstraZeneca que es van rebre divendres, ha dit que encara en queden 4.000 per administrar i que Salut estima que s'administraran "en els propers dies".