L'aposta audiovisual - L'Eco de Sitges\nLa setmana vinent, els equips de Netflix i Sony de la sèrie Palomino tornen a Sitges per a rodar diverses seqüències d’aquesta producció. Tenen una intensa agenda, amb gravacions que es preveuen espectaculars (amb una persecució de vehicles) als carrers Santiago Rusiñol i Àngel Vidal, amb altres a la Carretera de les Costes o la fàbrica de Vallcarca. Un centenar de professionals hi seran de nou a la vila en aquest rodatge, com ja van fer fa tres setmanes, quan van enregistrar diverses seqüències en diferents punts del municipi i els voltants.\nLa de Palomino –produïda per l’equip de The Crown– és un dels destacats rodatges de sèries que viu Sitges actualment. En el primer semestre d’aquest 2022, una desena de produccions han triat la vila i els seus entorns com a escenari. Darrere d’aquestes operacions hi ha algunes de les principals plataformes audiovisuals d’abast mundial: Netflix està present en tres rodatges de Sitges i, a més de Sony, hi ha Disney, HBO o Paramount, entre d’altres. Directors com l’oscaritzat Neil Jordan o el reconegut Álex de la Iglesia també han estat gravant llargmetratges en els primers mesos d’aquest 2022 a Sitges. La vila viu una ebullició de rodatges i produccions audiovisuals, algunes de projecció i abast internacional.\nQue Sitges atregui un volum tan elevat de produccions respon a diversos factors. D’una banda, els atractius i recursos de què disposa la vila faciliten, sense cap mena de dubte, la destinació d’equips, tant pels paisatges que permeten actuar com a escenari de fons, com per la facilitat per donar resposta a les necessitats d’allotjament, hostaleria i serveis.\nPerò, a més d’aquests factors implícits, Sitges també ha aconseguit posicionar-se en un lloc especialment adequat per atraure aquestes produccions. L’aposta decidida per l’Ajuntament per a potenciar aquesta activitat s’ha concretat en la dotació de recursos, amb professionals de reconeguda trajectòria que hi treballen, i el disseny d’una estratègia per facilitar als equips les tasques de producció, que acostumen a ser complexes i administrativament complicades. En un Ajuntament com el de Sitges –excessivament burocratitzat– disposar de professionals que saben trobar els camins adequats i més ràpids als equips, es tradueix en resultats positius. L’aposta pels rodatges cinematogràfics –especialment de sèries, actualment en projecció gràcies a les noves plataformes– és una activitat econòmica, a més, que genera consens: aporta beneficis directes i indirectes i reforça la imatge de la marca Sitges.


El PDECat s’endinsa en la seva travessia pel desert\tEl PDECat s’endinsa en la seva travessia pel desert\nQue no tanqui ni una sola empresa viable més\tQue no tanqui ni una sola empresa viable més\nFER DE MÚSIC, entrevistes per preservar la memòria\tFER DE MÚSIC, entrevistes per preservar la memòria\nLa Diputació de Barcelona declara desert el concurs per dirigir l'Institut del Teatre i prepara una direcció interina\tLa Diputació de Barcelona declara desert el concurs per dirigir l'Institut del Teatre i prepara una direcció interina\n[EN DIRECTE] Baixen els ingressats per covid al País Valencià\t[EN DIRECTE] Baixen els ingressats per covid al País Valencià\nÉs el primer pas en el cordó sanitari contra l'extrema dreta\nTots els partits polítics han acordat que els diputats de Vox ocuparin els despatxos de les golfes del Parlament de Catalunya, segons ha avançat el diari Ara i ha confirmat l’ACN. És una primera acció dels partits dins l’objectiu d’establir un cordó sanitari per aïllar l’extrema dreta. ERC, Junts, la CUP, En Comú Podem i el PSC han abordat el tractament que ha de rebre Vox en diverses reunions les últimes setmanes i aquest és un primer pas.\nD’altra banda, els canvis organitzatius –obligats, també, per l’arribada de Vox, que suposa haver d’encabir vuit partits als espais parlamentaris– comporten que el guanyador de les eleccions del 14 de febrer, el PSC, passi a ocupar els despatxos que fins ara utilitzava Ciutadans, força guanyadora dels comicis anteriors. Cs compartirà ara espai amb la CUP i En Comú Podem.\nDe la seva banda, ERC i Junts per Catalunya intercanvien sales. Si fins ara els de Borràs eren a la planta superior, aquesta queda per als republicans. JxC baixa a la inferior –on fins ara hi havia ERC– i compartirà l’espai amb el PP.


Les millors idees per celebrar la Revetlla de Sant Joan al Gironès, la Selva i el Pla de l'Estany\nConcerts, sopar popular, cercaviles, espectacles de foc, castells, bruixes i gegants... No et perdis les nostres propostes!\nJa sents els primers petards i la sensació d'estiu et recorre les venes? Sí, la nit més curta de l'any ja és aquí! Sant Joan, la Nit del Foc, de les Bruixes, se celebra cada any durant la nit del 23 de juny, i és una de les festivitats més màgiques i místiques de les nostres comarques. Els pobles, les ciutats i les entitats s'uneixen durant aquest dia de disbauxa i xerinola per organitzar activitats tradicionals, festives i esbojarrades. Vols descobrir algunes de les millors idees d'aquest 2017? Aquesta revetlla, no pots quedar-te a casa!\n1. Foc, música i castells a Banyoles\nLa Flama del Canigó també arriba a Banyoles. Com en altres edicions, el Casal Popular Independentista del Pla de l'Estany ha preparat la revetlla popular a Banyoles amb una jornada d'activitats que van des de la tarda fins a la matinada. A partir de les 20 h, podrem veure l'arribada de la flama, espectacle de foc amb Les Gàrgoles de Foc, actuació de la colla castellera amb els Esperxats de l'Estany i l'encesa de la foguera. Tot seguit, sopar popular i la música de Paula Grande, Daltabaix i la Masovera Barbuda. Finalment, acabarem la nit amb els PD's residents del Casal. La nit banyolina es viu a la plaça Miquel Boix de Banyoles!\n2. Balls tradicionals, cercavila i concerts davant del mar\nEts més de mar i platja? Si vols gaudir de la revetlla en una ciutat marítima, et proposem la revetlla de Sant Joan de Blanes, que se celebrarà al passeig de Mar, just davant d'en Carles Faust. Les activitats començaran a les 18 h, amb l'animació infantil, i seguiran amb el taller de ninots i xocolatada, jocs d'hoquei, ball de gegants, entrega de la flameta i encesa de la foguera, sopar popular, balls tradicionals i cercavila amb els Diables de Sa Forcanera i, finalment, la música de Tutú Keké, una banda vidrerenca de versions, i PD's.\n3. Foc, bruixes i un gegant a Anglès\nEl municipi d'Anglès agafa embranzida per posicionar-se com un dels millors escenaris per a la revetlla de Sant Joan. L'Ajuntament i la Colla Gegantera s'han unit per crear un espectacle únic que reunirà foc, bruixes i gegants, per tal de recuperar i consolidar aquesta festa a la localitat. Processó de torxes, el despertar del foc, cercavila i gran foguera. No podeu perdre-us una proposta única de la comarca selvatana!\n4. Música i cultura folk als Jardins de Fora Muralla\nFolkis de les contrades! Els Jardins de Fora Muralla de Girona us esperen per ballar fins a altes hores de la nit. La festa més tradicional de la capital s'iniciarà a partir de les 18 h, i comptarà amb activitats com l'arribada de la Flama del Canigó a la plaça del Vi, el sopar als jardins, bruixes i diables, i els concerts i ball amb Clau de Lluna i Dijazzonic!\n5. Dr Calypso, Skarface i The Basement a la vora del riu\nCada any, el Foc a la feixa! És una de les revetlles més festives i visitades de les comarques gironines, potser pel seu caràcter jove i la programació musical de gran qualitat. Enguany, Orella Activa, els Diables de l'Onyar, Casal4rius i Rise Up ens porten una proposta per caure de culs a terra. Els grups que actuaran davant el Parc de les Ribes del Ter són The Basement, una banda saltenca de soul i funk amb un directe enèrgic i festiu, Dr Calypso, un grup barceloní d'ska i reggae que porta més de 20 anys dalt dels escenaris i que va aconseguir revolucionar el gènere a casa nostra, Skarface, un grup francès que, amb un CD per any, ha esdevingut una de les propostes internacionals més destacades de ska, i el magnífic Dj Campa, un artista de Bescanó que ha actuat en sales com la Mirona de Salt. A més, durant la tarda, el parc serà l'escenari de diferents esports com el Torneig de futbol, rugbi i escalabirres, així com el chill out a càrrec de Rise Up i el sopar popular.\n6. Rumba a la plaça dels Jurats\nEl Barri Vell de Girona es prepara per celebrar una de les nits més màgiques de l'any. A partir de les 20 h, la plaça dels Jurats, un dels indrets amb més encant de la ciutat, s'omplirà de taules, cadires i plats casolans per donar pas al sopar que hauran preparat entre tots els veïns del barri. Un cop acabat l'àpat, serà el moment d'escoltar el concert de The Blackiss, un grup de versions de rock, pop i rumba capaç de fer-nos alçar a tots per ballar al ritme de temes com 'I want to break free', 'Welcome to Tijuana' o 'Volare'.\n7. Sabor Rumbero i fira del disc a Tossa de Mar\nEl 2n Festival de Rumba i Música Catalana de Tossa se celebra el cap de setmana del 23 al 25 de juny i, coincidint amb la revetlla, es farà un concert de rumba a la plaça d'Espanya amb el grup Sabor Rumbero, que durarà des de les 18 h fins a les 21 h. A més, podrem fer-nos els nostàlgics i descobrir joies musicals a la fira del disc de vinil instal·lada al passeig Mossèn Cinto Verdaguer de Tossa.


El CETT amb La Marató i la Panera Solidària de la UB | CETT\nEl diumenge 17 de desembre es celebra la 26a edició de La Marató de TV3 i Catalunya Ràdio dedicada a les Malalties Infeccioses.\nDes del Campus CETT-UB ens tornem a sumar a aquesta iniciativa solidària i ho volem tornar a fer amb vosaltres. Del dilluns 11 fins al dimecres 20 de desembre, al Fòrum, a l’Hotel Alimara i a Àgora BCN podreu comprar les magdalenes solidàries que prepararan els alumnes de l’Escola Tècnica Professional del CETT. Per tan sols un 1€ participareu activament en La Marató, ja que el 100% de la recaptació anirà integrament a aquesta causa.\nA més a més, també podeu fer un altre donatiu directament a La Marató aquí.\nSuma’t a La Marató! La investigació pot canviar la història.\nLA PANERA SOLIDÀRIA DE NADAL DE LA UB AMB L’OBRA SOCIAL DE SANT JOAN DE DÉU\nPer tercer any consecutiu, la Universitat de Barcelona posa en marxa la seva Panera Solidària per projectar la solidaritat de la comunitat universitària en benefici d’un projecte social. En aquesta edició, els diners recaptats es destinaran íntegrament a l’Obra Social Sant Joan de Déu pel programa Hospital Amic de l’Hospital Maternoinfantil. Aquest programa té l’objectiu de millorar l’experiència dels nens hospitalitzats per fer-la tan positiva com sigui possible, amb accions com ara els pallassos d’hospital, sessions de musicoteràpia o intervencions assistides amb gossos, entre d’altres.\nDes del Grup CETT donem suport activament a la causa solidària oferint 3 àpats per a dues persones a l’Aula Restaurant.\nMés informació al web Panera Solidària. S’hi pot participar fins al divendres 15 de desembre a les 13 h.


Sant Medir 2020: Festa a Gràcia | Programa en PDF | betevé\nDimarts 3 de març, a Gràcia i Sarrià - Sant Gervasi, i diumenge 8 de març, a la Bordeta\nCultura betevé | Núria Dias | dilluns, 24 de febrer del 2020, a les 13.39\nLa festa de Sant Medir és una de les més arrelades a la Vila de Gràcia. També se celebra a Sarrià – Sant Gervasi i a la Bordeta. És coneguda principalment per les tones de caramels i llaminadures que es llancen al públic des de cavalls, carrosses i camions. La tradició és que Sant Medir se celebri en dia feiner. La cita és dimarts, 3 de març, però les celebracions comencen abans. Programa en PDF\nOrigen de Sant Medir\nMatí: al barri de Sarrià celebren la diada de Sant Medir amb una cercavila pels carrers i places i, com és habitual, es troben\nal migdia a la plaça del Consell de la Vila entitats i autoritats.\nTarda: a partir de les 18.30 h, la Colla Nova de Sarrià desfila pels carrers del barri des del Desert de Sarrià fins a la plaça del Consell de la Vila. La resta de colles es desplacen a Gràcia per dur a terme el seguici del vespre.\nMatí: les colles de Sant Gervasi participen en la cercavila pels carrers i les places del barri i també es desplacen cap a Gràcia.\nTarda-vespre: es reuneixen amb la resta de colles al carrer Sant Salvador per fer la desfilada al barri de Gràcia.\nMatí (10 h): les colles participen en la cercavila pels carrers i les places de Gràcia i passen per la plaça de la Vila de Gràcia, per davant de la seu del districte. Acostumen a estar formades per cavalls, carruatges i camions, tot això encapçalat per una banda de música que amenitza la festa. Els romeus i romeves llencen caramels a tothom!\nTarda (19 h): totes les colles es concentren pels carrers de Sant Salvador i Escorial / (20 h) Inici de la desfilada encapçalada per la Guàrdia Urbana Muntada i la colla portadora de la bandera de la Federació / Recorregut: Sant Salvador, Nil i Fabra i Gran de Gràcia, per acabar la desfilada al pla de Salmeron, on les colles saluden a les autoritats presents.\nImposició de llaçades de Sant Medir a les colles\n13 h: missa en honor a Sant Medir a l’esplanada del Miracle de l’ermita, a Sant Cugat, on el pare Lluís Victori, consiliari de la Penya Regalèssia, i mossèn Enric Subirà, consiliari de la Federació de Colles, fan honor a Sant Medir. Un cop acabada la missa, es col·loquen les llaçades commemoratives a les banderes de les colles assistents.\n10.45 h: concentració de totes les colles en seguici al davant de la parròquia de Sant Medir (carrer de la Constitució, 17) preparats per sortir encapçalades per la Colla la Parròquia de Sant Medir i l’Orquestra Municipal de la Guàrdia Urbana Muntada.\n11 h: desfilada. Recorregut: Constitució, Gavà, Alpens, Guadiana, Sants, Gayarre, Gavà, Constitució, Toledo, Manzanares, Andalusia, Riera de Tena, Constitució, Viladecans, Corral i Mn. Amadeu Oller.\n12 h: les colles es reuneixen amb les seves banderes a la parròquia de Sant Medir de Sants i celebren una missa, amb la col·laboració de la Coral de Sant Medir, en honor al Patró de la Festa i amb el repic de les campanes. Seguidament es fa la benedicció i imposició de les llaçades a les colles assistents.\n13 h: Diada Castellera de Sant Medir, amb la participació dels Castellers de la Vila de Gràcia, els Castellers de Sants, els Castellers de Sarrià i els Castellers de Sant Cugat. Aquest any l’amfitrió serà la Colla de Sant Cugat.\n— cultura popular — Sant Medir\nPregó de Sant Medir 2020\nFestes de Santa Eulàlia 2020 a Barcelona\nRecuperen la ballada de sardanes dels dissabtes a la tarda l’avinguda de la Catedral\nCarnestoltes 2020 a Barcelona: programa d’activitats amb la rua i tota la festa\nUna ruta pel Gòtic descobreix la figura de Santa Eulàlia, la primera patrona de Barcelona\nTroben un document a Sarrià clau per recuperar el toc manual de campanes\nLa Carnavalada de la Barceloneta\nBantú: Afrobeats Party


Ciutat=Motiu literari - Resultats de la cerca - Traces : base de dades de llengua i literatura catalanes\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Ciutat=Motiu literari\nResultats globals: 111 registres trobats en 0.02 segons.\nTraces. Catàleg, 111 registres trobats\nTraces. Catàleg 111 registres trobats 1 - 10 anar al registre:\nLa gran novel·la de Barcelona no existeix / Nopca, Jordi\nA propòsit de la publicació de 'Barcelona: títol provisional', que proposa un viatge per la capital catalana des dels carrerons que fascinaven Juli Vallmitjana fins a les perifèries descrites per Núria Cadenes, Maria Guasch i Sergi Pons Codina. [...]\nAra. Ara llegim, 16 maig 2020, p. 38-39\nDones i ciutat a la Barcelona del segle XX: una anàlisi geogràfica a través de la literatura / Edo i Benaiges, Pepa ; Cànoves i Valiente, Gemma (Direcció de tesi) ; Departament de Geografia. Universitat Autònoma de Barcelona ; Universitat Autònoma de Barcelona\nAbstract: "El contingut de la tesi es basa en l'estudi geogràfic de quatre novelles urbanes ( La fabricanta (1904) de Dolors Monserdà, Les algues roges (1934) de Maria Teresa Vernet, Nada (1945) de Carmen Laforet i El temps de les cireres (1977) de Montserrat Roig) cadascuna d'una generació diferent de narradores catalanes del s. [...]\n[Barcelona] : Universitat Autònoma de Barcelona, 2004\nJosep Pla, Cosmopolita de bona llei / Garí, Joan\nEl llibre ressegueix els viatges de Pla a tres ciutats emblemàtiques (París, Madrid i Nova York) i n'explicita la influència que podrien haver tingut sobre la seva mirada literària.\nAra. Ara llegim, 11 maig 2019, p. 49\nParís, Madrid i Nova York: la mirada d'un viatger anomenat Josep Pla / Aliaga, Xavier\nDe l'article: "La ingent quantitat de textos que Josep Pla va dedicar a l'Empordà, més la imatge estandarditzada de l'ancià amb boina a la porta del seu mas, han solidificat en l'imaginari un certa noció ruralista i paisatgística del personatge. [...]\nEl Temps, Núm. 1820 (30 abril 2019), p. 43-46 (Mirador)\nEntre la llunyania i la intimitat: l'enunciació de l'espai urbà en Vicent Andrés Estellés / Mira-Navarro, Irene (Universitat d'Alacant)\nDe l'abstract: "L'article analitza el tractament i la presència de la ciutat en les obres de Vicent Andrés Estellés en funció de l'acostament o llunyania que el jo poètic hi estableix. Les obres estudiades remeten a cap període de producció concret, sinó que es troben disseminades al llarg de tota la trajectòria del poeta a causa de la presència constant que l'espai hi té. [...]\nCaplletra, Núm. 65 (Tardor 2018), p. 131-149 (Monogràfic: Les veus de l'alteritat)\nFerran Torrent, un viatge a l'heterodòxia / Robles, Andrea (Pseudònim de Gregori Royo Bello i Maite Enrique Benimelli)\nDe l'abstract de l'article: "Ferran Torrent ha conjuminat les paraules novel·la negra, València i èxit. Hem accentuat la seua capacitat per a construir els personatges i diàlegs, la ironia i l'escepticisme de plantejament orquestral, o la capacitat de descriure la societat valenciana fàcilment identificable pels seus lectors. [...]\nÍtaca, Núm. 5 (2014), p. 103-130 (Monogràfic: "Novel·la negra")\nEugenio d'Ors y el espacio cosmopolita del 'Glosari' (1906-1908) / Davidson, Robert A. (Universidad de Toronto)\n"Este estudio es una aproximación a la obra y teorías iniciales de Eugenio d'Ors, consideradas dentro del contexto socio-político de Cataluña a principios del siglo veinte. Pretendo examinar el periodo inaugural del 'Glosari' (1906-1908) según sus enlaces íntimos con la urbanidad, que es en sí un factor importante en el desarrollo del pensamiento orsiano. [...]\nOceanografía de Xènius. Estudios críticos en torno a Eugenio d'Ors, Kassel : Reichenberger, 2006 (p. 195-206)\nUrban landscape, global capital, and human scale in Sergi Belbel's 'Després de la pluja' / Comparone, Loredana (University of Wisconsin-Madison)\n"'Després de la pluja', de Sergi Belbel, proposa una interessant reflexió sobre el poder i la seva relació amb l'espai. A mesura que els personatges reflexionen en veu alta sobre l'emergència històrica del paisatge urbà hipertecnològic de Barcelona, els espectadors es qüestionen sobre les forces economicopolítiques que estan modelant l'arquitectura i la identitat cultural de la capital catalana. [...]\nCatalan Review, Núm. 30 (2016), p. 345-367 (Research article)\nInclou notes (p. 362-365)\nTraces. Catàleg : 111 registres trobats 1 - 10 anar al registre:\nCiutat=Motiu literari dins Amazon\nCiutat=Motiu literari dins Google Books\nCiutat=Motiu literari dins Google Scholar\nCiutat=Motiu literari dins Google Web Ciutat=Motiu literari dins INSPIRE\nCiutat=Motiu literari dins NEBIS\nCiutat=Motiu literari dins Scirus


Ibiza. La isla tricolor (1961): Una guia per a emprenedors escrita per un empresari d’èxit, per Joan Albert Ribas | Noudiari.es\nIbiza. La isla tricolor (1961): Una guia per a emprenedors escrita per un empresari d’èxit, per Joan Albert Ribas\nFèlix Estrada Saladich (Monistrol de Calders, 1901- Barcelona, 1997), fundador del grup empresarial Mobles La Fàbrica, col·leccionista d’art i mecenes de diverses activitats artístiques, va arribar a l’illa d’Eivissa de la mà del pintor Vicent Ferrer Guasch la segona quinzena del mes d’agost de l’any 1960.\nEmpresari inquiet des de ben jove, i membre de diferents associacions internacionals de publicitat i de negocis, va voler plasmar les seues experiències i les possibilitats econòmiques d’Eivissa (plany, gairebé durant tot un capítol, no haver anat a Formentera) en un llibre de 151 pàgines i múltiples fotografies d’allò més variat i original.\nAquest volum forma part d’una col·lecció de l’editorial Quiris de títol tan significatiu com “Col·lección Fenicios. Turismo Comercial” formada per dotze llibres, tots redactats pel mateix Fèlix Estrada Saladich.\nLa seua intenció principal era agafar el pols a la capacitat d’inversió i de negoci a l’illa d’Eivissa, en un període de turisme incipient i en el qual, com ell mateix afirma “los precios son bajos, todavía” i on “hay un campo virgen en el que puede abrirse camino, con evidente facilidad, cualquier hombre decidido (…) ja que “todo se halla a medio hacer”.\nEl nom del llibre, Ibiza. La isla tricolor, no té cap reminiscència republicana, fa referència al blau del cel, al verd (que el sorprengué) de la vegetació i al blanc de les cases tradicionals.\nAlgunes de les idees que exposa, de vegades d’una manera directa i pragmàtica, tenen l’encant i l’atractiu que li confereixen la visió de l’Eivissa de fa cinquanta-set anys. Tractant-se, com s’ha vist, d’una guia per a possibles inversors i emprenedors, ja analitza, venint de Barcelona amb el vaixell Mallorca, que “el pasaje se hallaba formado por una abrumadora mayoría, de individuos jóvenes (…). Esta es una característica determinante de la índole de turismo que visita la isla, que debe procurar cambiarse”. I més endavant, reincideix en el tema, com endevinant el futur turístic d’Eivissa:\n“La juventud acude anualmente porque aun se encuentran pensiones baratas (…) y va allí en plan no digamos de gamberro, pero si de algo que se parece bastante (…). Ibiza cuenta con veinte años de turismo y precisamente este turismo barato es el que le ha dado vida. Pero debe encauzarse y a veces incluso ponerle un freno”.\nEs va passejar per tota l’illa, com podem veure a la irrepetible imatge següent de Sant Josep de sa Talaia, perquè les monges se n’anaren del poble al principi dels anys setanta del segle passat:\nTambé, lògicament, es dedica a plasmar en les fotografies que il·lustren l’obra diferents tipus d’establiments hotelers i comercials i, a la il·lustració següent, també, les improvisades, i tan recordades, botigues infantils dalt les voreres dels carrers:\nFixau-vos en la visió de futur de Fèlix Estrada Saladich, en comentar la circulació de vehicles a l’Eivissa de 1960:\n“Según los datos obtenidos, veinticinco años atrás en toda la isla había solamente cinco coches. Ahora hay más de cien y motos muchas más, tantas que deshacen el paisaje y especialmente cuando uno se las encuentra en aquellas callejuelas de Ibiza quisiera eliminarlas con la mirada, porque desentonan del ambiente (…). Bicicletas las hay a millares; incluso las mujeres del campo, metidas dentro de su pintoresca indumentaria, no tienen reparo en montarlas”. I premonitòriament anuncia “…pronto se hallará Ibiza invadida por motociclos de mayor o menor cubicaje. Será una verdadera lástima, porque acabarán con la tranquilidad y la calma de la isla, a base de escapes de humo y petardeos (…)”.\nI conclou aquest tema, com avisant ja el que ha de venir per als habitants de l’illa d’Eivissa: “a lo que pretendo referirme concretamente ahora es que, en Ibiza, las autoridades tendrían que resolver un poco draconianamente la cuestión del tránsito y aparcamiento de vehículos…”.\nTambé és curiosa la conversa que va tenir amb el propietari d’un negoci de fotografia, que ja li deia que millor que hagués vengut el setembre, perquè el turisme que venia aquest mes era de més qualitat.\nNo sé si Fèlix Estrada, va tornar posteriorment a l’illa, però si ho va fer, va veure que no s’equivocava gaire en el que intuïa.\nTal vegada el millor capítol per a qui llegeixi avui aquest llibre és el que el tanca, titulat, directament, “Lo que me gustó y lo que no me gustó de Ibiza”, que us reprodueix a continuació:\nLi va agradar de l’Eivissa de 1960:\nSupera en molt allò que li agradà respecte a les coses que no li agradaren:\nDiu, ja abans d’acabar Ibiza. La isla tricolor: “Resumiendo, el balance es del todo favorable a lo bueno de Ibiza”. I conclou “¡Adelante, ibicencos! ¡Tenéis en la mano algo único: Aprovechadlo”.\nAmb Ibiza. La isla tricolor, Fèlix Estrada Saladich ens fa una crònica de l’Eivissa canviant de 1960, plena d’agudesa i amb un fi humor que impregna tota l’obra, encara que hi ha situacions i actituds que el deixen perplex de la gent i de les infraestructures de l’illa. Encara, als d’aquí, a voltes ens passa…


La memòria com a material: una pràctica d'investigació sobre les arts visuals als laboratoris neurocientífics\nLlegir: La memòria com a material: una pràctica d'investigació sobre les arts visuals als laboratori...\nArtista visual e investigadora postdoctoral ID+ Instituto de Investigação em Design Media e Cultura (Universidade de Aveiro) Instituto de Biologia Molecular e Celular (Universidade do Porto, Portugal), PT\nAmb l'objectiu d'explorar de forma crítica la memòria com a material per a la pràctica artística, prenc la meva experiència d'una estada artística en un laboratori de neurociències com a punt de partida per considerar trobades artístiques amb diversos camps d'investigació i contingut. Exploro els meus projectes basats en la pràctica i desenvolupats de forma progressiva a través d'un cos d'obres d'art basades en instal·lacions interrelacionades, entrellaçades amb els temes de la memòria. Les estades en diversos laboratoris han sigut recolzades per mètodes d'investigació familiars a la meva pràctica i s'ha emprat un enfocament etnogràfic, amb un treball d'estudi que reflecteix un procés d'investigació integrat de treball de camp en evolució. El doctorat d'exemple construeix connexions entre la pràctica artística visual i els estudis d'investigació neurocientífica en el camp de la malaltia d'Alzheimer (MA). L'objectiu era explorar les estratègies figuratives dels estudis de la MA al laboratori a través de la pràctica artística, al·ludint a la disfunció de la memòria autobiogràfica. Els conceptes pràctics explorats del material i l'immaterial, el contingut i el codi, el real i l'imaginable, el cos i la metàfora. Els debats sobre la visualitat i l'observació, la mirada institucional i la tecnologia en la qual es basen allò que és visual i la ciència s'examinen utilitzant el concepte de Foucault de panòptic i la teoria de xarxa-actor de Latour.\nEn termes creatius, aquesta exploració va permetre el desenvolupament de diversos mètodes d'investigació únics i innovadors, els artefactes resultants i la materialització pràctica d'ells a través de la instal·lació. Aquest article suggereix que en explorar un espai per a la pràctica artística en el discurs de la memòria integrada en laboratoris científics i pràctiques mèdiques tractant amb la xarxa de persones implicades, he guanyat un espai en el discurs de la ment, la memòria i el contingut.\nParaules clau: memòria, contingut, investigació artística, neurociència, instal·lació, malaltia d'Alzheimer\nHow to Cite: Lopes, M.M., 2015. La memòria com a material: una pràctica d'investigació sobre les arts visuals als laboratoris neurocientífics. Artnodes, (16), p.None. DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787\nLopes, M.M., 2015. La memòria com a material: una pràctica d'investigació sobre les arts visuals als laboratoris neurocientífics. Artnodes, (16), p.None. DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787\nLopes MM. La memòria com a material: una pràctica d'investigació sobre les arts visuals als laboratoris neurocientífics. Artnodes. 2015;(16):None. DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787\nLopes, M. M. (2015). La memòria com a material: una pràctica d'investigació sobre les arts visuals als laboratoris neurocientífics. Artnodes, (16), None. DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787\nLopes MM, ‘La Memòria Com a Material: Una Pràctica D'investigació Sobre Les Arts Visuals Als Laboratoris Neurocientífics’ (2015) Artnodes None DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787\nLopes, Maria Manuela. 2015. “La Memòria Com a Material: Una Pràctica D'investigació Sobre Les Arts Visuals Als Laboratoris Neurocientífics”. Artnodes (16): None. DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787\nLopes, Maria Manuela. “La Memòria Com a Material: Una Pràctica D'investigació Sobre Les Arts Visuals Als Laboratoris Neurocientífics”. Artnodes no. 16 (2015): None. DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787\nLopes, M. M.. “La Memòria Com a Material: Una Pràctica D'investigació Sobre Les Arts Visuals Als Laboratoris Neurocientífics”. Artnodes, no. 16, 2015, p. None. DOI: http://doi.org/10.7238/a.v0i16.2787


Fer - Caselas F.C. :: Fútbol de Andalucía ::\nJueves 22 de Octubre de 2020 | 137011516 visitas | 330 usuarios conectados\nFernando Manuel Crespo Bouzo\n2016/2017 C.D. Choco Cadete 13º División de Honor Gallega Delantero\n2019/2020 C.D. Choco Juvenil 24 24 22 1.870 12 2 0\n2018/2019 C.D. Choco Juvenil 18 18 16 1.219 9 1 0\n2017/2018 C.D. Choco Juvenil 23 23 21 1.609 18 2 0\n2016/2017 C.D. Choco Cadete 2 2 2 142 8 0 0\n2. Tercera División Grupo 9\t 3388\n3. Segunda Andaluza Jaén Gr.1\t 3364\n4. Primera Andaluza Huelva\t 2862\n5. Tercera División Grupo 9-A\t 2610\nTiempo de carga: 0.74994516372681 segundos


Apunts de sociolingüística i política lingüística – Centre de Recerca en Sociolingüística i Comunicació\nHome > Apunts de sociolingüística i política lingüística\nNúmero 19—2022 | Quins factors propicien el pas de l’aprenentatge del català a l’adopció de la llengua en el dia a dia?\nAquest apunt se centra en el pas de l’aprenentatge del català a l’adopció de la llengua en el dia a dia entre els aprenents del Consorci per a la Normalització Lingüística (CPNL). Malgrat l’elevat nombre de matrícules als cursos que ofereix aquesta institució, les dades mostren que una part significativa dels aprenents no transforma els coneixements adquirits en ús de la llengua fora de l’aula. Amb l’objectiu de dilucidar quins factors propicien l’adopció de la llengua entre les persones adultes que no la tenen com a inicial, s’ha analitzat el com i el perquè d’aquest procés través de les veus del professorat i els dinamitzadors del CPNL. Els resultats apunten que un element determinant perquè un aprenent adopti el català és la integració en xarxes de socialització catalanoparlants. Tenint en compte això, proposem avançar cap a un enfocament més integral de l’acollida lingüística mitjançant un cicle d’acompanyament a la integració lingüística, en el qual s’aborden en paral·lel els coneixements lingüístics, els usos i la inclusió en xarxes de socialització catalanoparlants.\nTags: acollida lingüística, adopció del català, aprenentatge del català, nous parlants, polítiques lingüístiques\nAquest apunt se centra en l’aprenentatge del català entre la població adulta de Catalunya. Una societat oberta, diversa i receptora d’immigrants que d’entrada no en coneixen la llengua pròpia, i que en el seu procés d’integració lingüística es troben amb una llengua interposada i molt més potent demogràficament: el castellà —que és, a més, la llengua inicial de la meitat dels nouvinguts, com ressaltàvem en un apunt anterior. La sostenibilitat del català en el mitjà i llarg termini depèn, en part, de l’aprenentatge i l’ús de la llengua per part d’aquesta població, que el 2020 representava un 36,4% del total, sumant els nats a la resta de l’Estat i a l’estranger. Per aprofundir en aquesta realitat, es parteix de dades de l’enquesta d’usos lingüístics de la població de 2018 (EULP18) per fer un retrat de les persones que han fet algun curs de català per a adults, fora del sistema educatiu, i de les persones que tenen interès a aprendre català o a millorar-ne el seu coneixement actual.\nTags: adopció del català, aprenentatge del català, Demolingüística, nous parlants, polítiques lingüístiques\nEn aquest apunt ens concentrem a explicar algunes característiques de l’alumnat d’origen brasiler a Catalunya i de la seva llengua de referència, el portuguès; a parlar d’algunes accions que grups locals duen a terme per donar a aquesta llengua més visibilitat en el sistema escolar; i a reflexionar sobre el seu encaix amb les polítiques lingüístiques actuals per a les llengües i les cultures d’origen en l’àmbit educatiu.\nTags: alumnat d’origen brasiler, llengua portuguesa, llengües i cultures d’origen, polítiques lingüístiques llengües i cultures d’origen; alumnat d’origen brasiler; llengua portuguesa\nEl món educatiu viu immers en una renovació pedagògica que canvia significativament les bases sobre les quals s’havia fonamentat el sistema educatiu fins a l’actualitat. Aquest canvi no només afecta els aspectes tecnològics, sinó que comporta un canvi profund en el rol del professor, en les activitats que es fan a l’aula i, en conseqüència, també en les interaccions entre alumnes i professors. Aquest apunt resumeix una recerca sobre l’impacte d’aquests canvis pedagògics en l’adquisició i l’ús de la llengua catalana, i es pregunta en quina mesura poden afectar els nivells finals de competència lingüística de l’alumnat i si caldria tenir més present l’aspecte lingüístic en la renovació pedagògica en marxa.\nTags: competència lingüística, renovació pedagògica, sociolingüística educativa, usos lingüístics escolars\nQuan una parella lingüísticament mixta té fills, sovint desitja que siguin capaços de parlar la llengua de cada progenitor. Teòricament parlant, aquestes parelles lingüísticament mixtes poden proporcionar als seus fills l’oportunitat de ser bilingües en les llengües dels dos progenitors. Tanmateix, aquests progenitors mixtos poden trobar-se amb dificultats per a transmetre una llengua d’herència en un context en què és socialment feble, i encara més quan es vol transmetre conjuntament amb una llengua minoritzada –una situació que proposem anomenar de doble minoria. L’estudi que es resumeix en aquest Apunt tracta d’entendre com afronten les famílies de parla japonesa-catalana o japonesa-castellana la transmissió de les llengües en aquest context, amb una atenció especial al japonès com a llengua d’herència.\nTags: Catalunya, japonès, llengua d’herència, transmissió lingüística intergeneracional\nDes que es va iniciar la sèrie d’enquestes d’usos lingüístics de la població de Catalunya (EULP), l’any 2003, les dades mostren que, tot i que Catalunya ha passat a ser una societat multilingüe, continua havent-hi dues llengües que es reparteixen el gruix dels usos lingüístics de la població: el català i el castellà. La primera, llengua pròpia i històrica del país. La segona, present a Catalunya, en primer lloc, per contacte «vertical», a conseqüència de les polítiques d’extensió del coneixement del castellà i d’homogeneïtzació lingüística impulsades pels poders centrals de l’Estat. I en segon lloc i ben entrat el segle XX, també per contacte «horitzontal», com a resultat de diferents episodis d’immigració des de territoris castellanoparlants de l’Estat i, més recentment, des de Llatinoamèrica. En aquest Apunt tractem de dilucidar si a Catalunya els usos del català i del castellà són simètrics o, per contra, si apunten a l’existència de desequilibris i a una situació de fragilitat del català.\nTags: Catalunya, Demolingüística, lengua castellana, llengua catalana, usos lingüístics\nCatalunya sempre ha estat una terra de pas i d’acollida. El que representa una novetat és que des del tombant de mil·lenni ha esdevingut també una societat multilingüe i multicultural, com a resultat de l’arribada de més d’un milió de persones amb orígens geogràfics i lingüístics molt diversos. Tot i que, històricament, la integració al país s’ha basat en l’anomenat ius linguae —és a dir, en l’adopció del català—, el predomini demogràfic, mediàtic, sociopolític i legal del castellà en la Catalunya contemporània sembla que dificulta que aquests nous immigrants arribin a apropiar-se plenament del repertori lingüístic complet de la societat receptora, entès com el domini funcional del català i el castellà. Però què en sabem, exactament, sobre la realitat lingüística dels catalans nascuts a l’estranger? A l’Apunt número 6 vam explorar el tema partint de les dades del cens del 2011. En aquest apunt l’analitzem a partir de les dades de l’última onada de l’Enquesta d’usos lingüístics de la població de Catalunya, de 2018, després d’haver abordat la realitat dels catalans de naixença en el número 11 i la dels nascuts a la resta de l’Estat en el número 12.\nTags: Catalunya, Demolingüística, llengua catalana, lloc de naixement\nCatalunya ha estat, històricament, terra de pas i d’acollida. Sense un Estat propi que li permetés regular la incorporació de la nova població, la integració al país ha tendit a basar-se en l’anomenat ius linguae, és a dir, en l’adopció del català. Avui dia, l’ús del català continua funcionant en bona mesura com a mitjà d’integració simbòlica a la comunitat per a les persones que no hi han nascut. Tanmateix, les polítiques lingüístiques vigents a l’Estat espanyol i el predomini demolingüístic del castellà fan que no es pugui equiparar automàticament incorporació a la societat catalana amb integració plena al coneixement, l’ús i la identificació amb el català. En aquest sentit, el lloc de naixement continua essent una variable fonamental per a comprendre les diferències sociolingüístiques entre la població de Catalunya. En el número 11 dels Apunts vam explorar la realitat lingüística de les persones nascudes a Catalunya. El present número aborda els coneixements, usos i identificacions lingüístiques dels catalans nats a la resta de l’Estat espanyol, exceptuant-ne els nats en altres territoris de llengua catalana. Un tercer Apunt, d’aparició pròxima, abordarà la realitat de les noves immigracions, d’orígens i llengües inicials diversos. Tant en un cas com en l’altre, ens interroguem sobre les polítiques lingüístiques que cal aplicar per a minimitzar les desigualtats sociolingüístiques com a conseqüència de l’origen.\nL’any 1979, l’Estatut d’Autonomia plebiscitat pel poble de Catalunya va estipular que el català era «la llengua pròpia» de Catalunya. En fer-ho, hom va partir del fet, irrebatible en termes històrics, que aquest idioma ha estat no sols l’únic autòcton —amb permís de la llengua de signes catalana i l’occità aranès a l’Aran—, sinó també la llengua en què s’ha desenvolupat el gruix de la vida quotidiana de la societat catalana d’ençà de la seva constitució com a poble. De fet, tal com mostrava el nostre apunt número 7, a Catalunya el coneixement del castellà no va universalitzar-se fins al segle XX, de manera que es pot sostenir que, al llarg de la història, ser català ha implicat saber parlar català i tenir-lo per llengua habitual. Al llarg dels segles xx i xxi, la combinació de les immigracions massives i les polítiques lingüístiques aplicades per l’Estat espanyol han comportat que l’associació entre ser català, saber la llengua pròpia del país i utilitzar-la habitualment s’hagi afluixat considerablement. Avui dia hi ha percentatges considerables de població que s’identifiquen com a catalans, fins i tot de manera exclusiva o predominant, que no saben la llengua pròpia del país i/o l’usen ben poc. Les polítiques de normalització de la llengua han intentat recuperar el vincle dels catalans amb la llengua pròpia fent del català una llengua compartida per tota la població independentment del seu origen personal. La publicació recent de l’Enquesta d’usos lingüístics de la població (EULP) de Catalunya de l’any 2018 permet actualitzar aquesta relació, tot centrant-se en un col·lectiu molt concret: el de les persones nascudes a Catalunya. Apunts posteriors analitzaran la situació entre els catalans d’adopció vinguts d’altres indrets.\nTags: Barcelona, Catalunya, llengua catalana, multilingüisme\nNúmero 09—Maig 2019 | ¿Els estudiants de secundària confien en ells mateixos… lingüísticament?\nLa recerca sobre l’adquisició de llengües ha evidenciat la importància d’un concepte poc estudiat fins ara, la confiança lingüística, que és clau per entendre la relació que els parlants establim amb les llengües. Però què és exactament la confiança lingüística? Com es mesura? És variable al llarg del temps o, per contra, és estàtica? El sistema educatiu català garanteix als estudiants uns nivells de confiança lingüística suficientment alts en català i castellà? Aquest apunt resumeix un estudi que ha posat el focus d’atenció en la confiança lingüística dels estudiants catalans en diferents moments del seu procés d’escolarització, i que dona resposta a algunes d’aquestes preguntes.\nTags: Catalunya, confiança lingüística, model de conjunció en català, sociolingüística educativa\nNúmero 08—Abril 2019 | El català: llengua minoritària o llengua mitjana?\nPossiblement existeix encara en la majoria de la població de les terres de llengua catalana la percepció errònia del català com a llengua petita o minoritària, poc important en el context europeu. Com que les percepcions sovint no depenen tant de la realitat com dels conceptes que ens ajuden a representar-nos-la, hem cregut convenient proposar un terme que ens permeti sortir de la dicotomia gran/petita, el de comunitats lingüístiques mitjanes. Amb aquest rètol hem pogut caracteritzar en la nostra recerca una tipologia de llengües d’entre 1 i 25 milions de parlants, amb un alt desenvolupament econòmic, i un important grau d’autogovern, fossin o no completament independents. Incloíem així llengües com ara el danès, el finès, el txec, el noruec, l’eslovè, el lituà, l’estonià, el neerlandès… i el català.\nTags: comunitats lingüístiques mitjanes, política lingüística\nNúmero 07—Març 2019 | Des de quan som bilingües els catalans?\nEls catalans sempre hem estat bilingües? I si no ho hem estat sempre, quant fa que ho som? I per què? Com va ser el procés de bilingüització de Catalunya? Amb quina actitud s’hi van enfrontar els parlants? En aquest apunt es presenta el resum d’un projecte en què s’han estudiat les històries de vida de persones de més de 90 anys amb la finalitat de conèixer com van viure la penetració primerenca del castellà a Catalunya, i quin era el seu comportament davant les interaccions amb persones de llengua primera castellana.\nTags: bilingüització, Catalunya, norma de convergència, segle XX\nNúmero 06—Febrer 2019 | L’adquisició del català per part dels nouvinguts depèn del lloc d’origen?\nAl llarg del segle XX i principi del XXI, Catalunya ha estat el punt de destinació de diverses onades immigratòries, de manera que actualment hi resideixen un gran nombre de persones nascudes en altres indrets, tant de l’Estat espanyol com de la resta de països del món. Els processos d’integració lingüística d’aquests col·lectius han variat molt en funció de diverses variables, com ara el moment en què van arribar, la seva via d’inserció laboral predominant, el nivell sociocultural que tenien en arribar i el que han assolit, etc. Dedicarem aquest apunt a escatir, a partir de les dades sobre llengua i origen geogràfic del Cens de població de 2011 (Vila i Sorolla 2016), fins a quin punt el país d’origen dels immigrants té relació amb l’adquisició —o no adquisició— del català, i quines altres variables hi intervenen\nTags: adquisició del català, Demolingüística, immigració\nNúmero 05—Gener 2019 | Podem elaborar perfils sociolingüístics forenses a partir de corpus discursius d’àmbit escolar?\nSheila Queralt, Roser Giménez\nEl discurs d’un individu ens pot aportar informació sociolingüística sobre ell o ella: quants anys té? És noi o noia? D’on és? Quina és la seva llengua inicial? Fins i tot, és possible definir un conjunt de trets lingüístics propis que caracteritzen aquest individu i el diferencien de la resta? En aquest article s’analitza amb finalitats forenses el corpus discursiu del projecte de recerca educativa RESOL, amb l’objectiu de determinar variables que mostrin diferències per edat, sexe, perfil geogràfic i individu.\nTags: lingüística forense, sociolingüística\nNúmero 04—Desembre 2018 | El català i les tesis doctorals: una tria limitada?\nAvel·lí Flors-Mas, F. Xavier Vila\nLa utilització d’una llengua per a funcions universitàries constitueix una operació fonamental del procés d’expansió funcional i elaboració formal que permet disposar d’una llengua apta per a tots els usos. En aquest context, hi ha hagut certa tendència a considerar la llengua de les tesis doctorals com un dels indicadors de completesa funcional d’una llengua, però per diversos motius el català mai no ha arribat a assolir l’estatus de llengua hegemònica de les tesis doctorals fetes al nostre país. A més, durant les darreres dècades el nostre sistema universitari es troba immers en un procés de canvi des d’un marc nacional a un altre d’internacional que està tenint un impacte en la funció i el format de les tesis doctorals. En aquest marc, quines llengües trien els estudiants de doctorat de les universitats dels territoris de llengua catalana a l’hora de redactar les seues tesis? Hi ha diferències entre territoris o segons l’àmbit de recerca? I quines conseqüències té l’ús del català en aquest camp sobre la seua viabilitat com a llengua acadèmica?\nTags: política lingüística universitària, tesis doctorals, tries lingüístiques; política lingüística universitària tesis doctorals\nNúmero 03—Novembre 2018 | Triar per transmetre: la mida importa?\nTriar quina llengua parlar amb els fills pot ser una decisió important per als progenitors, sobretot quan parlen més d’una llengua o viuen en una societat multilingüe. Com justifiquen les seves tries i quins són els criteris que s’hi apliquen? Aquest article es basa en la tesi doctoral Transmitting English Abroad: Transnational anglophone parents raising children in Barcelona, en la qual s’ha estudiat quines llengües s’utilitzen a la llar en famílies amb un o dos progenitors transnacionals anglòfons i s’ha indagat en els papers i valors que s’atribueixen a l’anglès, el castellà i el català.\nTags: gestió lingüística familiar, representacions lingüístiques, transmissió lingüística intergeneracional\nNúmero 02—Octubre 2018 | El plurilingüisme familiar: una oportunitat pel català?\nEmili Boix-Fuster, Anna Paradís\nÉs innegable que les polítiques lingüístiques familiars representen una baula fonamental en el procés de reproducció de la llengua catalana, especialment en el cas de persones no catalanoparlants que, en un moment donat, decideixen transmetre el català a la seva descendència. Però quines són les raons que motiven aquestes decisions, i com es negocien el marc de la parella? En quins perfils de parlants es detecten més canvis?\nTags: ideologies lingüístiques, política lingüística familiar, transmissió lingüística intergeneracional\nNúmero 01—Setembre 2018 | El salt a secundària: realment disminueix, l’ús del català?\nEn la trajectòria vital de qualsevol individu, hi ha determinats moments més susceptibles de desencadenar canvis en els usos lingüístics. Una d’aquestes «etapes crítiques» és el pas de la primària a la secundària, però fins a quin punt el salt a la secundària provoca canvis lingüístics? I quines són les transformacions concretes en les pràctiques lingüístiques dels adolescents?\nTags: adolescència, sociolingüística educativa, usos lingüístics\nSobre els Apunts...


Joan Ribó ha participat en l’acte de lliurament dels Premis Jaume I. L’Ajuntament patrocina el de Noves Tecnologies - Valencia noticies\nL’alcalde de València, Joan Ribó, s’ha manifestat hui taxatiu: “Sense ciència, investigació i innovació no hi ha futur, i m’atrevisc a dir que ni tan sols present”. Amb estes paraules el primer edil ha sostingut “una de les seues reivindicacions, que enguany cobra més sentit que mai, colpejats durament per una pandèmia a la qual només podrem véncer apostant fermament per elles”. Durant la cerimònia de lliurament dels Premis Rei Jaume I, celebrada a la Llotja i presidida per la reina Letizia, Joan Ribó ha defés que “les ciutats s’han de repensar, amb espais compartits de reflexió estratègica on tenen cabuda estos guardons que atorga la Fundació Premis Jaume I amb la col·laboració d’altres entitats i administracions com l’Ajuntament de València”, que patrocina el de Noves Tecnologies, que en la present edició ha reconegut el treball de la professora Laura Lechuga Gómez per les seues contribucions al disseny i al desenvolupament de nous biosensors essencials per a un diagnòstic clínic, primerenc i ràpid.\nJoan Ribó, que ha estat acompanyat d’altres membres de l’equip de govern, ha assegurat que “la innovació ens permetrà configurar ciutats més saludables, sostenibles, compartides i emprenedores”. I ha explicat: “Esta és la tasca que ja fem a València, intentant fer una ciutat on tot siga més fàcil, amb oportunitats per als més joves i acompanyant els nostres majors en les seues necessitats; estenent cultura als nostres barris; fent-nos més sostenibles”. “En definitiva-ha aclarit- treballem perquè la innovació ha de possibilitar que ciutats com València estiguen a l’avantguarda, no per a situar-nos al capdavant de cap rànquing o classificació, sinó perquè els nostres veïns i veïnes puguen comprovar de primera mà la seua utilitat: millorant la seua vida quotidiana”.\nJoan Ribó ha exposat alguns dels reptes de l’Ajuntament que treballa per reduir el 90% de la presència de plàstics o microplàstics a les platges, perquè la ciutadania compte amb un aire de qualitat els 365 dies a l’any; per acabar amb el 50% de l’obesitat infantil; o per recuperar la qualitat de l’aigua de l’Albufera tal com estava abans del 1960. “Eixos, que són els nostres reptes, també ho són -n’estic segur- els d’una gran part de les ciutats arreu del món. Per això hem encetat missions d’innovació en el marc de l’Agenda Urbana 2030 i dels Objectius de Desenvolupament Sostenible de Nacions Unides”, ha explicat.\nEn este sentit, l’alcalde ha parlat de repensar el model de ciutat, “ja que els canvis socials, econòmics, climàtics i tecnològics ens obliguen ara a veure-la des de diferents perspectives, i sempre partint de la co governança amb la ciutadania”. Per això, ha afirmat: “és clau la creació d’un espai de reflexió estratègica i este ha de ser compartit entre l’Acadèmia, les institucions públiques, les empreses i la societat civil”.\n“El desenvolupament de la investigació i la innovació, i l’enfortiment d’una societat basada en el coneixement des de les persones i per a les persones marcarà la diferència entre una forma de viure o una altra. I el nostre desig és avançar cap a la sostenibilitat, la justícia social i la inclusió; cap a una globalitat on es perda l’essència de ser qui som”, ha afirmat per acabar amb felicitacions per a totes les persones premiades en les diferents categories.\n“Voldria fer especial menció al guardó que atorga l’Ajuntament de València, referit a les Noves Tecnologies. Enguany s’ha premiat l’estudi de la professora Laura Lechuga Gómez i la seua capacitat d’aplicar les seues innovadores eines de diagnosi ha suposat un desafiament en el programa que està desenvolupant per a la detecció de la covid-19.\nLa resta dels premiats en esta XXXII edició dels Premis Jaume I han sigut: Francisco José García Vidal, en la categoria d’Investigació Bàsica; Diego Puga Pequeño, en Economia; Miguel Beato del Rosal, en Investigació Mèdica; Fernando Maestre Gil, en Protecció del Medi Ambient; i Verónica Pascual Boé, en la modalitat Emprenedor.\nTots ells han sigut triats per la qualitat dels seus respectius treballs, i cada premi està dotat amb una medalla d’or, un diploma i 100.000 euros que es concedissen amb el compromís de reinvertir part de l’import en investigació i emprenedoria a Espanya.\nEn general, i en paraules de l’alcalde, “apostar per la ciència, la investigació i la innovació és fer-ho sobre segur. Només quan ens adonem que més que despesa, és una inversió, podem assolir una societat i una ciutat a l’altura dels guardonats d’estos Premis Jaume I”.\nEn la seua entrega també han participat el president de la Generalitat, Ximo Puig, el ministre de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana. José Luis Ábalos, i el president de la Fundació Premis Jaume I, Vicente Boluda.\nL’ajuntament nomena el tribunal per a la major oposició dE Policia Local de la història a València


Goigs a la Mare de Déu de Ripoll que's venera en el seu monestir de la parroquia de Ripoll i Bisbat de Vic. · Biblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus\nGoigs a la Mare de Déu de Ripoll que's venera en el seu monestir de la parroquia de Ripoll i Bisbat de Vic.\nAlió, Francesc, 1862-1908\n[s. l.]: Imp. Publicacions de l'Arxiu Marià, [s. a.]\nAlió, Francesc, 1862-1908 i Verdaguer, Jacint, 1845-1902, “Goigs a la Mare de Déu de Ripoll que's venera en el seu monestir de la parroquia de Ripoll i Bisbat de Vic. ,” Biblioteca Digital del Centre de Lectura de Reus, consulta 26 setembre de 2021, https://bd.centrelectura.cat/items/show/7120.


Moltes famílies cada vegada estan més interessades en com augmentar la proporció de proteïna vegetal en la seva dieta. Per això, oferim tallers de cuina basats en receptes on llegums, cereals integrals, hortalisses, fruita o llavors en són protagonistes. És el cas de...\nAmb els 50è aniversari volem compartir com la il·lustradora Pilarín Bayés va crear el passat estiu el personatge de la Farinetes, que pretén ser un homenatge a tots els avis i àvies. Amb ells compartirem una estona tan valuosa com és el temps del migdia. De la seva...\nEl projecte Pesa i Pensa ha participat en una acció de sensibilització sobre el malbaratament alimentari entre escoles escoceses i catalanes en el marc de la Setmana Europea de Prevenció de Residus (EWWR, European Week for Waste Reduction). L’acció, promoguda a casa...\nUn taller de cuina en família ens ha permés trobar-nos amb els nens i nenes que el curs passat van guanyar el concurs de receptes del Vospa Tour. Aquest va ser el projecte educatiu que vam engegar per contribuir a una escola més inclusiva des de l’alimentació, les...\nAl ventall de jocs del Farinetes Tour no podien faltar els de xapes. Podem donar una segona vida a un material de rebuig i, a més de jugar, col·leccionar-ne de diferents i amb colors llampants perquè els nens i nenes les puguin intercanviar. Aquesta és la proposta...


finques | H A B I T A R E N Y S - Ofertes habitatges\ni serveis immobiliaris\nJoan de Pons Recolons\nadministrador de finques col.legiat num. 5620\nweb en construccio. per a qualsevol aclariment o dubte T/ 93 795 86 82\nlloguer a Arenys de Mar\nsi + fred\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de tipus dúplex de 131m2 construits (119,92 m2/útils), situat en el casc antic de la població amb 3 terrasses i amb vistes panoràmiques del mar i la població.\n... habitarenys 1400\n(*) Índex R. P. LL. Àrea inferior 6,81 €/m2 – Mig 8,62 €/m2 – Àrea superior 13,11 €/m2\n2n de 3\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 80m2, 3 habitarencions (2 dobles, 2 amb armaris) i 2 banys. Amplia sala menjador amb sortida a balcó ample i cuina amb sortida a galería de rentat. Disposa de calefacció i d´ascensor. Inclou zona esportiva Club Social Mar-Munt (pisicina, pistes, zona ajardinada, etc).\n... habitarenys 1715\n(*) Índex R. P. LL. Àrea inferior 9,34 €/m2 – Mig 10,52 €/m2 – Àrea superior 13,54 €/m2\nArenys de Mar, per llogar, ** EN REFORMES **\n... habitarenys 1697\n(*) Índex R. P. LL. Àrea inferior 9,24 €/m2 – Mig 10,39 €/m2 – Àrea superior 13,17 €/m2\n* Disponible a partir juny 2022 *\ninformació general dels habitatges lloguer\n* subministraments donats d'alta\n* cèdula d'habitabilitat vigent\n* certificat d'eficiència energètica vigent\n* no s'admeten animals domèstics\n* es requereixen mínim 2 mesos de fiança\n* es requereix adderir-se a l'avalloguer generalitat(gratuit)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge cèntric de 59,24m2/ütils amb terrrassa de 20m2. Tot exterior. Tancaments d´alumini amb doble vidre, calefacció i aire condicionat centralitzat. Amplia cuina menjador amb zona de rentat. Bany complet.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 65m2 s/CHB, de 3 habitacions (dues amb armaris encastats). 2n pis sense ascensor. Menjador, cuina independent. Bany amb dutxa. Galeria de rentat. Cèntric.\n2n de 2\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 73m2/útils, 3 habitacions (1 doble i 2 individuals), Sala menjador amb sortida a balcó tancat. Cuina i bany amb dutxa. 1r pis sense ascensor. Disposa de calefacció.CEE: F(234) - F(49)\n+ aire cond.\n1r de 4\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 60m2 útils, amb acabats de qualitat. 2 habitacions i 1 bany complet (banyera). Amplia sala menjador amb sortida a balcó. Cuina independent amb sortida a galeria de rentat. Disposa de calefacció a gas, aire condicionat centralitzat, tancaments i persianes d'alumini amb doble vidre. CEE: E(144) E(30)\n3r de 3\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 56m2, 2 habitacions (doble+indv) amb armaris encastats, menjador amb cuina independent. Bany amb dutxa. Disposa de calefacció, parquet en tot l'habitatge i traster. L'edifici disposa d'ascensor. Situació cèntrica.\n3r de 4\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 50m2 útils, amb acabats de qualitat. 1 habitació suit amb bany complet (banyera). Amplia sala menjador amb sortida a balconet amb vistes al parc infantil. Cuina gran i independent.\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de 75m2, situat en el casc antic de la població, de 3 habitacions amb armaris encastats i bany (dutxa). Amplia sala menjador amb grans finestrals. Disposa de calefacció i ascensor.\nsi\t+ aire\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 130m2 útils, de 4 habitacions exteriors i dos banys complets. Amplia sala menjador i cuina independent amb sortida a terrasseta amb vistes al mar. L'edifici disposa d'ascensor i terrat comunitari.\n4t de 4\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de tipus dúplex, de 75,77m2 útils, 4 habitacions amb armaris encastats i dos banys complets. Amplia sala menjador amb cuina oberta. Una de les habitacions es de tipus suite amb sortida a amplia terrassa amb vistes al mar i a la població. L'edifici disposa d'ascensor i terrat comunitari.\n4t de 5\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 4 habitacions ( 3 individuals i una doble). Sala menjador amb sortida a terrassa, cuina office i zona de rentat. 2 banys (dutxa i banyera). Calefacció, parquet en tot l'habitatge, calefacció, ascensor, terrat comunitari.\nArenys de Mar, per llogar, LOFT d'una única sala (cuina, menjador i habitació) amb un bany complet. Semi moblat.\nArenys de Mar, per llogar, planta baixa d'una habitació amb armaris encastats i bany complet. Sala menjador amb cuina oberta.\n2n de 4\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge reformat de 75,77m2, de 3 habitacions amb armaris de paret i bany. Disposa de calefacció i ascensor.\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de 75,77m2, situat en el casc antic de la població, de 3 habitacions amb armaris encastats i bany (dutxa).Sala menjador amb sortida a pati. Disposa de calefacció i ascensor.\nbx de 3\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge en planta baixa, de 90m2, situat en el casc antic de la població, de 3 habitacions (suite i 2 individuals) i 2 banys (dutxa i banyera). Quartet de rentat. Sala menjador amb sortida a terrassa-pati. Cuina office. Disposa de calefacció i aire condicionat centralitzat.\nsi + a.cond\n1r de 1\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 54m2, 2 habitacions. Sala menjador amb sortida a terrassa, cuina oberta. Bany complet. Situació cèntrica.\nbx de 2\nsi + pati\nArenys de Mar, per llogar, habitatge en planta baixa de 115,75m2, 3 habitacions i 3 banys. Sala menjador amb sortida a pati Gran cuina. Situació cèntrica.\n1r de 3\nArenys de Mar, per llogar, habitatge semi moblat de 65m2. 3 habitacions. Menjador amb sortida a balcó ample. Cuina independent amb galeria de rentat. Bany amb dutxa. Disposa de calefacció.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 90m2 s/CHB, de 4 hab. amb armaris encastat i 2 banys (bany i lavabo). Sala menjador amb sortida a blacó ample. 3r pis sense ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 65m2, 2 habitacions (doble+indv) amb armaris encastats, menjador amb sortida a balcó, cuina office i zona de rentat. Bany amb dutxa. Disposa de calefacció, parquet en tot l'habitatge i traster. L'edifici disposa d'ascensor. Situació cèntrica.\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge tipus estudi de 45m2, tot exterior, d´una habitació doble amb armari encastat i bany complet. Cètric Disposa parquet, tancaments d'alumini, persianes motoritzades i aire cond./bomba de calor per aire. 2n pis amb ascensor.\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de 73m2, zona alta, 3 habitacions (dues dobles amb armaris) i 2 banys complets. Amplia sala menjador amb sortida a balcó ample i cuina allargada amb zona de rentat. Disposa de calefacció. 4t pis amb ascensor. CEE: E(109)- E(23\nArenys de Mar, per llogar, pis de 55m2/útils, cèntric de 2 habitacions amb armaris. Sala menjador amb sortida a blacó amb vistes al centre de la població. Cuina i bany complet. Disposa de gas ciutat. 4t pis amb ascensor. CEE: E(32) E(128).\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 58m2/útils, situat al rial de les Canalies. de 3 hab. i 2 banys reformats. Amplia sala menjador amb sortida a balco gran. Cuina reformada amb galeria de rentat. 3r pis sense ascensor. Tot exterior. Armaris encastats. CEE: G(413) G(80)\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de tipus duplex, de 90m2, situat en el casc antic de la població, de 3 habitacions (suite, doble i individual), 2 banys (dutxa, banyera) i lavabo de servei. Quartet de rentat. Sala menjador, cuina office. Disposa de calefacció i aire condicionat centralitzat. 1r pis amb ascensor.\nalguns serveis que oferim:\n* administració de finques en lloguer\n* confecció contractes de lloguer\n* tramitar ingressos i devolucions fiances\n* tramitar ingressos ITP\n* tramitar cèdules d'habitabilitat\n* tramitar certificats d'eficiència energètica\nArenys de Mar, per llogar, habitatge sense moblar de 66m2/útils, tot exterior, situat al cas antic de la població. 2 habitacions dobles, 2 banys (dutxa i banyera). Cuina menjador amb sortida a terrassa assolellada. Disposa de parquet, de calefacció amb bomba de calor (inverter) i d'aire acondicionat. Atic amb ascensor.\n1r de 2\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de 68m2, cèntric, 2 habitacions dobles amb armaris encastat i bany complet. Sala menjador amb sortida a terrassa i cuina amb quartet de rentat. Disposa de calefacció. 1r pis sense ascensor. Edifici de pocs veins.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 56m2/útils, 2 habitacions (doble+indv) amb armaris encastats, menjador amb sortida a balcó, cuina office i zona de rentat. Bany amb dutxa. Disposa de calefacció, parquet en tot l'habitatge i traster. L'edifici disposa d'ascensor. Situació cèntrica.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 95m2/útils, 4 habitacions (2 dobles exteriors i 2 individuals interiors), i bany amb plat de dutxa. Amplia sala menjador amb grans finestrals. Cuina reformada amb sortida a galería de rentat. L´edifici disposa d´ascensor i video porter. CEE: E(95) - E(24)\ninformació per posar una finca en lloguer\n* DNI propietari/s\n* còpia escriptura propietat o nota simple registre\n* Rebut IBI\n* Cèdula d'habitabilitat (si no en disposa o està caducada la tramitem)\n* Certificat d'Eficiència Energètica (si no en disposa o està caducat el tramitem\n* Compte bancari on es farà l'abonament del lloguer\n* Factures i Subministraments (electricitat, aigua i gas )\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 72m2/útils, situat a la Pl. Església, de 3 hab. i 2 banys. Amplia sala menjador. Cuina gran amb galeria de rentat. 1r pis amb ascensor. Armaris encastats. CEE: C(48) B(08)\nbx de 4\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 53m2 útils, amb acabats de qualitat. 1 habitació doble amb 1 bany complet (banyera). Amplia sala menjador,cuina gran i independent amb sortida a galeria de rentat. Disposa de calefacció a gas, aire condicionat centralitzat, tancaments i persianes d'alumini amb doble vidre. CEE: E(110) E(23)\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge tipus casa adossada de 165m2/útils, tot exterior, de 4 habitacions amb armaris encastat (3 hab. dobles), lavabo de servei i bany complet. Sala menjador amb llar de foc i sortida a terrassa. Cuina amb sortida a pati posterior. Disposa de calefacció radial Ampli garatge amb zona de rentat i golfes amb solarium.\nE(131) - E(33)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge amb terrassa, de 61m2/útils. Sala menjador, cuina amb galeria de rentat. 3 habitacions amb armaris. Bany complet 1r pis sense ascensor. CEE: E(131) - E(33)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 55,80m2, 2 habitacions. Sala menjador amb sortida a terrassa, cuina oberta. Bany complet. Situació cèntrica.\nArenys de Mar, per llogar,\nE(183) - F(46)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge tipus estudi de 50m2, d´una sola habitació doble amb armari encastat. Amplia sala menjador amb cuina equipada. Bany. Disposa de calefacció eléctrica per acumuladors per aprofitar tarifa reduida. Edifici amb ascensor. Subministres donats d´alta. Situat en la zona alta a prop de supermercats\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de 68m2, cèntric, 2 habitacions i bany complet. Sala menjador de dues alçades amb altell, llar de foc i sortida a terrassa. Cuina independent amb office. 2n pis sense ascensor. Edifici de pocs veins.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge amb mobles de 97m2, tot exterior, situat a prop del Parc de Lourdes. 3 habitacions (dues dobles), un bany complet i un lavabo. Amplia sala menjador amb sortida a terrassa assolellada. Cuina office equipada. Disposa de calefacció. 2n pis amb ascensor.Piscina i zona comunitària.\nArenys de Mar, per llogar, habitatges de tipus àtic de 66 m2 s/CHB, de 3 habitacions i 2 banys (bany i lavabo) Sala menjador amb sortida amb terrassa assolellada. 4t pis amb ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 65m2 útils, amb acabats de qualitat. 2 habitacions dobles (1 suite) amb 2 banys complets (dutxa i banyera). Disposa de calefacció a gas, aire condicionat centralitzat, tancaments i persianes d'alumini amb doble vidre. CEE: D(86) D(19)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge cèntric de 87m2/útils, de 3 habitacions dobles Amplia sala menjador, cuina equipada amb electrodomèstics i sortida a galeria celobert. Disposa de calefacció, dos banys. 1r pis amb ascensor: CEE: E(207) E(43)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 62m2/útils, cèntric, de 3 habitacions (doble i 2 indv) i bany complet. Ampli menjador i cuina semi-independent. Galeria de rentat. Disposa de calefacció. 1r pis amb ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 60m2/útils, 2 habitacions dobles, bany complet i quartet de rentat. Sala menjador i cuina amb sortida a terrassa interior. Disposa de calefacció. Situació cèntrica.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 60m2/útils, 2 habitacions dobles amb armaris encastats i bany complet. Sala menjador i cuina amb sortida a galeria de rentat. Disposa de calefacció i aire condicionat al menjador. Situació zona Condis.\n4t de 7\nArenys de Mar, per llogar, habitatge cèntric de 73m2 útils, sense mobles, 3 habitacions: (doble + 2 indv) amb armaris encastats, Amplia sala menjador amb llar de foc i grans finestrals. Cuina reformada (GAS). Bany amb dutxa. L'edifici disposa d'ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 67m2/útils, de 3 habitacions (1 doble) i un bany amb dutxa. Amplia sala d'estar amb cuina oberta tipus i amb sortida a terrassa. Disposa de calefacció gas. Tancaments d´alumini amb doble vidre i parquet. Plaça de garatge, traster i acces a zona comunitària amb piscina, inclós en el preu.\nE(173) - E(32)\nArenys de mar, per llogar, habitatge de 93,35m2/útils, de 4 habitacions exteriors amb armaris de paret. Bany complet i lavabo de servei. Amplia sala menjador amb sortida a blacó gran i cuina exterior amb sortida a galeria de rentat. L´edifici disposa de terrat comunitari.\nArenys de Mar, per llogar, pis de 55m2/útils amb terrassa, cèntric de 2 habitacions amb armaris. Sala menjador amb sortida a blacó amb vistes al mar. Menjador amb cuina semi-independent. Disposa de gas butà. 2n pis sense ascensor. CEE: G(237) G(90).\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 65m2 útils, amb acabats de qualitat. 2 habitacions dobles (1 suite) amb 2 banys complets (dutxa i banyera). Amplia sala menjador amb sortida a balcó gran i vistes al carrer principal de la població. Cuina gran i independent amb sortida a galeria de rentat. Disposa de calefacció a gas, aire condicionat centralitzat, tancaments i persianes d'alumini amb doble vidre. CEE: E(154) E(32)\n3r de 4t\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge tipus àtic de 65m2, tot exterior, de 3 habitacions amb armaris encastat (2 hab. dobles) i bany complet. Sala menjador i cuina amb sortida a terrassa assolellada. Cuina i bany reformats. Disposa de calefacció i tancaments d'alumini. 3r pis sense ascensor. Edifici de 4 veins.\nArenys de Mar, per a llogar, casa adossada de 165m2 construits a tres vents. Sala menjador amb llar de foc i sortida a terrassa. Cuina amb sortida a pati posterior. Disposa de calefacció. Ampli garatge amb zona de rentat i golfes amb solarium.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 68m2/útils, 3 habitacions (1 doble i 2 individuals), Sala menjador amb sortida a balcó gran. Cuina amb office i sortida a galeria de rentat. 2n pis amb ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 70m2, situat al cas antic de la població. 4 habitacions (dues dobles) i un bany complet. Amplia sala menjador amb llar de foc. Cuina amb sortida a balcó. 1r pis sense ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge en planta baixa, de 35m2, tipus LOFT, però amb cuina independent. Gran sala de bany amb rentador. Situació cèntrica. Disposa d'electrodomèstics (nevera combi i rentadora) i calefacció elèctrica. Terrassa comunitària.\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de 58,42m2, situat en el casc antic de la població, de 2 habitacions amb armaris encastats i bany (dutxa).Sala menjador amb sortida a balcó. Disposa de calefacció i ascensor.\n3r de 5\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 80m2 amb terrassa de 40m2, situat al centre, 2 habitacions dobles. Amplia sala d'estar de 30m2 amb grans finestrals que donan sortida a un balcó llarg amb vistes. Cuina gran office equipada. 2 banys complets.Disposa de calefacció.Posibilitat de pl. de garatge +100€\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 117m2/útils, 4 habitacions (dues dobles i dos individuals), dos banys amb dutxes. Sala menjador amb sortida a balcó amb vistes al centre de la població. Amplia cuina office. Disposa de calefacció. L'edifici disposa d'ascensor. Situació cèntrica.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 91m2/útils, 4 habitacions amb armaris (2 dobles i 2 individuals), Sala menjador amb sortida a balcó gran amb fantàstiques vistes. Cuina amb sortida a galeria de rentat. Pis alt amb ascensor. Disposa de calefacció i tancament d'alumini, Tot exterior. CEE: E(165) - E(34) .\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 60m2 útils, amb acabats de qualitat. Amplia habitació amb sortida a balcó i 1 bany complet (banyera). Amplia sala menjador amb cuina semi independent. Espai de rentat. Sistema de calefacció elèctrica amb radiadors. Aire condicionat centralitzat. Tancaments i persianes d'alumini amb doble vidre. CEE: E(144) E(30)\nlloguer a Caldes d'Estrac\nCaldes d'Estrac, per a llogar, habitatge de tipus dúplex de 45m2 útils, tot exterior, d´una habitació doble amb ampli armari encastat i bany complet. Cuina menjador amb sortida a balcó-terrassa. Disposa de calefacció elèctrica i parquet en tot l'habitatge. 2n pis sense ascensor.SENSE ELECTRODOMESTISC\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 70m2 útils, de 3 habitacions(dues dobles i individual) Sala menjador amb aire condicionat i sortida a balcó. Cuina i bany complet. Disposa de terrassa privada i calefacció a gas. Edifici sense ascensor (1r. pis). Subministres donats d´alta. Situat en la zona alta a prop de supermercats i parcs\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 52,41m2/útils, 2 habitacions. Sala menjador amb sortida a terrassa, cuina oberta. Bany complet. Situació cèntrica.\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de tipus àtic, cèntric, de 55m2. Disposa d'una gran terrassa, 2 habitacions i un bany reformat. Sala menjador i cuina reformada. Tancaments d'alumini. Finca de pocs veins. 4t pis sense ascensor.\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge tipus estudi de 45m2, tot exterior, d´una habitació doble amb armari encastat i bany complet. Amplia sala menjador i cuina. Disposa parquet, tancaments d'alumini, persianes motoritzades i aire cond./bomba de calor centralitzat. 1f pis amb ascensor. Edifici de 4 veins.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 36m2s, 1 habitació principal amb armari de paret. Bany complet amb banyera. Sala menjador amb sortida a balcó, cuina i zona de rentat. CEE: E(128) E(25)\nsi + a.c.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 47m2, de 2 habitacions (doble i individual) i bany amb dutxa. Menjador amb cuina integrada. Disposa de calefacció eléctrica i aire condicionat. Tancaments d´alumini amb doble vidre i parquet. Possibilitat de llogar una cómoda plaça de garatge per +70€/mes.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 46m2/útils. 2 habitacions amb armaris Sala menjador amb cuina independent. Bany amb dutxa. CEE: G(280)-G(70).\nB(23) - A(5)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 109m2/útils, de 3 habitacions (2 dobles i suite) i 2 banys amb dutxa. Amplia sala d'estar i menjador amb cuina oberta tipus illa. Galeria de rentat, traster. Disposa de calefacció eléctrica i aire condicionat. Tancaments d´alumini amb doble vidre i parquet. Possibilitat de llogar una cómoda plaça de garatge per +100€/mes.\n1r de 5\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 205m2, situat al centre, 3 habitacions grans dobles, exteriors. Amplia sala d'estar de 39m2 amb grans finestrals que donan sortida a un balcó llarg amb vistes. Cuina office molt gran amb sortida a galeria de rentat i de reciclatge. Sala menjador de 20m2, convertible o be per habitació doble o be per un despatx gran. 2 banys complets. Disposa de calefacció i aire condicionat.Possibilitat de pl. de garatge +100€.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de tipus estudi, de 30m2. Amplia sala menjador amb cuina oberta. Habitació gran amb sala de bany (dutxa). Disposa de sostres alts. Terrat comunitari. 1r pis sense ascensor. CEE: G(322) G(82)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 55m2, 2 habitacions dobles i un bany complet. Amplia sala-menjador amb vistes al carrer principal de la població. Cuina gran i independent amb sortida a galeria de rentat. Disposa de calefacció, aire acondicionat. 1r pis amb ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge sense moblar de 70m2, tot exterior, situat al cas antic de la població. 3 habitacions (dues dobles) i un bany complet. Amplia sala menjador amb sortida a terrassa assolellada. Cuina office equipada. Disposa de parquet, de calefacció amb bomba de calor (inverter) i d'aire acondicionat. 2n pis sense ascensor.\nlloguer a Arenys de Munt\n4r de 5\nArenys de Munt, per llogar, habitatge de 75m2/útils, 3 habitacions i 2 banys. Sala menjador amb sortida a terrassa, cuina oberta amb galeria de rentat. Situació cèntrica. Disposa d'ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de tipus estudi, de 30m2. Amplia sala menjador amb cuina oberta. Habitació gran amb sala de bany (dutxa). Disposa de sostres alts. Terrat comunitari. 2n pis sense ascensor. CEE: G(322) G(82)\n2n de 5\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 96m2/útils, 4 habitacions ( 3 individuals i una suite). Armaris encastats. Sala menjador amb sortida a terrassa, cuina office i zona de rentat. 2 banys (dutxa i banyera). Aire acondicionat, parquet en tot l'habitatge. L'edifici disposa d'ascensor i terrat comunitari. Situació cèntrica.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge en planta baixa de 60,55m2/últis, de 3 habitacions (2 amb armaris). Bany reformat amb plat de dutxa. Sala menjador amb sortida a balcó ample, cuina amb zona de rentat. zona aparcament comunitari CEE: F(191) E(39)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de en planta baixa, de 40m2. Sala menjador amb cuina oberta. Habitació gran i bany. Planta baixa. CEE: G(396) G(67)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de tipus duplex de 95m2/útils, 3 habitacions (2 dobles i 1 individual), Sala menjador amb sortida a balcó gran. Cuina amb sortida a galeria. Al pis superior disposa d'una sala gran polivalent amb acces a la terrassa de 20m2 L´edifici disposa d´ascensor. Calefacció i tancaments alumini:CEE: E(200) - E(42)\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 38m2. Amplia sala menjador amb cuina oberta i sortida a terrassa coberta. Habitació i bany amb dutxa. Espai de rentat. Disposa de sostres alts. Terrat comunitari. CEE: G(322) G(82)\n4t de 6\nArenys de Mar, per a llogar, habitatge de 120m2, situat a primera línia de mar, a prop de l´estació de tren, de 4 habitacions (dues dobles i dues amb armaris de paret), 2 banys (banyera i dutxa). Amplia sala d'estar i menjador amb sortida a balcó ample i cuina office amb sortida a galeria de rentat. Disposa de calefacció. 4t pis amb ascensor.\nArenys de Mar, per llogar, habitatge de 65m2. Amplia sala menjador amb cuina americana i sortida a galeria. Habitació doble amb bany complet i habitació individual. Bany de servei amb dutxa. Disposa de terrassa comunitària amb quartet de rentat.\nRial sa clavella, 24 b2\n08350 - Arenys de Mar mapa\nTelèfon: +34 93 795 86 82 - FINQUES HABITARENYS


Escola Palau | Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\nEducació infantil i primària; alumnes de 3 a 12 anys.\nEs treballa en coordinació amb les escoles bressol de la població i amb l´Institut Ramon Casas i Carbó.\nCentre públic i, com a tal, democràtic aconfessional, respectuós amb les diferents religions i ideologies. La llengua d´aprenentatge és la catalana; es garanteix però, el domini oral i escrit de les dues llengües oficials: el català i el castellà. La llengua estrangera és l´anglès i s´imparteix a partir de 2n d'Educació Infantil (P4) fins a 6è.\nMetodològicament s´opta per un ensenyament actiu, on les noves tecnologies hi són presents, en un ambient de responsabilitat, de convivència, de solidaritat, de no discriminació i de coeducació i compromès amb el medi ambinet.On la relació escola família és molt important per el crixement intel·lectual i personal de l'alumne.\nAula d'educació especial, Biblioteca; aula de música i audiovisual; gimnàs/teatre; vestuaris per a nois i noies; aula de psicomotricitat; pista poliesportiva; pati per a educació infantil i pati per a educació primària. També es disposa de menjador i cuina pròpia. Totes les aules disposen de pissarra digital.\nProgrames especiífics del centre\nL´escola va posar en marxa, durant el curs 2002-2003, un Pla estratègic de "L´hort com a fil motivador per a l´adquisició de les competències básiques", queva tenir una durada de 4 anys. Actualment estem dins la Xarxa d'Escoles Verdes de Cataluna.\nPrograma d'Impuls a la lectura.\nDesdoblaments heterogenis de 12 o 13 alumnes per treballar: informàtica, hort, català, matemàtiques i anglès.\nEs tregballen les festes tradicionals.\nTel. 93 864 60 84\nHorari d´atenció: dilluns de 11,30 a 12,30, dimarts de 15,30 a 16,30 i divendres de 9 a 10h\nServeis que l´APA organitza:\n-Servei d'acollida matí( de 7.30 a 9h) i esplai tarda (de 16.45 a 18 h)\nAdreça: c/Arquitecte Falguera, 37\nTelèfon: 93 864 51 59\nFax: 93 864 67 22\nEscola Palau, vista del pati.


MWC 2012. Duracell Powermat: retoma el poder | Blog Mundo Contact\nInicioMWC 2012. Duracell Powermat: retoma el poder\nfebrero 28, 2012 mayo 21, 2012 mundocontact Autores, Carlos Fernández Amezcua, Gadgets, Tecnología, telefonía móvilduracell powermat, Mobile World Congress\n← MWC 2012. Defy Mini, la única novedad a destacar de Motorola\nMWC 2012. Segundo round: ahora con toda la carne en el asador →


Pintura ecològica per a dits i material per a manualitats - Artijoc, S.C.C.L\n> Tots els productes>Manualitats\nCalcomanies, tatuatges i adhesius (67)\n0 a 12 mesos (0)\n1 a 3 anys (2)\n3 a 5 anys (38)\n5 a 8 anys (87)\n8 a 12 anys (70)\n12 a 99 anys (18)\nMOTXILLA CONILLS KIDZROOM\nMOTXILLA GATS BEIX GRAN KIDZROOM\nMOTXILLA GUINEUS GRISES GRAN KIDZROOM\nMOTXILLA GIRAFES GRAN KIDZROOM\nHi ha 480 productes.\nOrdenar per -- Preu: més baix primer Preu: més alt primer Nom del producte: De la A a la Z Nom del producte: De la Z a la A Disponible Referència: més baix primer Referència: Més gran primer\nMostrar 30 60 150 per pàgina\nFES LA TEVA GUARDIOLA\nAquest kit d'activitats conté tot el necessari per construir una guardiola divertida i molt útil: aprendreu a portar els vostres comptes mentre feu matemàtiques! Comença per muntar les peces de fusta: tot està inclòs al kit, fins i tot la cola. Trobaràs un pot de Chalkboard paint, així com un pinzell i cinta de paper d'arròs. Aplica la pintura de pissarra...\nKIT PER FER SABONS\nAquesta joguina científica pot fer que als nens els encanti rentar-se les mans. Els nens poden fer sabons usant diferents pigments i diversos motlles relacionats amb la vida marina. A més, poden agregar unes gotes d'essències, per a fer sabons aromàtics. Comparteix el sabó després de completar-lo!\nCOLORS PEL BANY\n6 colors i una esponja amb forma d’estrella de mar per dibuixar i pintar al bany. Pinta, esborra i… torna a començar!\nAPRENENT ELS COLORS - DISCS MAGNÈTICS\nFaristol magnètic per aprendre els colors completant els dibuixos amb els discs de colors. Els discs són grossos i s’adapten a les mans dels més petits i la base és de pissarra per estimular la creativitat.\nCREA EL TEU TELEFÈRIC\nConjunt que inclou tot el que necessites per construïr un telefèric. Només cal que seguiu les instruccions per aconseguir crear amb les vostres pròpies mans. Desenvoluparem la comprensió i les habilitats manuals.\nCREA LA TEVA CATAPULTA\nAquest conjunt inclou tot el que necessites per construir una catapulta pas a pas. Seguiu les instruccions i aconseguiu crear amb les vostres pròpies mans. Desenvoluparem la comprensió i les habilitats manuals.\nSET DE TALL INICIACIÓ\nTallar fusta és una activitat fantástica per transmetre als infants la cura i la paciencia necessàries quan treballem amb eines. Aquest conjunt inclou tot allò que necessitareu per iniciar-vos en aquest art!\nCREA EL TEU MOLÍ HIDRÀULIC\nConeix el fascinant element de l'aigua i la seva potència i energia cinètica d'una manera molt divertida! Descobriu com la roda hidràulica utilitza l'energia de l'aigua i experimenta amb quanta potència es necessita per fer que la roda es mogui i quant de pes pot fer girar. La roda hidràulica és molt fàcil de muntar i es pot fixar al curs de l’aigua amb...\nUNIMAT 1 TALLER DE FUSTERIA PER ESCOLES I INSTITUTS\nUs presentem Unimat, un taller pensat pels mitjans i grans de la comunitat escolar, segur i fàcil d’utilitzar però amb eines tan reals com les que fa servir un fuster, per poder elaborar amb fusta tova tot allò que sempre hagueu imaginat. Amb aquestes eines, la creativitat i la comprensió tècnica s'activaran!\nPLANTILLES DIBUIX DINS CASA\nAmb aquest set de plantilles el teu nen podrà dibuixar fàcilment tot tipus de vehicles: cotxes, camions, grues, motos…\nPLANTILLES DIBUIX VEHICLES\nPLANTILLES DIBUIX CASA\nAmb aquest set de plantilles el teu nen podrà dibuixar fàcilment tota una ciutat: cases, arbres, museus, botigues…\nGRANS ADHESIUS ANIMALS PER INFANTS\nLes enganxines inspirades en el món animal són divertides i molt, molt fàcils d’enganxar. Gràcies a la seva mida els més menuts i menudes les poden utilitzar sense problemes per decorar tot allò que vulguin!\nGRAN PÒSTER DE D'ADHESIUS ELS INSECTES\nCrea un bonic pòster d'insectes amb els 44 adhesius gegants removibles a tot color.És una excel·lent manera d'aprendre i memoritzar els seus noms i descobrir el món natural.\nPLAY MAKE 4 EN 1 TALLER DE FUSTERIA PER ESCOLES\nUs presentem Playmake, un taller pensat per tota la comunitat escolar, començant pels infants més petits, segur i fàcil d’utilitzar, per poder elaborar amb fusta tova tot allò que sempre hagueu imaginat. Amb aquestes eines, la creativitat i la comprensió tècnica s'activaran!\nEls Eugy són senzills de construir. Cada peça està numerada i se superposen en seqüència numèrica usant una cola orgànica no tòxica. Dissenyats a Nova Zelanda els models Eugy són uns productes divertits, amb valors educatius i respectuosos amb el medi ambient.Hi ha moltes figures diferents, col·lecciona-les totes!\n130 calcomanies amb la temàtica de exploració de l'entorn, l'acampada, la natura i el mar, per a poder aplicar-les per transferència sobre 2 fons diferents, ratllant damunt amb un simple llapis o bolígraf.Els fons representen dos paisatges llestos per a col·locar en ells els motius de natura i fons marí en la disposició que desitgin. I per descomptat, els...\n130 calcomanies amb la temàtica de botànica, insectes i ocells, per a poder aplicar-les per transferència sobre 2 fons diferents, ratllant damunt amb un simple llapis o bolígraf.Els fons representen dos paisatges llestos per a col·locar en ells els motius botànics en la disposició que desitgin. I per descomptat, també poden animar-se a dibuixar els seus...\nPINTURA PINZELL MÀGIC DANS LA JUNGLE\nEls nens pintaran amb el pinzell humit sobre les zones blanques i veuran aparèixer els divertits dibuixos dels personatges de la jungla a tot color, com per art de màgia!.Reutilitzable, el dibuix màgic desapareixerà al cap d'uns minuts per a poder tornar a pintar-lo tantes vegades com el teu nen desitgi.El pinzell màgic conté reserva per a...\nCASA DE NINES PER MUNTAR I PINTAR\nUn kit creatiu amb un munt de peces de cartró gruixut per pintar i encaixar. Aconsegueix construir una veritable casa de nines per equipar amb els nombrosos accessoris i mobles inclosos. Per gaudir d’hores i hores de creativitat i joc!\nPAPER PER IMPRESSIÓ SOLAR\nEl pack de paper d’impressió solar és un material per experimentar amb la reacció dels materials a la llum del sol. Inclou 10 fulls que et permetràn transmetre la imatge dels elements que hi col·loquis a sobre quan els exposis al sol.\nMINI'S CASSOLA DE ROSTIT THE MOUSE MANSION\nEls Minis són petites capsetes que inclouen complements ideals per decorar la teva pròpia Mouse Mansion. Són petits tresors que podreu col·locar a la petita botiga o cuina. Tenen la mida perfecta: l'escala és 1:12, com tots els altres elements de Mouse Mansion. Alguns minis vénen amb un full d'adhesius amb etiquetes perquè vosaltres mateixes pugueu triar...\nMINI'S BOLS DE PORCELLANA THE MOUSE MANSION\nMINI'S CONJUNT DE PLANXAR THE MOUSE MANSION\nMINI'S VAIXELLA DE PORCELLANA THE MOUSE MANSION\nMINI'S FREGIDORA THE MOUSE MANSION\nMINI'S POTS DE MERMELADA THE MOUSE MANSION\nMINI'S COBERTS THE MOUSE MANSION\nShowing 1 - 30 of 480 items


- Neon Cubes/ Personalizada del estilo del dise???¡¯???¡Ào de la PU Caso de encargo del cuero del tir???¡¯????n del s: Amazon.es: Electrónica\n- Neon Cubes/ Personalizada del estilo del dise???¡¯???¡Ào de la PU Caso de encargo del cuero del tir???¡¯????n del s - Cao - For Apple Iphone 6 PLUS 5.5\nNúmero de modelo del producto CAO-R-6PLUS-3008360\nNúmero de producto CAO-R-6PLUS-3008360


Denunciem el fracàs i demanem la dissolució de la Fundació "Nous Catalans" subvencionada amb diners públics. | SOMCAT\nDenunciem el fracàs i demanem la dissolució de la Fundació “Nous Catalans” subvencionada amb diners públics.\n23 des. Denunciem el fracàs i demanem la dissolució de la Fundació “Nous Catalans” subvencionada amb diners públics.\nPosted at 17:51h in Nacional\tby\tinfo@zenzink.com 1 Comment\nDirigida pel pluri-trànsfuga i multi-subvencionat, Àngel Colom, la fundació “Nous Catalans” pretenia fer-nos creure que, amb la seva activitat, aconseguiria la integració dels immigrants extra-europeus que, cada vegada en major nombre, s’estan instal·lant a Catalunya.\nAquesta fantasia, va quedar ahir rotundament desmentida amb les declaracions de la portaveu d’aquesta fundació, la marroquina, Latifa Al-Hassani, que va afirmar en una entrevista “no sentir-se catalana”. Aquesta afirmació no és més que la constatació al més alt nivell, del sentiment generalitzat dels mal anomenats “nous catalans” que ni són ni se senten, ni mai se sentiran catalans.\nEn aquesta entrevista, Latifa Al-Hassani, afirma que sí que votaria sí a la independència, demostrant així que de la independència només espera mantenir les subvencions de les que viu. Hem d’assenyalar que també en aquest terreny, la tasca d’Àngel Colom, s’ha saldat amb el més rotund fracàs, com ell mateix va admetre que només 4.000 “nous catalans” van anar a votar el 9N, consulta que la majoria d’ells va boicotejar. El fet d’incloure als “nous catalans” en el cens electoral -ocurrència de CDC, recolzada per ERC i CUP- només ha servit per rebaixar el percentatge dels catalans que vam anar a votar per la llibertat de la nostra nació.\nTot plegat, per aquests motius demanem la immediata dissolució de la fundació “Nous Catalans”, els diners dels nostres impostos no són per pagar mentides, fracassos i capritxos personals de gent com Ángel Colom i Latifa Al-Hassani.\nPingback:Terra i Poble » Blog Archive » SOM per la dissolució de la Fundació “Nous Catalans”\nPosted at 22:24h, 09 maig


repressió | Ateneu de Bétera\nPresentació de la campanya antirepressiva Força, d’Alerta Solidària\nDeixa un comentari Posted by ateneubetera a 04/11/2013\nEl divendres 8 de novembre, a les 19.30, l’organització antirepressiva Alerta Solidària ens presentarà la campanya Força, que té l’objectiu d’aconseguir una millor resposta, més cohesionada i amb més visibilitat, davant la repressió contra les lluites populars. Una campanya que vol escampar la solidaritat antirepressiva de Salses a Guardamar, i de Fraga a Maó. A continuació, hi haurà sopar popular i nit de jocs de taula!\nFeu la vostra reserva del sopar a campdeturia@arran.cat.\nAcció Cívica i Solidaritat, Activitats, Ateneu\tAlerta Solidària, antirepressió, Força, repressió\nEl valencià a Alacant, una realitat amagada\nDeixa un comentari Posted by ateneubetera a 04/02/2013\nDivendres 8 de febrer, a les 19.30, presentarem el documental “El valencià a Alacant, una realitat amagada” amb presència de les autores Paloma Vicedo, Nerea Roig i Maria Rico. El treball, produït pel SEPC (Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans) i amb la col·laboració d’entitats com el Departament de Filologia Catalana de la Universitat d’Alacant, fa un recorregut per la situació del català a Alacant. A través de testimonis de gent major que ha viscut una història de repressió i prohibició, fins als testimonis més joves que amb la seua faena dia a dia fan possible la supervivència de la llengua pròpia, s’explica una història amagada.\nDesprés del document hi ha la possibilitat de sopar a preu econòmic. El menú serà de “pinxos” o de plat i postres, en funció dels comensals, amb un preu màxim de 6 euros en cas d’ésser plat. Cal confirmar l’assistència al sopar al correu atenebetera@gmail.com, el dijous com a molt tard.\nActivitats, Ateneu, Cultura i llengua, literatura\tAlacant, català, llengua, repressió, valencià


RAONS PER LA INDEPENDENCIA DE CATALUNYA: Raó 42: ÚNICA MANERA QUE EL CATALÀ SIGUI OFICIAL AL PARLAMENT EUROPEU.\nPublicat per Miquel Marzabal Galano a 1:22\nSoc bulgara, i el numero de parlants de la meva llengua es forca pujat. No lleguem a ser 10 millions, no 12. Diria mateix pels txecs i hongresos. Aixi que el catala no es la 13 llengua de la Unio, sino amb altres idiomes comparteix la posicio 10. Faig de traductora pel Parlament europeu i m'agradaria traduir del catala.\n20 de juliol de 2011 a les 0:36\nSi més no entre la 10a i 13a. En tot cas no pas una llengua que es pugui considerar minoritària ni de bon tros.\n20 de juliol de 2011 a les 9:26\nMiquel, respecto a este comentario:\nHe de aclarar una cosa. En españa hay 46 millones de población, asi que 46 millones de personas hablan el español (lengua oficial del estado), mientras que cataluña tiene 10,5 millones de habitantes, pero he de decirte una cosa, de esos 10,5 millones 10,5 millones hablan el español, pero de esos 10,5 millones no todos hablan el catalan.\nEn muchos barrios de Barcelona no se habla el catalan, practicamente es como si no existiese.\ny de esos 10,5 millones la mayoria nos sentimos españoles...\n28 de juliol de 2011 a les 1:35\nHola! Ja he considerat que no tots els ciutadans de Catalunya, País Valencià i Balears no parlen català. Fer un recompte exacte és molt difícil. Tanmateix a Europa hi ha 10,5 milions de ciutadans que parlen Català. Gràcies pel teu comentari.\n31 de juliol de 2011 a les 12:59\nAltra clarificacio pedantica d'una bulgara pesada: no hi veig esmentat el romanes, llengua oficial de la Unio europea, amb uns 20 millions de parlants a Romania i un millio i mig a Moldova. Tinc amics de Moldova i despres d'haver comencat a aprendre catala (fa un any aqui a Luxembourg) em vaig adonar que puc comprendre moltes coses quan parlen entre els. Segons la Viquipedia la semblanca entre el catala i el romanes es de 73%. Ja, despres del catala tinc en la meva llista de llegues per aprendre l'italia, el portugues, el romanes i el luxembourgues (una llengua forca minoritaria, pero visc a Luxembourg i s'ha de parlar la llengua del pais on es viu).Tot aixo dit, i despres d'haver mirat algunes de les teves raons per la independencia de Catalunya, et dic nomes una cosa: la dualitat dels catalans es la cosa que mes m'agrada d'aquesta cultura. Quan era petita, el rus era obligatori a ensenyar a Bulgaria. Tothom pensava que se semblava molt al bulgar. Ja unes generacions no l'aprenen i no el comprenen del tot. Per a mi es una perdua de vincles culturals amb la Rusia que sempre havien existit. Si Catalunya fos independent, els joves catalans escollirien l'angles per aprendre com llengua extrangera i no pas el castella. Aixi es perdra el vincle amb la cultura hispanica, la cultura i la literatura d'America Llatina i es guanyara una relacio mes pronunciada amb la cultura anglo-saxona. Sincerament, no se que es millor. Borgues, Marques o Stephen King. M'encanta la canco Jenifer dels Catarres perque es molt autoironica amb les coses que defineixen a la superficie la cultura catalana. El vostre 'pais petit' que Llach sempre porta al cor es unic exactament per la seva dualitat castellano-catalana, pel fet que ha acollit tants de xarnegos, i ara, xinesos, que es cosmoppolit i universal. No us tanqueu al mon. Seria una llastima. Svilena\n(Em sap greu que ara mateix des d'aquest teclat no puc posar els accents com cal) (svilena.georgieva@gmail.com)\n7 d’agost de 2011 a les 9:03\nFrancament, amb una comunitat castellanoparlant de més de 2 milions de persones al Principat, tenint com a client principal Espanya, Catalunya, igual que Portugal, mai perdrà el vincle amb Espanya. A més, els catalans, ja ho hauràs notat, tenen facilitat per les llengües llatines, i el castellà serà sempre present als carrers catalans. No cal preocupar-se per la desaparició del castellà a Catalunya, aquesta és la meva opinió. Mira sinó Finlàndia, on també s'ha mantingut el vincle amb el suec.\n8 d’agost de 2011 a les 14:45\nMiquel, m'agradaria comentar als guns aspectes del teu article.Primer de tot dir que Catalunya ha estat sempre ben comunicada amb la resta d'Europa, l'Europa avançada, moderna i democràtica. Fa molts anys que molts catalans ens movem per altres països europeus per negocis i empresa. Fa molts anys que ens respecten però crec que des de la creació de l'UE aquest respecte ha anat a menys però tant sols de les institucions polítiques. Ara mateix Europa serveix per fer comparacions sobre aspectes de taxes, impostos i altres referents que tant sols són per pagar més però cap referència a altres aspectes més normals, com podria ser equipararnos a la mitjana del salari base interprofesional. En aquest tema estem a la cua d'Europa però al capdavant dels països subdesenvolupats. Per tant, si fossim independents potser les coses canviarien cap a una millora en olts aspectes.\nSegons, quan dius que els polítics catalans forcen les institucions europees pel català voldria dir que no és cert. No són pas tots, són una minoria respecte dels grups que en el Parlament europeu hi ha. Per exemple, el grup al que pertany CDC o ERC, no han fet res de res. Està clar que al que pertany UDC, el PP europeu, no fan ni faran i molt menys el Grup Socialista en el que hi són el PSOE i el PSC. Per tant ni ens respecten ni respectaran.\n12 d’agost de 2011 a les 4:22


Avui estem d'enhorabona, és 17 d'abril, dia europeu de la informació juvenil! Aquest dia existeix per dedicar un reconeixement a la tasca que fem els informadors i informadores juvenils.\nCom ja saps, al Galliner pots fer moltes coses: jugar a videojocs, a ping-pong, en xarxa, jocs de taula; connectar-te a internet; passar l'estona; fer tallers creatius i activitats; i milers de coses més.\nPerò la nostra feina va més enllà: som informadors juvenils.\nDe què em puc informar al Galliner?\nAssessorament sobre: drogues, sexualitat i afectivitat, estudis, feina, associacionisme i participació, habitatge, i altres temes d'interès.\nAssessoria Laboral personalitzada amb un especialista del SEOVT.\nXerrades de tot tipus: Taller de cangur, com treballar a l'estiu, com cercar el teu primer pis, etc.\nCinefòrum de pel·licules que fan reflexionar i desprès en parlem.\nTramitació de carnet d'alberguista, ISIC-ITIC-IYT,. de la Generalitat.\nRecorda que pots fer-nos arribar les teves consultes al Galliner: de dilluns a divendres de 5h de la tarda a 8h del vespre, però també a través de la xarxa al Bloc del Galliner, al Facebook i per correu electrònic: elgalliner@llicamunt.cat.\nCATEGORIA: El Galliner, Notícies, Sabies que...?


Ander Alcaine, Oriol Boronat i Juan Gordo del FCBarcelona d'hoquei gel han estat convocats per al Mundial d'Estònia | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / Ander Alcaine, Oriol Boronat i Juan Gordo del FCBarcelona d’hoquei gel han estat convocats per al Mundial d’Estònia\nAnder Alcaine, Oriol Boronat i Juan Gordo del FCBarcelona d’hoquei gel han estat convocats per al Mundial d’Estònia\nTres dels jugadors de l’equip d’hoquei sobre gel FCBarcelona han estat seleccionats per competir amb la selecció nacional d’hoquei gel a Tallin (Estònia) del 13 al 19 de desembre\nDesprés de la concentració celebrada a Puigcerdà aquest passat pont de la Constitució, on la Direcció Tècnica d’aquesta FEDH va dur a terme quatre entrenaments i dos partits d’avaluació, es va procedir a confeccionar la convocatòria definitiva de jugadors que aniran en representació de la Selecció Nacional d’Hoquei Gel Sub-20, al Mundial IIHF Div II Grup A, de la categoria juvenil que tindrà lloc a Tallinn (Estònia) del 13 al 19 de desembre, on s’enfrontaran a més dels amfitrions, a França, Bèlgica, Islàndia i Holanda.\nAlex Vegi – CHH Txuri Urdin\nBorja Oyono – Anglet Hormadi\nJorge Vegi – CHH Txuri Urdin\nAdrián Ubieto – Aramón CH Jaca\nIñigo Gaínza – CHH Txuri Urdin\nErik Michelena – CHH Txuri Urdin\nGonzalo Ansa – SAD Majadahonda\nJuan Bravo – SAD Majadahonda\nAdrián González – SAD Majadahonda\nIgnacio Solorzano – CHH Txuri Urdin\nJavier García – SAD Majadahonda\nIgnacio Puyuelo – Aramón CH Jaca\nJuan Gordo – FC Barcelona\nCarlos Quevedo – Ilves Tampere (Finlàndia)\nPol González – Toronto East Enders (Canadà)\nFrank González – Vicepresident\nJesús Martín-Cap Expedició\nPhillipe Claverie – Metge\nMalte Steen – Entrenador\nTimo Tuomi – Ajudant. Entrenador\nJavier Aspiroz – Ajudant Entrenador\nXavier Carnicero – utillers\nJoan Manel Serra – utillers