El Parlament inicia els passos per a canviar el reglament per a poder fer una investidura a distància ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dissabte, 24 de juliol de 2021 10:23 h\nPolítica Última actualització Dilluns, 19 de març de 2018 19:45 h\nAcorda una reforma exprés de la llei de presidència i s'haurà d'aprovar en lectura única al ple\nGerard Sesé @gerardsese | El camí per a investir un president del Govern de la Generalitat a distància comença a predre forma gràcies al pacte que han dut a terme els independentistes que gaudeixen de majoria a la mesa de la cambra catalana. Ara, doncs, es podria investir un candidat de manera telemàtica (no presencial) i obre la porta a tornar a posar sobre la taula els noms de Carles Puigdemont o Jordi Sànchez com a candidats i s'aprova al ple per lectura única.\nImatge de la reunió de la Mesa del Parlament del 19 de març de 2018, amb els representants dels grups que no tenen membres a l'òrgan\ninvestidura, llei de presidencia, ple, ple del parlament, telematica\nTot i que el procediment de la reforma de la llei de presidència ha estat per la via exprés i no per la via ordinària un cop hi hagi govern (tal com demanaven els lletrats del Parlament), l'aprovació difícilment es podrà fer de manera immediata.\nA més, Ciudadanos i el PSC ja ha anunciat que demanaran que es reconsideri la decisió de la mesa.\nSigui com sigui, s'ha aprovat la reforma per la via d'urgència per permetre una investidura telemàtica gràcies a la majoria independentista a la mesa i ara el ple l'ha d'aprovar en lectura única, com proposa Junts per Catalunya.\n20 de març de 2018, 14.25 h\nTOT EL QUE CALGUI , PERQUÈ UN ESTAT TAN PODRIT, NO H'DE PODER AMB NOSALTRES.\n19 de març de 2018, 20.41 h\nFORÇA ALS CATALANS DE BE.......perquè hi han que son verdaders diables.......


Tindrà un cost de 533 milions d’euros i permet avançar un any en el compliment total de l’acord signat amb els sindicats\nEl Govern ha aprovat un decret llei per fer efectiu l’abonament als servidors públics de la totalitat de la paga extra del 2014 en la nòmina del mes de novembre.\nEl decret aprovat avui modifica l’anterior Decret Llei 18/2021, de 27 de juliol, sobre l’increment retributiu per a l’any 2021 i la recuperació parcial de l’import de la paga extraordinària de l’any 2014 per al personal del sector públic de la Generalitat de Catalunya. El decret del mes de juliol preveia el retorn del 55% de la paga extra del 2014 durant el tercer trimestre del 2021, en compliment dels acords amb la representació sindical.\nEl present decret inclou la modificació de l’acord proposada pel Govern i aprovada ahir per la Mesa General de Negociació de la Funció Pública, perquè la recuperació de la paga extra pendent sigui del 100%.\nAmb aquesta iniciativa, que suposa el pagament de 533 milions d’euros, quedaran restablertes la totalitat de les pagues extraordinàries que els empleats públics van deixar de percebre.\nD’aquesta manera, el Govern s’avança un any en el compliment total de l’acord signat amb els sindicats per al retorn de les pagues i es referma en el seu compromís amb la recuperació dels drets laborals i la millora de les condicions de treball dels empleats de l’Administració.


El Pou Digital : Període preelectoral\nAntoni Daura | Actualitzat el 11/02/2019\nPrimàries Manresa, 12/02/2019, 13:13\nAntoni DauraManresa, 1961. Historiador i arqueòleg de formació, avui dia exerceix professionalment de llibreter. Ha estat president del Centre d’Estudis del Bages i del Gremi de Llibreters de Catalunya. Actualment forma part del consell de redacció de la revista “Dovella” i és vicepresident de la Unió de Botiguers i Comerciants de Manresa (UBIC) i del Consell de Gremis de Comerç, Serveis i Turisme de Barcelona.


L’any 2014 registra el major nombre d’intervencions quirúrgiques i els millors índex d’activitat de la seva història | Hospital Universitari Son Espases\nL’Hospital Universitari Son Espases ha registrat un increment important de l’activitat en els principals indicadors de qualitat assistencial durant l’any 2014. Les dades han estat presentades pel director gerent de l’Hospital, Sr. Víctor Ribot, acompanyat pel director mèdic, Dr. Daniel Ginard; pel director d’infermeria, Sr. Salvador Moreno, i per la directora de gestió, Sra. Emma Terés. A més, han estat presents a l’acte els caps de servei de l’Hospital i els supervisors d’infermeria.\nSegons el que recull la Memòria de l’Hospital Universitari Son Espases de l’any 2014, a l’Àrea de Consultes Externes s’han atès un total de 521.623 pacients. Aquesta xifra suposa un 1,5% més de consultes que l’any 2013 i 35.628 consultes més que l’any 2012. Respecte a l’any 2013, la llista d’espera per a una cita a Consultes Externes s’ha reduït en un 1,3%.\nUnes altres dades que exemplifiquen l’augment d’activitat són el major nombre de determinacions analítiques: 9.681.913, fet que que suposa 2.277.473 determinacions més que l’any 2013.\nA l’Àrea Quirúrgica s’ha assolit la xifra de 20.322 intervencions: 605 més que l’any 2013 i un increment del 15% respecte a l’any 2012.\nEl 2014 és l’any en què s’ha registrat el major nombre d’intervencions quirúrgiques en la història de Son Espases. Precisament, aquest increment d’activitat i l’esforç efectuat pels serveis quirúrgics de l’Hospital ha permès reduir la llista d’espera per a una intervenció: hi ha 4.216 pacients el mes de març de 2015. Són 3.044 pacients menys que en el mes de març de 2013 i suposa un descens del 42% respecte a aqueix mateix any.\nL’actual, és el mes de març en el que menys pacients esperen una intervenció a l’hospital de referència dels darrers cinc anys.\nQuant a les proves radiològiques, se n’han realitzat 234.369. Són 14.129 proves més que l’any anterior i 25.158 més que l’any 2011. S’ha assolit la xifra de 22.723 ressonàncies magnètiques, 2.590 més que l’any 2013. Segons aquests resultats, s’han triplicat les ressonàncies magnètiques que s’efectuaren l’any 2011 (7.191). Pel que fa a les proves de TAC, s’han incrementat en un 33% respecte a l’any 2011 y se n’han efectuat 3.384 més que l’any 2013.\nL’any 2014, s’han posat en marxa projectes estratègics com els següents:\nLa intervenció de Cirurgia del Moviment per reduir els símptomes de la Malaltia de Parkinson, que consisteix en la implantació d’un elèctrode en el nucli cerebral profund que gradua els impulsos elèctrics del cervell i els resultats de la qual són la desaparició immediata del tremolor i la reducció de la rigidesa muscular en un 60%, la qual cosa permet a aquests pacients fer les tasques habituals de la seva vida quotidiana. Fins ara, s’han realitzat tres intervencions.\nLàser de colorant. Gràcies a la descàrrega de llum làser és possible eliminar o reduir la taca coneguda com “de vi d’oporto”, deixant intacta la pigmentació de la pell. Amb la implantació d’aquesta tècnica a Son Espases, s’evita el desplaçament dels pacient de les Illes a la Península per rebre el tractament. Ja s’han efectuat 40 sessions.\nLa Unitat Multidisciplinària de Reimplantacions de Membres Superiors ha aconseguit reimplantar satisfactòriament quatre dits i un braç des de la seva posada en marxa.\nLa tècnica d’Espectrometria de Masses Maldi-Tof redueix el temps d’identificació de bacteris d’una mitjana de 48 hores a minuts. D’aquesta manera, és possible avançar i ajustar el tractament antibiòtic als pacients i millorar les seves expectatives de recuperació. S’han dut a terme 14.123 determinacions.\nLa Trombectomia Mecànica consisteix a introduir un catèter específic amb què es possible aspirar un trombe que obstrueix la circulació de la sang en el cervell. Amb aquesta nova tècnica, s’aconsegueix la recanalització de la circulació de la sang en més del 80% dels casos, front al 50% que fins ara s’aconseguia amb altres tècniques. Des del mes de desembre de 2014, s’han practicat 12 trombectomies mecàniques a Son Espases.\nCreació de les primeres Guies Informatives per als pares de nins amb càncer. Han estat elaborades pels professionals de l’Hospital Universitari Son Espases i estan enfocades a aportar pautes i orientacions als pares i als familiars per a la cura i l’atenció dels pacients d’Oncopediatria.\nProjectes orientats a l’ambientació infantil de les àrees pediàtriques de l’Hospital.\nGràcies a la col·laboració de BRB Internacional “The pirates adventure” i ASPANOB, ha estat possible la decoració de les portes i de les habitacions de la planta d’Oncopediatria i de la zona de Consultes Externes Pediàtriques de Son Espases.\nEnregistrament del videoclip solidari Hoy sale el sol a Son Espases amb la col·laboració de l’artista mallorquina Chenoa. El vídeo ha superat les 73.000 visites a Youtube i és accessible a través de l’enllaç següent: http://bit.ly/1Nxcacu.\nPresentació dels vídeos enregistrats per l’artista Maria Bimbolles per familiaritzar i orientar els pacients d’Oncopediatria en la seva malaltia. Estan explicats en un llenguatge adaptat als nins.\nUn altre fet destacable és el rècord de 48 donants durant l’any 2014 assolit pels professionals de la Unitat de Coordinació de Trasplantaments d’Òrgans. Un esforç que permet salvar vides. Els 25 anys d’exitosa trajectòria de la Unitat han estat reconeguts recentment amb el Premi Ramon Llull.\nFinalment, s’ha de destacar la incorporació de la tècnica de la carcinomatosi peritoneal; la introducció de la cirurgia del limfedema a les intervencions del càncer de mama; la introducció de tècniques noves a Oncologia Radioteràpica d’intensitat modulada; la implementació del suport assertiu comunitari, y la creació, en col·laboració amb la Universitat de les Illes Balears i de la FISIB, de l’Institut d’Investigació Sanitària de Palma, les instal·lacions principals del qual alberga l’Hospital Universitari Son Espases.


Jover admet que la indemnització del director de l’AFA és “quantiosa” | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl ministre portaveu, Eric Jover, no ha volgut quantificar aquest dimecres la indeminització percebuda per Ramón López després de rellevar-lo com a director de l’AFA (Autoritat Financera Andorrana). Ara bé, sí que ha admès que és “quantiosa”. Jover sí que ha detallat, però, que “s’ha complert amb la indemnització prevista en el propi contracte” i que “es correspon proporcionalment al salari de la persona i a les responsabilitats que exercia”. Igualment, ha assegurat que aquests diners “no surten del pressupost general”, sinó que són “recursos de l’AFA”.\nEl ministre tampoc ha volgut entrar en els motius que han portat al relleu i s'ha limitat a elogiar la tasca de López. “Han estat gairebé quatre anys de treball en un moment molt complicat, amb ecos del cas BPA, i li volem agrair la tasca”, ha afirmat el portaveu de l’executiu, que ha destacat que “ha engegat projectes de gran calat i potència” i “ha estat clau en el procés d’alineació amb les polítiques europees en aquest àmbit”. En tot cas, ha reiterat que la sortida de López ha estat “consensuada” i ha assegurat que “no és important saber qui ha fet el primer pas, sinó el resultat”.\nJover també ha confirmat que de manera interina serà Maripau Naranjo qui assumeixi el càrrec, i no ha donat pistes sobre el substitut. Amb tot, ha assegurat que no es vol que passi massa temps per designar-lo.


Benvinguts a l’escola de Barcelona\nSigues part de la nostra comunitat\nEt convidem a seguir-nos a les nostres xarxes socials per estar al corrent de totes les novetats.\n– Expert en intervencions sistèmiques\n– Terapeuta de família i parella\n– Mestratge en teràpia familiar\n– Curs d’especialització en parella\n– Formació en teràpia breu\nTres pilars de la nostra formació\n● Classes regulars\nDe freqüència setmanal.\nEls alumnes són guiats pels seus tutors a les articulacions teòric-pràctiques en les nostres múltiples cambres Gesell, mentre treballem amb famílies reals que sol•liciten assistència.\nAmb una mitjana de dues trobades mensuals. Part de la formació acadèmica es dona entre seminaris ordinaris (docents de l’escola) i seminaris extraordinaris (docents internacionals convidats).\n● Espai vivencial\nEn grups tancats mensualment o quinzenalment.\nEn aquest espai, els alumnes tracten, guiats per un tutor, temes personals que incumbeixen a la formació professional per a terapeutes sistèmics.\n“La Selva del Maltrato. Caminos de ida, senderos de vuelta” – por el autor Ricardo Ramos\n“Buscando alianzas y fluidez entre la escuela y la familia.”\n“Las seis fases de la resiliencia. Un modelo sistémico familiar-individual para el tratamiento de disintonías y traumas relacionales”\nConeix el nostre prestigiós equip docent.\nRevistes científiques sobre el model sistèmic.\nIngressa aquí si vols assabentar-te de les últimes novetats.\nAllí podràs trobar gravacions en viu dels nostres mestres, presentacions dels seus llibres i molt més!\nMantén-te informat/ada de totes les novetats.


El PP anuncia mocions "a tots els ajuntaments d'Espanya" i Vox mobilitzacions al carrer, mentre Cs reclama "acatar el Tribunal Suprem"\nJosep Maria Camps Collet 27/05/2021 - 14.03 Actualitzat 14/06/2021 - 16.13\nAmb l'informe del Tribunal Suprem sobre els indults als líders independentistes condemnats, el govern de Pedro Sánchez ja té via verda per prendre una decisió.\nPerò després de l'oposició del Suprem, només podran ser indults parcials, és a dir, només es podrà fer una reducció de les penes de presó, no pas eliminar-les.\nAra el Ministeri de Justícia ha de portar-los al Consell de Ministres, i si la decisió és positiva, ha de fer un reial decret que haurà de signar el rei Felip VI i haurà de portar a la pràctica el mateix Tribunal Suprem.\nI la situació creada pel posicionament radical del Suprem contra els indults ha alimentat la reacció irada també en contra dels partits de dreta, PP, Ciutadans i Vox.\nEl PP anuncia mocions "a tots els ajuntaments d'Espanya"\nEl líder del partit, Pablo Casado, s'ha fet seu aquest dimecres el gruix dels arguments utilitzats per Manuel Marchena, el ponent de l'informe del Suprem.\nDesprés ha augurat el final polític de Pedro Sánchez si concedeix els indults, i aquest dijous ha apujat el to assegurant que seran "un atropellament a la Constitució, la justicia i la nació", i ha anunciat que demanaran un ple monogràfic al Congrés:\nPara el TS es "inaceptable ante una actitud antidemocrática y pulveriza la convivencia".\nNo permitiremos este atropello a la Constitución, la Justicia y la Nación.\nI el secretari general del PP, Teodoro García Egea, ha anunciat més activitat institucional contra els indults: en una entrevista televisiva, ha dit que promouran mocions als ajuntaments:\n"Ens oposarem als indults amb tots els instruments al nostre abast i, de fet, anuncio que portarem mocions per tots els ajuntaments d'Espanya perquè totes les corporacions puguin manifestar-se i donar la seva opinió."\nPer la seva banda, el secretari de Justícia i Interior del PP, Enrique López, ha elevat el to dialèctic i ha assegurat que els indults suposarien "demanar perdó als condemnats i condemnar els jutges":\n"Si es concedeixen els indults, estarem en un estat de dret amb un govern contra el dret."\nI ja aquest dijous la portaveu del PP al Congrés, Cuca Gamarra, ha dit que els indults són "un premi als qui han posat en escac el model de convivència".\nGamarra ha fet un advertiment a Sánchez. Ha assegurat que si els concedeix entrarà "en una fugida endavant que tindrà conseqüències per a ell, encara que no s'ho cregui".\nEn la mateixa línia el líder del PP de Galícia, Alberto Núñez Feijóo, que ha dit que donar-los els indults seria "una equivocació històrica", i ha recordat que els afectats no els han demanat.\nSánchez ha d'acatar el Suprem, segons Cs\nPer la seva banda, Ciutadans també ha celebrat l'informe del Suprem, i ha rebutjat radicalment la possibilitat que hi hagi indults.\nHo ha reclamat el líder del partit a Catalunya, Carlos Carrizosa, que ha qualificat l'informe del Suprem de "defensa de la convivència democràtica".\nLa líder estatal del partit, Inés Arrimadas, ha qualificat de "demolidor" l'informe, i ha assegurat que Sánchez "ha d'acatar-lo":\n Inés Arrimadas (@InesArrimadas) May 26, 2021\nPer la seva banda, Vox ha assegurat que promourà "mobilitzacions" si es concedeixen els indults i exerciran "tota la pressió al carrer que puguem", a diferència del PP, que ho ha descartat.\nEl portaveu del partit d'extrema dreta al Congrés, Iván Espinosa de los Monteros, ha dit que serien "inassumibles per a qualsevol demòcrata".\nTambé hi ha hagut crítiques des del PSOE: el president de Castella-la Manxa, Emiliano García-Page, ha dit que són "una mesura de gràcia que no fa cap gràcia".\nHa qualificat l'informe del Suprem de "moderat", i ha dit que concedir els indults seria un error greu que condemnaria el partit.\nUn altre president autonòmic del PSOE, Guillermo Fernández Vara, d'Extremadura, ha acusat els líders independentistes de no respectar ni creure en les lleis, i ha dit que no se'ls ha d'indultar:\n Guillermo Fdez Vara (@GFVara) May 26, 2021\nGónzalez en contra, Zapatero a favor\nPer la seva banda, l'expresident del govern espanyol i líder històric del PSOE Felipe González ha dit que l'informe del Suprem posa molt difícil tirar endavant amb els indults.\n"En aquestes condicions, jo no faria l'indult."\nUn altre expresident socialista, José Luis Rodríguez Zapatero, en canvi, ha recordat que la decisió és "política" i que l'opinió del Suprem no hauria de pesar gaire.\nHa retret al PP no donar suport al govern de Sánchez en un "tema d'Estat", i ha dit que els indults permetran "acostar postures" perquè no es torni mai a la situació de la tardor del 2017:\n"Ara ens diran traïdors, però a mitjà i llarg termini servirà per trobar un marc d'encaix a Catalunya i Espanya."\nEl ministre demana "menys soroll"\nMentrestant el ministre de Justícia, Juan Carlos Campo, ha defensat que els indults no són "una baralla del govern espanyol contra el poder judicial", i ha demanat que hi hagi "menys soroll".\nAquest dijous en la comissió de justícia del Senat, Campo ha dit que es "lògic" i "bo" que es critiquin les decisions polítiques, però que aquesta encara no s'ha pres.\nEl ministre ha mostrat "reconeixement i admiració" al Tribunal Suprem, i ha afegit que no ha d'espantar que es tramitin les peticions d'indult, cosa que és "una obligació legal".\nIndultsJudici procésTribunal Suprem Procés català\nEl govern espanyol demana menys sorolls sobre els indults mentre creixen les veus contràries al PSOE


El cesto de las chufas: Valencia y sus poetas. El aire fresco de la cultua en vivo y directo.\nValencia y sus poetas. El aire fresco de la cultua en vivo y directo.\nCartell de la "Setmana Estellés. Un entre tants\nLa Regidoria de Patrimoni Cultural i Recursos Culturals de l’Ajuntament de València convoca la Setmana Estellés “UN ENTRE TANTS” com a homenatge a un dels poetes valencians més reconeguts, Vicent Andrés Estellés, nascut a Burjassot l’any 1924, però que també va viure, treballar i morir (1993) a la ciutat de València, la qual apareix contínuament en la seua extensa obra poètica.\nData: del 9 fins al 14 de novembre de 2015.\nDilluns dia 9 de novembre\n- 9:30 hores, Biblioteca Pública Municipal Casa de la Reina.\nRecital de poesia de Vicent Camps amb obra de Vicent Andrés Estellés, per a xiquets i xiquetes de tercer cicle de primària del CEIP Cavite-Illa de Hierro.\nDimarts dia 10 de novembre\n- 10:00 hores, Hemicicle municipal.\nRecital de poesia de Vicent Camps amb obra de Vicent Andrés Estellés, per als alumnes de la Universitat Popular.\nDimecres dia 11 de novembre\n- 11:00 hores, Saló de Cristall municipal.\nInauguració del Punt Estellés Municipal, on es farà una lectura col·lectiva de la seua obra per part d’autoritats, grups polítics, funcionaris, estudiants, etc.\n11:00 hores, Biblioteca Palau de l’Exposició.\nRecital de poesia sobre l’obra Inventari clement de Gandia de Vicent Andrés Estellés.\n11:30 hores, Hemicicle municipal.\nRecital de poesia de Vicent Camps amb obra de Vicent Andrés Estellés, per als alumnes de batxillerat.\n- 11.00 hores, Hemicicle municipal.\nConferència a càrrec de Jordi Oviedo, professor universitari i investigador encarregat de la digitalització de l’arxiu del poeta.\n- 12:00 i les 13.30 hores\nPosterio passejada per València a través de l’obra d’Estellés, guiada per Isabel Anyó, on també es llegiran versos de l’autor.\n- 21:00 hores, Festa Estellés a Castellar–l’Oliveral, organitzada per l’Alcaldia pedània. Sopar, lectura de poemes i l’espectacle Sis veus per al poeta (Eva Dénia, Lola Ledesma, M. Amparo Hurtado, Merxe Martínez, Patxi Ferrer i Sílvia Ampolla) al Centre Cívic.\nFullet informatiu en format pdf.\nDurant la setmana les biblioteques municipals, pedanies i centres de la Universitat popular es convertiran en Punts Estellés, on hi haurà llibres del poeta i altres activitats relacionades amb ell.


Temporada cultural d’estiu a Mont-roig del Camp | La Guia De Reus\nInici La Guia del Camp Temporada cultural d’estiu a Mont-roig del Camp\nTemporada cultural d’estiu a Mont-roig del Camp\nTorna el Sons de nit al paratge de l’Ermita Mare de Déu de la Roca\nAquest any també torna el cicle musical Sons de nit a l’Ermita Mare de Déu de la Roca. El dissabte, 10 de juliol tindrà lloc el concert del pianista Lluís Capdevila que instal·larà un piano de cua a la plaça de l’Ermita per interpretar el seu disc Ètim. El següent concert del cicle tindrà lloc el dissabte, 21 de juliol, quan el grup Medea, un duet acústic de pianista i cantant femenina, oferirà temes de blues, jazz i soul.\nA l’Ermita també hi trobarem els Petits Sons de nit. El diumenge, 11 de juliol, la Cia. Jomeloguisojomelocomo oferirà l’espectacle familiar La volta al món en uns quants contes. I finalment, el dia 22 de juliol, es podrà veure l’espectacle El Confinament de la Laura de Jordi Carré, un espectacle multidisciplinari on amb el teatre, la dansa i la música en directe, el Jordi i la seva filla, explicaran el confinament des de l’òptica de les arts escèniques, amb la música com a principal protagonista.\nArticle següentSalou millora i dignifica el carrer Falconera i el Camí dels Sorrals


Wanda Jackson - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ncantant, compositora, pianista i guitarrista estatunidenca.\nWanda Jackson (Maud, Oklahoma, 20 d'octubre de 1937) és una cantant, compositora, pianista i guitarrista estatunidenca ja retirada, molt reeixida a mitjan dècada del 1950 i 1960 com a una de les primeres cantants femenines populars de rockabilly, i una artista pionera del rock and roll. Se la coneix com la "Reina del Rockabilly" ("Queen of Rockabilly") o la "Primera dama del Rockabilly" ("First Lady of Rockabilly"). Va ser una de les atraccions principals a Las Vegas des de finals de la dècada del 1950 fins a la del 1970.\n20 octubre 1937 (83 anys)\nCantant, música, yodeler (en) , guitarrista, compositora de cançons i cantautora\nCountry, rockabilly i gòspel\nCMH Records (en)\nBlack Country Rock Media (en)\n(2010) Premi Americana Lifetime Achievement a la millor actuació\nJackson barrejava música country amb el ràpid rockabilly, sovint enregistrant-los en les cares oposades d'un disc. A mesura que la popularitat del rockabilly decreixia a mitjans dels anys seixanta, va passar a desenvolupar una carrera d'èxit en la música country més popular amb una sèrie d'èxits entre 1966 i 1973, com ara "Tears Will Be the Chaser for Your Wine", "A Woman Lives for Love" i "Fancy Satin Pillows". Va tenir un ressorgiment de popularitat a la dècada dels vuitanta entre els revivalistes rockabilly a Europa i els fans de l'americana, més joves. El 2009 va entrar a la Rock and Roll Hall of Fame en la categoria Early Influence.\nEl 27 de març de 2019 Jackson va anunciar la seva retirada oficial dels escenaris.\n1.3 1960–1964: reina del rockabilly\n1.4 1965–1979: country i gòspel\n1.5 1980–1999: retorn al rockabilly\n3 Guardons i reconeixement\nJackson va néixer a Maud (Oklahoma), filla de Tom Robert Jackson i Nellie Vera Jackson, però ha viscut gran part de la seva vida a Oklahoma City. El seu pare, músic, es va traslladar amb la família a Bakersfield (Califòrnia) durant els anys quaranta, amb l'esperança de tenir-hi una vida millor. Dos anys després, va comprar a Jackson una guitarra i la va animar a tocar; també la va portar a veure actuacions de Spade Cooley, Tex Williams i Bob Wills, que van deixar en ella una impressió duradora. El 1948, quan tenia 11 anys, la família es va traslladar a Oklahoma. El 1956 va guanyar un concurs de talents, que va dur-la a tenir el seu propi programa de ràdio.\nJackson va començar la seva carrera professional mentre encara assistia a Capitol Hill High School a Oklahoma City després de ser descoberta per Hank Thompson el 1954, qui l'havia sentit cantar en una emissora de ràdio local, KLPR-AM, i la va convidar a actuar amb la seva banda, els Brazos Valley Boys. Va gravar algunes cançons al seu segell, Capitol Records, com ara "You Can't Have My Love", un duet amb el líder de banda de Thompson, Billy Gray. La cançó va ser llançada com a senzill el 1954 i va arribar al número 8 de la llista de country. Jackson va demanar a Capitol que la contractés, però va ser rebutjada pel productor Ken Nelson, que li va dir: "Les noies no venen discos". Jackson va acabar signant per Decca Records el 1954, amb setze anys.\nDesprés de graduar-se a l'escola secundària, Jackson va començar a fer gires amb el seu pare com a mànager. Sovint compartia cartell amb Elvis Presley, qui la va animar a cantar rockabilly, i el 1955 van estar sortint breument mentre estaven de gira. Del 1955 al 1960 va formar part del repartiment habitual d'Ozark Jubilee, un programa d'ABC-TV d'actuacions de música country que es feia a Springfield (Missouri). El 1956 va signar amb Capitol, enregistrant diversos senzills que barrejant country amb rock and roll. "I Gotta Know" (1956), va assolir el número 15.\nEls conjunts que duia Jackson als escenaris durant aquests anys sovint eren dissenyats per la seva mare. A diferència de la indumentària tradicional que portaven les cantants de música country de l'època, duia vestits amb serrells, talons alts i arracades llargues. Ha afirmat que va ser la primera dona a introduir el "glamour a la música country".\nVa continuar enregistrant més senzills rockabilly durant aquella dècada amb el productor Ken Nelson. Jackson va insistir que Nelson fes sonar els seus discos com els dels seus companys de segell Gene Vincent i els Blue Caps, i Nelson va reunir nombrosos i experimentats músics, entre ells el pianista de rock and roll Merill Moore i el llavors desconegut Buck Owens. Amb un estil vocal únic i un material excel·lent, Jackson va crear part del rock and roll més influent de l'època.\nA finals de la dècada del 1950, Jackson va gravar i publicar diverses cançons rockabilly, incloent "Hot Dog! That Made Him Mad", "Mean, Mean Man", "Fujiyama Mama" (que va arribar al número 1 al Japó) i "Honey Bop", tot i que les cançons van ser només èxits regionals. Al febrer i març de 1959 va fer una gira pel Japó.\n1960–1964: reina del rockabillyModifica\nEl 1960 Jackson va tenir un èxit pop al Top 40 amb "Let's Have a Party", una cançó que Presley havia gravat tres anys abans. Va estar al capdavant de concerts amb la seva pròpia banda, que va batejar com a "the Party Timers", i hi destacaven el pianista Big Al Downing i el guitarrista Roy Clark, pràcticament desconegut en aquell moment. La seva carrera musical al country també va començar a enlairar-se amb "Right or Wrong", escrit per ella mateixa i un número 9, i "In the Middle of a Heartache", que va assolir el número 6. Ambdós senzills també van tenir èxit en el Top 40.\nL'èxit inesperat dels seus discos va portar Capitol a llançar diversos àlbums compostos pel seu material de la dècada del 1950, com ara Rockin' with Wanda (1960) i There is a Party Goin' On, que incloïa "Tongue Tied" i "Hard-Headed Woman". Els seus dos àlbums de 1961 i 1962, Right or Wrong i Wonderful Wanda, comptaven amb els seus dos èxits top ten de country del 1961. El 1963, Jackson va gravar un altre àlbum, Two Sides of Wanda, que incloïa música rock and roll i country, com ara una versió de "Whole Lotta Shakin' Goin' On", de Jerry Lee Lewis. L'àlbum va fer-li guanyar a Jackson la seva primera nominació al Grammy, a la millor interpretació vocal femenina de country.\nL'any 1961 es va casar amb el programador informàtic Wendell Goodman, que li feia de mànager, i amb qui va tenir dues criatures.\n1965–1979: country i gòspelModifica\nWanda Jackson en una imatge de promoció de 1970 del seu senzill "A Woman Lives for Love".\nCap al 1965, Jackson es va centrar més exclusivament en el country tradicional, ja que el rockabilly va disminuir en popularitat, i va tenir un seguit d'èxits del Top 40 durant els següents deu anys. El 1966 va llançar dos senzills que van assolir el Top 20 de country, "Tears Will Be the Chaser for Your Wine" i "The Box It Came In".\nA principis del 1965, Jackson va ser convidada per Electrola, el soci alemany de distribució de Capitol, per a gravar en alemany. El seu single de debut en alemany, "Santo Domingo" (recolzat per "Morgen, ja morgen"), gravat als estudis d'Electrola a Colònia, va ser un gran èxit al país, assolint el número 5 de les llistes oficials alemanyes i l'1 de les llistes de Bravo, la revista d'adolescents més influent d'Alemanya. Durant els mesos que van seguir a l'èxit de Santo Domingo a les llistes, Jackson també va tornar a gravar algunes de les seves cançons alemanyes en neerlandès i en japonès. L'èxit de Santo Domingo va impulsar la gravació de vuit senzills més en alemany fins al 1968, que també van ser llançats en un àlbum, Made in Germany. El seu darrer senzill alemany va ser gravat el 1970.\nEl 1967 va gravar dos àlbums i va llançar una sèrie de senzills durant els anys següents, que sovint la reafirmaven com a personatge ardent i violent, fins i tot "My Big Iron Skillet" (1969), un èxit del Top 20 que amenaçava amb la mort o un atac per enganyar un cònjuge. Els anys 1970 i 1971 va tenir els seus últims Top 20 de country amb "A Woman Lives for Love" (la seva segona nominació al Grammy) i "Fancy Satin Pillows". Va seguir el lideratge de Kitty Wells com a segona vocalista femenina de country en tenir el seu propi propi programa de televisió sindicat, Music Village, del 1967 al 1968.\nAl començament de la dècada del 1970, a petició dels seus fills, Jackson i el seu marit van començar a assistir regularment a l'església i es van convertir en cristians, fet que, segons va dir, va salvar el seu matrimoni. Llavors va començar a enregistrar cançons i àlbums de gòspel, com ara Praise the Lord (Capitol, 1972). Després que el segell l'acomiadés va gravar diversos àlbums per a petites discogràfiques religioses i va crear tours a esglésies evangèliques per tot el país amb el seu marit. Jackson volia enregistrar una barreja de música country i gòspel als seus àlbums, però tanmateix, els segells religiosos no hi estaven interessats.\n1980–1999: retorn al rockabillyModifica\nA principis dels anys vuitanta Jackson va ser convidada a Europa a tocar i gravar material rockabilly quan els revivalistes la van buscar, i durant aquella dècada va anar de gira regularment per Escandinàvia, Anglaterra i Alemanya durant aquella dècada. Abraçant ara la seva història de rock and roll, Jackson va llançar l'àlbum Rockabilly Fever el 1984 (posteriorment editat per Rounder Records com a Rock N' Roll Your Blues Away el 1986), el seu primer àlbum profà en una dècada i el seu primer enregistrament de música rock en més de vint anys.\nCyndi Lauper va reconèixer que les gravacions clàssiques de rockabilly de Jackson van ser una influència i una inspiració importants per a ella durant aquest període, i entre els fans de Jackson també hi havia una nova generació de vocalistes femenines de música country, entre elles Rosanne Cash, Pam Tillis, Jann Browne i Rosie Flores. Jackson va gravar un duet amb Browne en un àlbum d'aquesta última el 1987, i el 1995 va cantar dos duets amb Flores al seu àlbum Rockabilly Filly, i després va iniciar una gira pels Estats Units amb ella, la seva primera gira estatunidenca des de la dècada del 1970.\nWanda Jackson actuant al Festival de Sjock (Bèlgica) el 2008.\nL'any 2001, ja entrada en la seixantena i continuant fent gires, va actuar al Festival Rockabilly de Jackson (Tennessee) amb The Cadillac Angels. Dos anys més tard va llançar el seu primer àlbum d'estudi des de 1987, Heart Trouble, amb CMH Records; el disc incloïa les aparicions de convidats com Elvis Costello, The Cramps i Rosie Flores. Va tornar a Anglaterra el 28 d'octubre de 2008 per actuar al Rock 'n' Roll Festival de Londres amb Jerry Lee Lewis i Linda Gail Lewis al fòrum de la capital, l'O2 Forum Kentish Town.\nEl 2009 es va unir a Jack White per gravar The Party Ain't Over. L'àlbum, publicat el 2011, va marcar la primera aparició de Jackson a les llistes de LPs de Billboard Hot 200, al número 58. L'àlbum també va batre el rècord de Mae West de ser la vocalista de més edat a entrar al rànquing amb el seu àlbum Way Out West (1966): Jackson, amb 73 anys, era només un més gran que West aleshores. Per promoure el seu nou àlbum va actuar amb White tant al Late Show with David Letterman com a Conan.\nJackson va aparèixer a l'espectacle de la BBC Hootenanny a finals de 2010, interpretant la seva versió de "Let's Have a Party" i una cover de la cançó d'Amy Winehouse "You Know I'm No Good" amb Jools Holland i la seva orquestra. L'any següent, després de la mort de Winehouse, va participar en una actuació d'homenatge a aquesta amb Sharon Jones & the Dap-Kings al VH1 Divas Live 2011.\nEl 2012 va llançar el seu trenta-primer àlbum d'estudi Unfinished Business amb Sugar Hill Records. L'àlbum es remunta a les seves arrels rockabilly i country, i va ser produït pel cantautor d'americana Justin Townes Earle, i es va convertir en el primer de Jackson en 39 anys a formar part de la llista de LPs de Billboard Hot Country.\nEl 14 de novembre de 2017 es va publicar l'autobiografia de Jackson, titulada Every Night is Saturday Night: A Country Girl's Journey to the Rock and Roll Hall of Fame, editada per BMG Music i coescrita amb Scott Bomar, amb pròleg d'Elvis Costello. El llançament es va celebrar amb una festa oficial, signatura de llibres i actuació al Museu Grammy, a Los Angeles, i un esdeveniment de celebració al Country Music Hall of Fame, a Nashville. Aquell mateix any va morir el seu marit i mànager, Wendell Goodman.\nAmb l'anunci de la seva retirada dels escenaris a principis de 2019 per motius de salut i seguretat, l'equip de Jackson també va confirmar que la cancel·lació de les aparicions que ja tenia programades en dos esdeveniments propers: el Viva Las Vegas Rockabilly Weekend i el Nashville Boogie Vintage Weekender. Posteriorment, en unes declaracions des de la seva llar a Oklahoma City, on vivia des de la dècada del 2000, Jackson va revelar en una entrevista a Rolling Stone que un accident vascular no revelat anteriorment, ocorregut l'agost de 2018, va ser parcialment la causa de la seva decisió. Tot i així, va reiterar que estava en procés de gravar un nou àlbum, produït per Joan Jett, que esperava completar al llarg de l'any.\nWanda Jackson (1958, Capitol Records)\nThere's a Party Goin' On (1961, Capitol Records)\nRight or Wrong (1961, Capitol Records)\nWonderful Wanda (1962, Capitol Records)\nLove Me Forever (1963, Capitol Records)\nTwo Sides of Wanda (1964, Capitol Records)\nBlues in My Heart (1965, Capitol Records)\nWanda Jackson Sings Country Songs (1965, Capitol Records)\nWanda Jackson Salutes the Country Music Hall of Fame (1966, Capitol Records)\nReckless Love Affair (1967, Capitol Records)\nYou'll Always Have My Love (1967, Capitol Records)\nCream of the Crop (1968, Capitol Records)\nThe Many Moods of Wanda Jackson (1968, Capitol Records)\nThe Happy Side of Wanda (1969, Capitol Records)\nWanda Jackson Country (1970, Capitol Records)\nA Woman Lives for Love (1970, Capitol Records)\nI've Gotta Sing (1971, Capitol Records)\nPraise the Lord (1972, Capitol Records)\nI Wouldn't Want You Any Other Way (1972, Capitol Records)\nCountry Gospel (1973, Word Records)\nCountry Keepsakes (1973, Capitol Records)\nWhen It's Time to Fall in Love Again (1974, Myrrh Records)\nNow I Have Everything (1975, Myrrh Records)\nMake Me Like a Child Again (1976, Myrrh Records)\nI'll Still Love You (1976, DJM Records)\nCloser to Jesus (1977, Word Records)\nGood Times (1980, Deep Sea Music)\nShow Me the Way to Calvary (1981, Christian World)\nLet's Have a Party (1982, K-tel Entertainment)\nRockabilly Fever (1984, Tab Records)\nTeach Me to Love (1984, Vine Records)\nMy Kind of Gospel (1984, Christian World/Tab Records)\nClassic Country (1988, Amethyst Records)\nEncore (1988, Amethyst Records)\nDon't Worry – Be Happy (1989, Amethyst Records)\nGoin' on with My Jesus (1991, Amethyst Records)\nGenerations (Of Gospel Music) (1993, Amethyst Records)\nHeart Trouble (2003, CMH Records)\nI Remember Elvis (2006, Goldenlane Records)\nThe Party Ain't Over (2011, Third Man Records)\nUnfinished Business (2012, Sugar Hill Records)\nLet's Have a Party in Prague (1987, Supraphon) – amb Karel Zich\nLet's Have a Party (1995, Success Records) – amb the Alligators\nThe Queen of Rockabilly (1996, Elap Records) – amb the Alligators\nRock and Roll-Ra Hívlak! (1992, Proton) – amb Dolly Roll\nMade in Germany (1967, Capitol Records)\nIn Person, Recorded Live at Mr. Lucky's (1969, Capitol Records)\nLive in Scandinavia (1989, Tab Records)\nLive and Still Kickin' (2003, DCD Media)\nWanda Live! at Third Man Records (2011, Third Man Records)\nGuardons i reconeixementModifica\nEl Rock and Roll Hall of Fame.\n1956: votada millor cantant femenina novell per la revista Jamboree.\n1958: millor cantant femenina de country & western per la revista Trail, i millor cantant novell per la revista Disc Jockey.\n1990: membre de l'International Gospel Hall of Fame.\n1992: membre del Rockabilly Hall of Fame,\n1994: membre de l'Oklahoma Country Music Hall of Fame.\n1998: Filla Nativa d'Oklahoma.\n1999: membre de l'International Rock-A-Billy Hall of Fame.\n2000: membre de l'Oklahoma Music Hall of Fame.\n2005: receptora del National Heritage Fellowship, atorgat pel National Endowment for the Arts.\n2009: membre del Rock and Roll Hall of Fame, en la categoria Early Influence.\n2010: Lifetime Achievement Award for Performance als Americana Music Honors & Awards, que atorga l'Americana Music Association.\n2013: membre de l'Iowa Rock and Roll Music Association Hall of Fame, en la categoria "Women Who Rock".\n2014: membre de l'Oklahoma Hall of Fame.\n2016: premi Founder of the Sound, als premis Ameripolitan Music.\n1964: Best Country & Western Vocal Performance - Female per l'àlbum Two Sides of Wanda\n1970: Best Country Vocal Performance, Female per la cançó "A Woman Lives for Love"\n2005: Rock and Roll Hall of Fame\n2008: Rock and Roll Hall of Fame\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Error de l'script: no existeix el mòdul.\n↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 2,11 Wolff, Kurt. «Biography – Wanda Jackson». [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ 3,0 3,1 Jurgensen, John. "The Queen of Rockabilly Returns". Wall Street Journal, gener 21, 2011. p. D8.\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 Wolff, Kurt. «Ch. 7: You Can't Catch Me: Rockabilly Busts Through the Door». A: Orla Duane. Country Music: The Rough Guide. Londres: Rough Guides, 2000, p. 275–276.\n↑ «Wanda Jackson to Be Inducted into Rock and Roll Hall of Fame». [Consulta: 9 gener 2009].\n↑ 6,0 6,1 «Run-DMC, Metallica Lead List of 2009 Rock Hall». Associated Press. [Consulta: 14 gener 2009].\n↑ 7,0 7,1 «nDepth Stories of the Ages: Wanda Jackson – The Queen of Rock n' Roll». [Consulta: 14 octubre 2012].\n↑ «Book of Memories», 2011. Arxivat de l'original el 23 de gener 2013. [Consulta: 3 octubre 2013].\n↑ 9,0 9,1 9,2 Larkin, Collin. «Wanda Jackson Biography». [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ 10,0 10,1 10,2 10,3 Chancellor, Jennifer «Sass and Style (Profile of Wanda Jackson)]». Tulsa World [Consulta: 2 novembre 2008].\n↑ 11,0 11,1 11,2 Willman, Chris «Rock Pioneer Wanda Jackson Announces Retirement From Touring». Variety, 27-03-2019 [Consulta: 15 setembre 2019].\n↑ 12,0 12,1 12,2 12,3 12,4 12,5 Bruke, Ken. «Wanda Jackson Biography». [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ «Wanda Jackson Interview». [Consulta: 14 octubre 2012].\n↑ «Sample of "I Gotta Know"». Rockin' Country Style @ Emory University. [Consulta: 14 octubre 2012].\n↑ «RCS Label Shot for Capitol (Calif.) 3485». [Consulta: 1r juliol 2015].\n↑ Dregni, Michael. Rockabilly: The Twang Heard 'Round the World: The Illustrated History. Voyageur Press, p. 113 [Consulta: 15 setembre 2019].\n↑ 17,0 17,1 «Wanda Jackson». Encyclopædia Britannica. [Consulta: 15 setembre 2019].\n↑ 18,0 18,1 Walsh, Mike. «The Rock & Roll Eruption of Wanda Jackson». [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ 19,0 19,1 19,2 «Wanda Jackson», 14-05-2017. [Consulta: 21 gener 2018].\n↑ "Morgen, ja morgen"' a Discogs\n↑ "Santo Domingo" a Discogs\n↑ «Music Capitals of the World. Cologne.». Billboard, exemplar del 5 de juny de 1965, 05-06-1965, pàg. 26 [Consulta: 15 setembre 2019].\n↑ Made in Germany a Discogs\n↑ Genzlinger, Neil «Women of Rock, Here’s Your Musical Grandma». , 17-05-2008 [Consulta: 15 setembre 2019].\n↑ «Fujiyama Mama By David Hill, The Cadillac Angels». [Consulta: 21 gener 2018].\n↑ «Rockabilly Festival on Tap for Jackson». [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ «Wanda Jackson – Heart Trouble». Arxivat de l'original el 2008-07-31. [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ «London Rock & Roll.com». Arxivat de l'original el 2015-08-01. [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ «Jack White to Produce Wanda Jackson». [Consulta: 14 octubre 2012].\n↑ «Instagram post by Wanda Jackson • Nov 14, 2017 at 7:58pm UTC». [Consulta: 21 gener 2018].\n↑ «Wanda Jackson To Release Autobiography “Every Night Is Saturday Night: A Country Girl's Journey To The Rock & Roll Hall Of Fame” On novembre 14, 2017». Country Note. [Consulta: 15 setembre 2019].\n↑ Publicació original de la seva retirada dels escenaris a la seva pàgina de Facebook, 26/3/2019 (anglès)\n↑ 35,0 35,1 35,2 35,3 35,4 35,5 35,6 Wanda Jackson a Encyclopedia.com (anglès)\n↑ Wanda Jackson al Rockabilly Hall of Fame (anglès)\n↑ Wanda Jackson a l'Oklahoma Historical Society (anglès)\n↑ «NEA National Heritage Fellowships 2005». National Endowment for the Arts. Arxivat de l'original el 21 de maig 2020.\n↑ Americana Awards Celebrate Legacy Of Wanda Jackson, a Billboard (anglès)\n↑ «Iowa Rock n Roll Music Association - Inductee List». Arxivat de l'original el 2015-07-01. [Consulta: 1r juliol 2015].\n↑ Wanda Jackson a l'Oklahoma Hall of Fame (anglès)\n↑ The Winners of the 2016 Ameripolitan Awards (anglès)\n↑ «Twitty, Jackson Nominated for Rock Hall». [Consulta: 11 octubre 2008].\n↑ «Wanda Jackson Nominated for Rock Hall Induction». [Consulta: 11 octubre 2008].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Wanda Jackson\nWanda Jackson - Lloc web oficial (anglès)\nWanda Jackson al Rock and Roll Hall of Fame (anglès)\nWanda Jackson a History of Rock.com (anglès)\nEntrevista a "Voices of Oklahoma" (anglès)\nEntrevista a Wanda Jackson - NAMM Oral History Library (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Wanda_Jackson&oldid=26882139»\nDarrera modificació: 3 abr 2021 a les 15:16\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 abr 2021 a les 15:16.


Diumenge arriba la 8a edició de la marxa cicloturística Ports del Maresme 2019 – Ràdio Televisió Arenys de Munt\nDiumenge arriba la 8a edició de la marxa cicloturística Ports del Maresme 2019\nby Redacció Arenys de Munt on 10 Abril, 2019 in Esports, Notícies\nAquesta l’organitza el Club Ciclista MuntBikes i forma part del Calendari de Cicloturisme 2019 de la Federació Catalana de Ciclisme, amb un total de 140 kms i un desnivell acumulat aprox. de 2.700m, pujant fins una alçada màxima de 1.230m.\nLa sortida i arribada serà Arenys de Munt. Es passarà per algunes de les poblacions del Maresme i del Vallès Oriental travessant una gran varietat de zones i paisatges, pel litoral i més endavant pel Parc Natural del Montseny.\nHi haurà un recorregut alternatiu d’uns 96 kms i un desnivell acumulat aprox. de 1.900m. Roger Perez, de l’organització, destaca que han tancat les inscripcions un mes i mig abans, ja que no volen sobrepassar el límit dels 1000 corredors. Això es deu a que han volgut primar la qualitat envers la quantitat.\nEn acabar la prova hi haurà una fideuà per tots els participants i es sortejarà una bicicleta Pinarello valorada en 4000 euros.\nPer últim, Roger Pérez ha volgut agrair la confiança dels patrocinadors i a la Federació Catalana de Ciclisme, al Parc Natural del Montseny, al Servei Català de Trànsit, i als Mossos d’Esquadra.\nAquest divendres es tanca el cicle d’audiovisuals dels Muntanyencs amb la projecció de “Toni Sors: 1a Expedició al Everest”.


Informe memòria justificatiu del projecte ARIE Nº 2004-00058. Avaluació de tasques col·laboratives i assoliment d'objectius d'aprenentatge en aules AICLE de Ciències en Llengua Estrangera - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Documentos de investigación > Informes de proyectos > Informe memòria justificatiu del projecte ARIE Nº 2004-00058. Avaluació de tasques col·laboratives i assoliment d'objectius d'aprenentatge en aules AICLE de Ciències en Llengua Estrangera\nCita bibliográfica -- Enlace permanente: https://ddd.uab.cat/record/59434\nDescripción: 36 pag.\nResumen: El projecte ARIE Nº 2004-00058 "Avaluació de tasques col·laboratives i assoliment d'objectius d'aprenentatge en aules AICLE de Ciències en Llengua Estrangera" declarava un triple objectiu, que molt resumidament, enumerem a continuació: 1. Elaborar i pilotar, seqüències didàctiques amb tres tipus diferents de tasques generadores d'aprenentatges curriculars de l'àrea de ciències naturals per a resoldre en col·laboració entre dos companys, fent servir una llengua estrangera com a font d'informació i llengua amb la qual s'han de vehicular els productes de les tasques. 2. Avaluar l'adequació de la tipologia de tasques i els ajustaments didàctics introduïts a les característiques pròpies de les aules catalanes 3. Proposar els ajustaments necessaris a les tasques que els resultats de l'experimentació suggereixin, amb la finalitat d'oferir un model de pràctica docent eficient per a les aules integrades a Catalunya.\nNota: Número d'acord de subvenció ARIE/2004-00058\nDerechos: Aquest document està subjecte a una llicència d'ús de Creative Commons, amb la qual no es permet un ús comercial de l'obra original ni la generació d'obres derivades\nColección: Memòria justificativa de recerca ARIE\nRegistro creado el 2010-06-16, última modificación el 2020-08-30


Premis Mavi Dolç i Gastaldo a l'ús del valencià en tesis [fins al 15/10]\nDescobreix qui ha estudiat a l'ETSE-UV i on treballa actualment\nInici > Premis Mavi Dolç i Gastaldo a l'ús del valencià en tesis [fins al 15/10]\nPeríode de l'esdeveniment: De 15 de juny de 2021 a 15 d’octubre de 2021. Dilluns, dimarts, dimecres, dijous, divendres, dissabte i diumenge de 00:00 a 23:59.\nLloc de realització: Servei de Llengües i Política Lingüística\nConvocats els Premis Mavi Dolç i Gastaldo a l'ús del valencià en tesis doctorals.\nEl Vicerectorat d'Estudis i Política Lingüística convoca els Premis per a impulsar l'ús del valencià en l'àmbit de la recerca.\nSi heu inscrit i defensat la vostra tesi doctoral en la Universitat de València, teniu fins al 15 d’octubre per a presentar-la als Premis Mavi Dolç i Gastaldo. La quantitat dels premis es calcularà en funció de la qualitat lingüística, el volum del text redactat en valencià i el nombre de persones sol·licitants.\nMés informació i sol·licitud en: www.uv.es/llengues/premistesis.\nServei de Llengües i Política Lingüística.\nEl grau en Enginyeria Multimèdia proporciona una formació tècnica de caràcter generalista en els instruments i mètodes de l’enginyeria. Alhora, l’aplica a les necessitats derivades del paradigma comunicatiu generat per les tecnologies de la informació i la comunicació i, en particular, pels sistemes multimèdia. Això demana un plantejament multidisciplinari, en què es combina una base tecnològica sòlida i una bona capacitat narrativa i d’organització, les quals permeten el disseny i el desenvolupament de productes multimèdia.\nAquest grau té una formació transversal, amb habilitats tècniques pròpies de l’enginyeria informàtica i coneixements teòrics i pràctics sobre comunicació audiovisual. Això permet dissenyar, desenvolupar i dirigir projectes multimèdia en camps tan diversos com l’aprenentatge electrònic (e-learning), la programació informàtica, els videojocs, l’animació 3D, el disseny gràfic, l’elaboració de pàgines web, la robòtica, etc.\nAquest grau té pocs precedents en altres universitats espanyoles. La seua implantació respon a la necessitat de tenir professionals amb aquest perfil i a la seua elevada inserció laboral.\nEls títols de grau de l’ETSE s’han dissenyat per garantir la mobilitat i la transversalitat (crèdits comuns) entre aquests, i afavorir l’obtenció d’una segona titulació. El grau en Enginyeria Multimèdia té crèdits comuns amb:\nEnginyeria Informàtica 102 crèdits\nEnginyeria Telemàtica 72 crèdits\nEnginyeria Electrònica de Telecomunicació 54 crèdits\nEnginyeria Electrònica Industrial 42 crèdits\nEnginyeria Química 42 crèdits\nL’alumnat pot triar les assignatures optatives ofertes dins d’aquest pla o les d’Enginyeria Informàtica, Enginyeria Telemàtica i Comunicació Audiovisual. Això amplia les possibilitats de dissenyar la formació en relació amb diferents trajectòries acadèmiques i professionals.\nLes assignatures són quadrimestrals i totes tenen 6 crèdits, a excepció de les pràctiques externes i el treball de fi de grau, que en tenen 12.\nIdioma: Castellà, Valencià\nPreu: 19,27 €/Crèdit\nWeb específica titulació:\nMajors 25 anys-\nMajors 40 anys-\nMajors 45 anys-\nPersones div. func.5\nCampus Burjassot/PaternaAvinguda de la Universitat s/n46100 Burjassot (València)\n963 543 505 Geolocalització\nTroncals generals de modalitat\nFonaments de l'Art II: -\nMatemàtiques Aplicades a les C. Socials II: -\nMatemàtiques II: 0,2\nArts Escèniques: -\nEconomia de l'Empresa: 0,1\nCultura Audiovisual II: -\nGrec II: -\nHistòria de l'Art: -\nHistòria de la Filosofia: -\nDibuix Tècnic II: 0,2\nEl grau en Enginyeria Telemàtica proporciona una formació generalista en les tècniques i els mètodes de l’enginyeria. Alhora, l’alumnat adquireix uns coneixements teòrics i pràctics sòlids pel que fa al disseny i gestió de xarxes (sense fils, d’accés i de transport) i als serveis de telecomunicacions, com també de sistemes i aplicacions telemàtiques. Aquests estudis tenen una gran importància en la societat actual, com a conseqüència del potencial socioeconòmic d’Internet i les noves tecnologies.\nLa demanda de professionals és molt elevada en empreses proveïdores de serveis de telecomunicacions (fabricants d’equips, empreses de desenvolupament d’aplicacions en xarxa, etc.), en empreses clientes de les anteriors i també en equips i centres de recerca. Així mateix, es poden aplicar els coneixements adquirits en camps tan diversos com l’educació, la ciència o la tecnologia.\nAquest grau habilita per a exercir com a enginyer/a tècnic/a de telecomunicació.\nEls títols de grau de l’ETSE s’han dissenyat per garantir la mobilitat i la transversalitat (crèdits comuns) entre aquests, i fer més fàcil l’obtenció d’una segona titulació. El grau en Enginyeria Telemàtica té crèdits comuns amb:\nEnginyeria Electrònica de Telecomunicació 120 crèdits\nEnginyeria Informàtica 72 crèdits\nEnginyeria Multimèdia 72 crèdits\nEnginyeria Electrònica Industrial 66 crèdits\nEnginyeria Química 54 crèdits\nS’ha d’assolir un bon nivell d’anglès durant el grau que permeta incorporar-se a empreses internacionals. Tot i que les llengües de docència són el valencià i el castellà, en totes les assignatures es treballa amb material de suport en llengua anglesa.\nAquest grau ha rebut la certificació internacional de qualitat EUR-ACE® fins a 2022.\nIdioma: Anglès, Castellà, Valencià\nPersones div. func.-\nEl grau en Enginyeria Informàtica proporciona una formació generalista en l’àrea de la informàtica, amb una base àmplia i sòlida que prepara per dirigir i realitzar les tasques pròpies de totes les fases del cicle de vida dels sistemes, de les aplicacions i dels productes que resolen problemes en l’àmbit de les tecnologies de la informació i la comunicació, tot aplicant els mètodes i les tècniques propis de l’enginyeria.\nAquest grau forma professionals per especificar, dissenyar, construir, implantar, verificar, avaluar i mantenir sistemes informàtics d’acord amb les necessitats dels usuaris. A més a més, capacita per assumir el lideratge de projectes gràcies a una formació específica pel que fa a la gestió de projectes i a les destreses professionals.\nLa importància econòmica, social i cultural de les TIC justifica l’elevada demanda laboral que té aquest grau i, per tant, la facilitat d’incorporació al mercat de treball.\nEls títols de grau de l’ETSE s’han dissenyat per garantir la mobilitat i la transversalitat (crèdits comuns) entre aquests, i fer més fàcil l’obtenció d’una segona titulació. El grau en Enginyeria Informàtica té crèdits comuns amb:\nEnginyeria Multimèdia 102 crèdits\nL’alumnat pot triar com a assignatures optatives les del pla d’estudis d’Enginyeria Informàtica i també pot escollir les d’Enginyeria Multimèdia i les d’Enginyeria Telemàtica. Això li dóna moltes possibilitats per dissenyar la seua formació en relació amb les diferents trajectòries acadèmiques i professionals. ·\nLes assignatures són quadrimestrals i tenen 6 crèdits cadascuna, a excepció de les pràctiques externes i el treball de fi de grau, que en tenen 12.\nMajors 25 anys5\nAquest grau proporciona una formació generalista en l’àmbit de l’enginyeria industrial, alhora que permet aprofundir en el camp específic de l’enginyeria química i de la industria de procés químic. La importància de la indústria química en l’economia mundial justifica la necessitat de professionals amb coneixements econòmics, científics i tecnològics, i amb destreses per aplicar-los en el desenvolupament i la fabricació de productes químics.\nS’ofereix una formació sòlida que permet als egressats treballar en les instal·lacions on es fabriquen productes químics en sectors tan diversos com el químic, petroquímic, biotecnològic, farmacèutic, alimentari, mediambiental i d’altres d’afins. L’àmbit de treball inclou la concepció, disseny, desenvolupament, operació, manteniment i direcció dels processos de la industria química. Així mateix, el grau prepara professionals capaços d’integrar-se en equips de treball multicisciplinaris i exercir tasques de responsabilitat i lideratge per a cobrir les necessitats tècniques dels processos industrials.\nAquest grau habilita per a l’exercici professional d’enginyer/a tècnic/a industrial.\nEls títols de grau de l’ETSE s’han dissenyat per garantir la mobilitat i la transversalitat (crèdits comuns) entre aquests, i fer més fàcil l’obtenció d’una segona titulació. El grau en Enginyeria Química té crèdits comuns amb:\nEnginyeria Electrònica Industrial 120 crèdits\nEnginyeria Electrònica de Telecomunicació 60 crèdits\nEnginyeria Telemàtica 54 crèdits\nEnginyeria Informàtica 42 crèdits\nEnginyeria Multimèdia 42 crèdits\nL’estudiantat pot triar els 19,5 crèdits optatius entre l’oferta anual d’assignatures optatives pròpia del grau. ·\nLes assignatures són quadrimestrals i tenen 4,5 o 6 crèdits, a excepció de les pràctiques externes i el treball de fi de grau, que en tenen 12.\nEl projecte de fi de grau permet aplicar les competències adquirides i incrementar habilitats transversals com ara la interacció amb professionals o la redacció de documentació tècnica.\nGrau en Enginyeria Electrònica Industrial\nAquest grau proporciona una formació generalista en l’àmbit de l’enginyeria industrial, alhora que permet aprofundir en el camp específic de l’electrònica industrial. Aquests estudis capaciten tant per al disseny de sistemes electrònics, per a l’automatització i control de processos industrials, com per al disseny de sistemes per a la conversió energètica i d’instrumentació avançada, així com també per a la gestió de projectes vinculats a l’aplicació i el desplegament d’aquesta tecnologia.\nS’ofereix una formació sòlida en l’electrònica industrial que permet als egressats abordar el disseny, desenvolupament, gestió i direcció de projectes industrials tant en el sector públic com en el sector privat. Així mateix, prepara professionals capaços d’integrar-se en equips de treball multidisciplinaris i exercir tasques de responsabilitat i lideratge per a cobrir les necessitats tècniques dels processos industrials.\nEls títols de grau de l’ETSE s’han dissenyat per garantir la mobilitat i la transversalitat (crèdits comuns) entre aquests, i fer més fàcil l’obtenció d’una segona titulació.\nEl grau en Enginyeria Electrònica Industrial té crèdits comuns amb:\nEnginyeria Química 120 crèdits\nEnginyeria Electrònica de Telecomunicació 84 crèdits\nEnginyeria Telemàtica 66 crèdits\nL’estudiantat pot triar els 18 crèdits optatius entre l’oferta anual d’assignatures optatives pròpia del grau.\nEl treball de fi de grau permet aplicar les competències adquirides i incrementar habilitats transversals com ara la interacció amb professionals o la redacció de documentació tècnica.\nEl grau en Enginyeria Electrònica de Telecomunicació proporciona una formació generalista en les tècniques i els mètodes de l’enginyeria. Alhora, l’estudiantat adquireix coneixements específics a més d’habilitats comercials i socials per poder-se desenvolupar en el món professional. Així, aquests estudis plantegen un ampli aprenentatge en l’àmbit de la ciència i la tecnologia i, en particular, de la tecnologia aplicada. Igualment, ofereixen formació en economia i empresa.\nAquest grau ofereix la formació necessària per concebre, dissenyar i produir equips i sistemes electrònics aplicats fonamentalment en l’àmbit de les telecomunicacions. Així mateix, prepara professionals per prendre decisions relatives a la implantació i la gestió de sistemes de telecomunicacions, a més de proporcionar les habilitats necessàries per treballar en equip amb enginyers i enginyeres d’unes altres especialitats.\nEl grau habilita per a l’exercici professional d’enginyer/a tècnic/a de telecomunicació.\nEls títols de grau de l’ETSE s’han dissenyat per garantir la mobilitat i la transversalitat (crèdits comuns) entre aquests, i fer més fàcil l’obtenció d’una segona titulació. El grau en Enginyeria Electrònica de Telecomunicació té crèdits comuns amb:\nEnginyeria Telemàtica 120 crèdits\nEnginyeria Electrònica Industrial 84 crèdits\nEnginyeria Química 60 crèdits\nEnginyeria Informàtica 54 crèdits\nEnginyeria Multimèdia 54 crèdits\nL’alumnat pot triar els 18 crèdits optatius entre l’oferta anual d’assignatures optatives pròpia del grau o entre l’oferta d’altres graus de la branca d’Enginyeria.\nLes assignatures són quadrimestrals i totes tenen 6 crèdits, a excepció de les pràctiques externes i del treball de fi de grau, que en tenen 12.\nS’ha d’assolir un bon nivell d’anglès durant el grau que permeta incorporar-se a empreses internacionals. Tot i que les llengües de docència són el valencià i el castellà, es treballa en totes les assignatures amb material de suport en llengua anglesa.\nEl Grau en Ciència de Dades proporciona una sòlida base de coneixements en l’àmbit de les matemàtiques, l’estadística, la informàtica, la intel·ligència artificial, la salut i el negoci, els quals permeten donar resposta a la demanda creixent de la societat per a prendre decisions basades en la informació que ens proporcionen les dades. El grau capacita per a adquirir, processar, transformar i extraure coneixements a partir de grans volums de dades d’índole diversa (nombres, imatges, vídeo, text, etc.), així com també per a aplicar-los en àrees com la sanitat, les relacions socials, la política, el medi ambient, l’economia i l’empresa.\nAquests estudis proporcionen una formació multidisciplinària que capacita per a comprendre el fenomen de les dades des d’una perspectiva científica, tecnològica, social, cultural, sanitària, i de negoci. A més a més, capacita per a ocupar càrrecs de responsabilitat en les organitzacions i per a assumir el lideratge de projectes gràcies a una formació específica pel que fa a la gestió de la innovació i a les destreses professionals.\nTot i que no se n’exigeix una formació prèvia, és recomanable haver cursat la modalitat de batxillerat de Ciències i Tecnologia.\nEls ensenyaments pràctics en grups reduïts representen un element fonamental en la formació d’aquest grau.\nLes pràctiques externes obligatòries es fan en empreses capdavanteres en l’àmbit de les dades.\nEl Treball de fi de grau es pot basar en les pràctiques externes.\nL’oferta d’assignatures optatives s’ha dissenyat en funció de la demanda de professionals i comptant amb l’experiència acadèmica i investigadora del professorat.\nMatemàtiques II: 0'2\nEconomia de l'Empresa: 0'2\nDibuix Tècnic II: 0'2


Les cultures mediterrànies estan lligades a la tècnica del mosaic des de temps molt llunyans. Els nostres avantpassats de Grècia, Roma i Mesopotàmia ja la utilitzaven per decorar els seus murs, i la fascinació per l’art d’aquestes petites peces ha perdurat fins als nostres dies, amb autors com Gaudí, Franz Spohn, Pete Manson o Emma Karp com a grans exponents. Avui la dissenyadora de joies Berta Riera ret el seu particular tribut a l’artesania del mosaic amb la col·lecció Moitié Aribau.\nSón joies que ens retornen a allò que veritablement som. A la bellesa de les coses mínimes, a la simplicitat com a actitud, al llenguatge del color. És submergir raigs de llum a l’aigua, barrejar el blau del mar amb el daurat del sol aplicant esmalts turquesa sobre metall daurat banyat en or. Creacions que parlen d’estiu, de frescor i d’espontaneïtat.\nLa textura rugosa de les peces ens transporta als primers mosaics de l’antiga Grècia, a l’essència de les geometries imperfectes. Els artesans de Joid’art elaboren les arracades, anells, collarets i polseres de la col·lecció a mà, unint peça a peça fins a donar forma a joies genuïnes que mai es repeteixen exactament igual. És en la seva originalitat on resideix el seu caràcter.\nPots viure de prop els mosaics de Moitié Aribau a les nostres botigues ia la botiga en línia joidart.com.\nThis entry was posted in CREACIONS (CA) and tagged Barcelona, berta riera, blau, Estiu, Joidart, Mar, moitie aribau. Bookmark the permalink.


El municipi crea una zona en remull amb 24 seients, seguint el model d'àrees adaptades a la costa valenciana i andalusa\nUna platja amb baranes i cadires dins l'aigua, la solució de Cunit per als banyistes amb mobilitat reduïda. ACN\nCunit estrena aquest estiu una insòlita àrea de bany a la platja per fer-la accessible a les persones amb mobilitat reduïda. A part de les passarel·les de fusta fins l'aigua i del servei de cadira amfíbia disponible a nombroses platges d'arreu de Catalunya, el municipi ha volgut fer un pas més i ha habilitat una zona amb cadires i baranes dins l'aigua. "Volíem aconseguir platges que fossin el màxim inclusives possible", apunta a l'ACN el regidor responsable de l'àrea, Jose Manuel Cabada. L'espai ofereix 24 seients en remull situats sota un tendal, ubicat en una zona resguardada de la corrent marina. Cabada detalla que han seguit un model estès a la costa valenciana i andalusa, i en celebra la bona acollida.\nUn tendal amb tres rengleres de seients blaus i dues baranes metàl·liques instal·lades a raser d'un espigó desperta aquests dies la curiositat dels banyistes de Cunit. L'espai, delimitat per boies, està ideat per facilitar el bany de gent gran, embarassades i persones amb dificultats per moure's. La intenció és que aquests col·lectius puguin gaudir de l'aigua asseguts en un lloc segur, o bé que es refresquin dempeus agafats a unes baranes que els garanteixin estabilitat.\n"Molta gent que ens comentava que necessitava un sistema de bany adaptat", relata el regidor de Platges de Cunit, que assenyala el cas de nombrosos banyistes d'edat avançada que acostumen a entrar a l'aigua amb ajuda d'una altra persona per por de caure. "Gràcies a les baranes i a la possibilitat de seure, es genera una sensació de tranquil·litat als usuaris i també als seus cuidadors o ajudants", destaca, mentre recorda que també està disponible l'ús de la cadira amfíbia per a les persones amb limitacions més severes.\nAl mateix temps, el regidor recorda que al municipi hi ha tres residències de gent gran que sovint fan sortides a la platja. Ara, amb aquesta nova àrea, confia que l'activitat serà més amable tant per als avis com per als assistents. Gràcies a la zona de cadires, ja que no caldrà banyar els residents d'un en un, sinó que podran gaudir junts de l'aigua gràcies a la zona de cadires.\nAmb aquesta instal·lació, Cunit ha replicat un model que Cabada havia vist a la Costa del Sol, a Andalusia, i també a diversos municipis de la Comunitat Valenciana. L'empresa responsable de la infraestructura, Acuárea, detalla que aquestes àrees de bany només es poden ubicar a platges on no hi hagi canvis considerables de marea ni de corrents marines. Fuengirola, Marbella i la costa valenciana són indrets on aquest espai accessible està estès des de fa anys, i en breu n'instal·laran també a Màlaga.\nEn el cas de Cunit, l'àrea adaptada entrarà oficialment en servei el 15 de juny i funcionarà fins el 15 de setembre, els tres mesos de temporada de platges de Cunit. Així i tot, aquestes dies ja hi ha hagut banyistes que l'han provat i n'han celebrat la seva instal·lació. "Ha estat una sorpresa molt agradable", destaca la Consuelo, una àvia que passeja amb el seu marit Alfons, en plena recuperació d'un càncer. "De la mateixa manera que critiquem allò que no ens agrada, aquest cop cal donar un gran aplaudiment als qui han pensat en aquest espai", afegeix.\nEn la mateixa línia, un altre matrimoni jubilat, en José i l'Antonia, agraeixen la millora a la platja i asseguren que les baranes i les cadires són elements que "donen més seguretat". Una banyista que passeja per la zona, la Maria Pilar, aplaudeix la iniciativa i el format, "perquè la forma triangular garanteix el corrent d'aire i fa l'estada més agradable". "Realment ha estat una molt bona pensada", remarca.\nVeient la bona acceptació que ja ha tingut la nova zona de bany, l'Ajuntament ja estudia la possibilitat d'estendre aquest model a altres racons dels 2,5 quilòmetres de platja que té el poble. La intenció és crear-ne dos mes, coincidint amb els llocs on hi ha un mòdul del servei de socorrisme. De moment, aquest estiu el consistori hi ha invertit 15.000 euros, però l'any vinent confien aprofitar la nova concessió del servei d'abalisament de les platges per incloure-hi la instal·lació d'aquests espais.


Sportful Cirrus Bodyfit Pro 2.0 Bikeinn Cloud Series Rosa, Bikeinn\nRed / Wine Red / Wine Red / Wine\nColor: Red / Wine\nCompra ara i el rebràs a casa entre el Dv. 23 Oct. i Dt. 27 Oct. La data d'entrega prevista t'indica el temps que tardaràs en rebre el producte a casa. Aquest termini estimat inclou el temps de preparació de la teva comanda. I dependrà de la confirmació del pagament i del servei d'enviament.\nDescripció Sportful Cirrus Bodyfit Pro 2.0 Bikeinn Cloud Series\nEls teixits extensibles ofereixen un suport excel·lent, un assecat ràpid i un pes lleuger.\nEls llistons de tall tallats a làser es disposen de forma plana i ofereixen un excel·lent equilibri entre suport, comoditat i transpiració.\nInsercions reflectants de sigil de la cama posterior per a una visibilitat de poca llum.\nObertura de potes amb acabat de silicona parcial per a adherència i comoditat.\nCompra de manera totalment còmode i des de casa a la botiga online de ciclisme. Compra Sportful Cirrus Bodyfit Pro 2.0 Bikeinn Cloud Series amb la garantia del preu més baix. No esperis més i troba al catàleg una àmplia selecció de material de ciclisme de la categoria de Roba home per completar la teva comanda. bikeinn t’ofereix un servei d’entrega ràpid i eficient.\nCaracterístiques Sportful Cirrus Bodyfit Pro 2.0 Bikeinn Cloud Series\nTecnologias Sportful Cirrus Bodyfit Pro 2.0 Bikeinn Cloud Series\nSostenibilitat Sportful Cirrus Bodyfit Pro 2.0 Bikeinn Cloud Series\nJuan r. - 16/02/2020\nDemanar una talla més del que és habitual. Bon producte pel preu que té. Lleuger i compacte.\nPedir una talla más de lo habitual. Buen producto por el precio que tiene. Ligero y compacto.\n$ 73.61 $58.49\n$ 117.55 $93.49


Inici / Productes / Imprimacions i pintures\nImprimació formulada amb polímers en dispersió aquosa que, per a en uns casos, serveix com a imprimació o pont d'unió, i en altres, barrejat amb morters hidràulics els millora la seva flexibilitat, impermeabilitat, adhesió i resistències a la compressió i tracció. Barrejat amb Porlan, és ideal per realitzar solucions d'adherència entre morter sec i morter nou a manera de pont d'unió eficaç, durador i molt resistent. Posteriorment aplicant pintura epòxica Aymar s'aconsegueixen acabats llisos i antilliscants donant solucions finals en obradors, magatzems, locals públics, indústries químiques, alimentàries, pàrquings i un ampli espectre de necessitats tècniques i estètiques, amb excel·lent resistència a l'abrasió produïda pel trànsit i presentant una elevada resistència química, mecànica.


Gent de paraula - Francina Díaz: "El que em molesta ho escombro. És l'unica manera d'avançar en la vida" - RTVE.es\nveure més sobre "Gent de paraula - Francina Díaz: "El que em molesta ho escombro. És l'unica manera d'avançar en la vida"" veure menys sobre "Gent de paraula - Francina Díaz: "El que em molesta ho escombro. És l'unica manera d'avançar en la vida""\n> Gent de paraula - Francina Díaz: "El que em molesta ho escombro. És l'unica manera d'avançar en la vida"


Neix Eixquisit, com a eina per dinamitzar l'oferta gastronòmica de l’Eixample | L'Eixample\nNeix Eixquisit, com a eina per dinamitzar l'oferta gastronòmica de l’Eixample\n28/05/2018 - 14:42 h\nGastronomia. 'L'Eixample en un wok' és la primera de les accions de dinamització de l'oferta gastronòmica del districte del programa Eixquisit, impulsat per l'Oficina de Promoció Econòmica de l'Eixample.\nDescobreix la influència dels sabors de la cuina xinesa a través d'una selecció de 15 restaurants de l'Eixample del 25 de maig al 10 de juny. 'L'Eixample en un wok' és la primera de les accions de dinamització de l'oferta gastronòmica del districte del programa Eixquisit, impulsat per l'Oficina de Promoció Econòmica de l'Eixample.\nL’Eixquisit neix amb la voluntat de dinamitzar l’oferta gastronòmica dels barris del nostre districte. No hi trobarem ni restaurants amb estrella Michelin ni locals sense uns bons estàndars de qualitat.\nEl programa té com a objectius incentivar el diàleg entre el sector de la restauració, els propis veïns dels barris i els visitants.\nDurant la realització de cada esdeveniment, es promocionaran un nombre reduït de restaurants: de 15 a 30 establiments durant 2 o 3 setmanes.\nL’Eixample és un districte cosmopolita i reflexe d’aquest fet és la gran diversitat gastronòmica que acull. Partint d’aquesta premisa, la primera acció temàtica és un monogràfic sobre una de les cuines més riques i influents del món: la xinesa.\nEls 15 restaurants que participen en ‘L’Eixample en un wok’ han inclòs un plat especial, un plat Eixquisit, a la seva carta durant les dues setmanes de promoció. La majoria són locals de cuina xinesa, però també s’han adherit a la campanya un restaurant vietnamita, tres de fusió i un de cuina peruana. Els restaurants i el plat especial que han elaborat es poden consultar en el web Eixquisit.


Monedero: “El gir a la dreta actual és una reacció a l’èxit del 15M i és circumstancial” - À Punt\nMonedero: “El gir a la dreta actual és una reacció a l’èxit del 15M i és circumstancial”\nEl confundador de Podem opina que el govern del Botànic és la mostra que es pot governar Espanya i la Comunitat Valenciana de forma diferent\nJuan Carlos Monedero entrevistat en 'A la Ventura' / À Punt NTC\n15 de maig 2021 - 00:11\nAquest dissabte 15 de maig farà 10 anys que milers de persones prengueren les places i els carrers de tot Espanya per a posar de manifest el descontentment profund amb la política de part de la ciutadania.\nLa plaça de l'Ajuntament de València commemora el desé aniversari del 15M amb una exposició i un monòlit\nUn moviment ciutadà que va ser la llavor de Podem, un partit polític nou que va plantar cara al bipartidisme i ha arribat a conformar el primer govern de coalició de la democràcia.\nEn À Punt hem volgut fent balanç d’aquests últims 10 anys amb Juan Carlos Monedero, el confundador del partit, juntament amb Pablo Iglesias i Íñigo Errejón, que considera que encara queda molt del 15M a Espanya.\nEl politòleg defén que el 15M va generar un canvi d’època i que moltes coses hagueren sigut impossibles sense ell, ja que es va obrir una reflexió i es va generar una conversa que va ser l'avantsala de canvis profunds que s’han vist materialitzats ara gràcies amb el govern de coalició, com ara el ingrés mínim vital, la pujada del salari mínim o la frenada del preu dels lloguers. Igual que el maig del 68 va tardar 15 anys a activar-se, es mostra convençut que, a poc a poc, tot el que es va debatre a les places fa una dècada anirà transformant-se en polítiques concretes.\nEl 15M ha calat en la societat\nPreguntat per la possibilitat que s’experimente un gir a la dreta, Monedero considera que no, i que el que s’està vivint ara mateix és la reacció als èxits del 15M dels quals Podem n’és un. Amb la monarquia posada en qüestió, el bipartidisme dinamitat, el centralisme tensionat per federalisme creixent i propostes independentistes, i la pèrdua de força del catolicisme, les elits s’espanten i es col·loquen en posicions cada vegada més extremistes.\nEn aquest sentit posa d’exemple les eleccions a l’Assemblea de Madrid. En la seua opinió, arran del 15M s’ha trencat la prohibició que no podia governar cap partit més a l’esquerra que el PSOE i això ha generat una reacció en les elits que s'ha manifestat en una reacció virulenta que ha tingut com a epicentre Madrid. Reacció de la qual responsabilitza Isabel Díaz Ayuso per “haver generat un ecosistema molt poc tolerant”, i als mitjans de comunicació que s’han posicionat clarament a favor de la candidata del PP i, afirma, han atacat la figura de Pablo Iglesias a vegades fins i tot amb mentires.\nMalgrat això, per a ell aquesta reacció de resistència al canvi és circumstancial perquè “el pòsit profund del 15M ha calat en la societat i la gent jove, encara que hagen passat 10 anys, té demandes que coincideixen plenament amb les del 15M”.\nA més, opina que el que ha ocorregut a la comunitat de Madrid no és extrapolable a la Comunitat Valenciana ni a la resta d’autonomies perquè Madrid “és un ecosistema molt peculiar en el qual la vida política està podrida i travessada d’un odi, virulència i agressivitat que no es troben fora”.\nPodem s’ha de dedicar al moviment\nRespecte al futur de Podem ara que Pablo Iglesias ha abandonat tots els càrrecs polítics i ha deixat Yolanda Díaz subtituint-lo en el govern, com a vicepresidenta tercera, i Ione Belarra en el partit, ja que s’acaba de postular per a substituir-lo com a secretaria general, Monedero defén el model del PNB o del Partit Socialdemòcrata Alemany, en els quals és el partit el que marca la línia política.\n"Podem ha dedicat tots aquests anys a la part que té de partit", explica, però ara "s’ha de dedicar un poc també a la de moviment i fer un debat ideològic fort en el qual aclarisca: quins són els seus socis i aliats, quin és el seu projecte per a Espanya i per a les relacions amb Europa, la seua assumpció ecològica i la seua opinió del feminisme, entre altres".\nConsidera que tant Díaz com Belarra són dones dialogants amb molta capacitat d’escoltar, que tenen una bona relació, i que Díaz comprén que és el partit el que la col·loca en les llistes i en el ministeri, però que les grans decisions les pren el partit i la seua militància.\nPer útim, preguntat per les recents disputes internes a la Comunitat Valenciana i si veu Pilar Lima com la futura candidata a la Generalitat per la formació morada, no ha volgut pronunciar-se clarament. Tot i això, ha posat en valor la gran tasca tant de Rubén Martínez Dalmau com de Pilar Lima i ha afirmat que el partit els ho reconeix. A més, ha reconegut que la formació ha tingut moltes discrepàncies internes perquè és un partit jove, però que anat llimant asprors i que ara el temps de les discusions externes ha passat.


El follet Balambalà és menudet com un didalet, però és capaç dadoptar la mida dun nan per tal de parlar amb els humans. El follet shavia dedicat a guardar tresors tota la seua llarguíssima vida, però feia molt de temps que la gent no entrava al bosc a buscar tresors. Així que, entossudit a sentir-se útil, enceta un viatge a la recerca dun nou treball.\nFeia molt de temps que la gent no entrava al bosc on vivia el follet Bambalambà a buscar tresors. Només hi anaven a buscar bolets. Per això el follet que havia estat guardatresors tota la seva llarguíssima vida va pensar que si no podia fer la meva feina, nhauria de cercar una altra.


El bar del Poble Sec acull cada dissabte una sessió fetitxista. Avui està dedicada a tots el que els agrada la lluita lliure, el â€˜wrestling', el â€˜gutpunching' i tot el que fa referència a la lluita eròtica. Si us agrada participar i els cossos dels homes competint amb força i destresa, millor que no us ho perdeu. J.M.S


El programa “Aquí la Tierra” de TVE emetrà diversos reportatges dedicats a Finestrat\nRosa Sánchez - April 16, 2018 2\nEl municipi de Finestrat torna a horari de màxima audiència a La 1 de TVE amb l'emissió de diversos reportatges en el programa "Aquí la Tierra".\nBusot i els seus tresors recorren el món gràcies al programa La Aventura del Saber de TVE\nRosa Sánchez - April 12, 2018 2\nEl potencial turístic d'aquesta destinació alacantí es promociona internacionalment gràcies al reportatge amb imatges aèries emès a La 2 de TVE i Canal Internacional, que ja es pot veure també en alta definició a Youtube.\n• El castell albergarà el primer festival ‘Ple de titelles’, que inclou tallers i actuacions per a tota la família. • Les empreses locals s'encarreguen...


Fent surf sobre petroli | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nLa revolució energètica a Dakota del Nord, desencadenada per la fracturació hidràulica, impulsa l'economia nord-americana i altera els equilibris geopolítics al planeta\n26 OCT 2014 - 08:34\tCET\nLa piscina de surf, en un centre cívic que ha costat 76 milions de dòlars, és un signe del benestar finançat pel boom. guillermo cervera\nAquest racó de Dakota del Nord fa deu anys perdia població. Avui arriben emigrants de tot el país i els apartaments es lloguen a preus de Manhattan.\nFa una dècada els joves se n'anaven de Williston, un poble de 12.000 habitants en una de les regions més inhòspites dels Estats Units. Avui és una ciutat de més de 40.000 habitants i una piscina amb ones de surf en un centre cívic que ha costat 76 milions de dòlars.\nEl 2004, el sergent Chris Hoyt tenia vint anys i començava una carrera a l'Exèrcit que el va dur a l'Afganistan, on va combatre a la vall del Korengal, una de les regions més perilloses del món. Hoyt, retirat de les forces armades, és un entre desenes de milers de nord-americans que han trobat a Williston el que, després de la crisi financera del 2008, era cada vegada més difícil de trobar a la resta dels Estats Units: una ocupació ben remunerada.\n“L'única cosa bona a Dakota del Nord són els diners”, diu Hoyt. “El petroli i els diners”.\nWilliston —primera etapa d'un viatge d'EL PAÍS pels Estats Units de l'era Obama— és la capital de el ‘boom’ energètic. Com diu el cartell que dóna la benvinguda als visitants, és una ‘boomtown’, la paraula que als EUA designa les ciutats nascudes del no-res durant la febre de l'or del segle XIX.\nAquí, lluny de tot —a 1.800 quilòmetres de l'Oceà Pacífic i a més de 3.000 de l'Atlàntic— la seqüència es repeteix: el descobriment de noves reserves, el magnetisme d'un lloc on sobren diners i escasseja la mà d'obra, les tensions que causen les desenes de milers de nouvinguts, gairebé tots homes, sols, en terra desconeguda, alguns amb passats per oblidar.\nLes nits del divendres són nits d'enrenou als locals més concorreguts: a Williston la policia, omnipresent a qualsevol ciutat nord-americana, es deixa veure poc.\nMentre la resta del país vivia una de les pitjors recessions de les últimes dècades, Dakota del Nord va redescobrir la sortida en la solució de sempre: el “‘drill, baby, drill’ “ —“perfora, ‘baby’, perfora”— promogut pels republicans en la campanya presidencial que fa sis anys va portar el demòcrata Barack Obama a la Casa Blanca. Ara Obama celebra el ‘drill, baby, drill’ a Dakota del Nord, on la taxa de desocupació del 2,8% i el creixement el 2013 del 9,7%: nivells de drac asiàtic o petroestat.\nShawn Wenko, responsable de desenvolupament econòmic a l'Ajuntament de Williston, diu que cada vegada hi arriben més dones. A més d'un boom petrolier, la ciutat viu un ‘baby boom’: neixen fins a 60 nens al mes; abans de la revolució del petroli, en naixien 60 a l'any. La piscina del centre cívic, on els adolescents locals demostren el seu talent amb la taula de surf, és un reflex d'un nou Williston: a poc a poc l'esperit familiar substitueix l'esperit del ‘Far West’.\nAl sergent Hoyt ni li passa pel cap fundar una família aquí. A Montana, l'estat on va néixer fa 30 anys, hi va deixar la seva parella, el fill d'ella i a la seva pròpia filla d'un matrimoni anterior.\nQuan va tornar de la guerra i va abandonar l'Exèrcit, es va inscriure a la universitat. La va abandonar per treballar a Williston, en una empresa encarregada de transportar aigua a les empreses que, mitjançant la discutida tècnica de la ‘fracturació hidràulica’ i la perforació horitzontal, extreuen petroli del subsòl. El seu salari anual s'apropa els 80.000 dòlars, gairebé el triple de la mitjana d'ingressos als EUA, però per sota del d'altres professionals en el sector petrolier a Williston. Un supervisor durant el procés de perforació assegura que cobra més de 300.000 dòlars anuals.\nL'incentiu de salaris astronòmics, impossibles d'imaginar per a persones de la seva edat i qualificació acadèmica en altres llocs del país, ajuda a entendre per què persones com Hoyt viuen a Williston. Malgrat la solitud. A pesar el fred: una mitjana d'entre -13 i -16 ºC entre desembre i gener. A pesar que hi ha poques dones i moltes de les que hi ha són prostitutes, lamenta l'antic soldat a Bunnie’s Burgers, una hamburgueseria on es reuneixen treballadors i emprenedors, aventurers tots, que un dia van abandonar casa seva —a Califòrnia o Virgínia, a Texas o Colorado— per participar en una revolució que transforma l'economia de la primera potència mundial.\nEl petroli és un dels motors de la recuperació: crea ocupació, abarateix la factura energètica de la indústria i ajuda a reduir el preu de la gasolina. Queden lluny els temps en què l'antecessor d'Obama, George W. Bush, lamentava l'addicció dels EUA al petroli.\nEs fa fosc a Williston i els camions rugeixen a la carretera. No deixen mai de rugir: als carrers del centre, als camins encara no asfaltats que connecten els camps de petroli als afores de la ciutat.\nTot —menys el centre cívic, que fa olor de nou— presenta un aire atrotinat i provisional: els hotels, els restaurants, els bars, l'aeroport minúscul, amb aires d'estació de tren centreeuropea en període d'entreguerres, però amb connexions diàries a Minneapolis, Denver i Houston. Qui sap què en quedarà quan el boom s'acabi.\nL'Amèrica nerviosa, el país que no deixa de moure's i buscar oportunitats, el que creix dopat per l'or negre, té a Williston un paradís.\nNingú sap quan se n'anirà. Els torns solen ser de quatre o sis setmanes, a les quals segueixen dues o més setmanes de descans. Hora de tornar, a casa, en estats llunyans, amb la dona i els fills, o de viatjar a destinacions exòtiques, inaccessibles per a la majoria de nord-americans, però no per als que treballen a Williston.\nA l'entrada del complex de campaments de l'empresa Target Logistics, a 10 quilòmetres al nord de Williston, un guàrdia controla la circulació.\nEn un dels mòduls prefabricats, la recepcionista esmenta, quan comenta els seus plans de vacances, els Alps francesos, l'Argentina, Mallorca. Un miler d'homes dormen en el complex de mòduls amb habitacions individuals de Target Logistics: una solució provisional a la manca d'habitatge i la realitat que pocs treballadors del petroli volen quedar-se aquí per sempre.\nLes normes són estrictes, diu Nick Nelsen, supervisor dels campaments, mentre ensenya les habitacions, el menjador, la sala de jocs, el gimnàs. Prohibit beure i portar-hi la família. Res d'armes de foc.\nAbans de començar a treballar per a Target Logistics, Nelsen va passar vint anys a la Navy, a l'Armada dels EUA. Va estar una vegada a l'Afganistan i tres a l'Iraq. Sempre trepitjant petroli.\n“Aquí és una mica més agradable”, bromeja en al·lusió a les casernes prefabricades, semblants a les de Target Logistics, on es va allotjar durant la guerres. “Aquí no explota res al teu al voltant”.\nUn fil lliga l'Iraq i l'Afganistan amb Dakota del Nord. El vincle es fa explícit a Williston i les carreteres que l'envolten: els camions de Halliburton, empresa subcontractada pel Govern dels EUA durant l'ocupació de l'Iraq; els centenars de veterans que aporten la seva disciplina i preparació física; la mateixa Target Logistics, que ha construït camps prefabricats semblants als de Williston a la ciutat iraquiana de Bàssora.\nÉs com si la guerra de l'Iraq, que alguns crítics de Bush van atribuir a la voluntat de controlar el petroli iraquià, s'hagués perllongat per mitjans pacífics a l'Amèrica profunda, amb uns protagonistes i un paisatge —ocre, sense arbres, un horitzó infinit— semblant.\nEls Estats Units han superat l'Aràbia Saudita i Rússia com a primer productor de petroli i gas natural i s'acosten a l'autonomia energètica. Dakota del Nord ja produeix un milió de barrils diaris, la qual cosa situa aquest estat a la primera divisió mundial.\nLa dependència del petroli de l'Orient Mitjà i altres regions inestables està a punt d'acabar. El boom de Dakota del Nord ha anat paral·lel a l'intent d'Obama de posar fi a les guerres de l'Iraq i l'Afganistan.\n"Amèrica va on no se li ha perdut res”, diu el sergent Hoyt. L'exsoldat qüestiona les guerres, però també sent nostàlgia.\n—Trobes a faltar l'Afganistan?\n—Oh, sí. Trobo a faltar matar, matar els dolents. L'adrenalina, l'excitació.\nFOTOGALERIA Williston, una ciudad en constant moviment


Educació 360 - Ajuntament de Terrassa\nQuè és "Educació 360"?\nEducació 360 és una iniciativa que pretén integrar els aprenentatges que es produeixen en tots els temps i espais de la vida de les persones, connectant l'escola, les famílies i tots els recursos i actius de la comunitat i construint itineraris personalitzats. Aposta per la igualtat d'oportunitats educatives ja que no tothom té les mateixes oportunitats a l'hora d'accedir a activitats fora de l'escola tenint en compte factors econòmics, culturals, familiars, etc.\nImpulsada des de la Fundació Jaume Bofill, la Federació de Moviments de Renovació Pedagògica i l'Àrea d'Educació de la Diputació de Barcelona l'aliança Educació 360 ja compta amb l'adhesió d'ajuntaments, entitats, centres educatius, grups de recerca i xarxes d'organitzacions.\nPer a més informació, consultin la web de l'Aliança Educació 360\nPer què des de l'Ajuntament s'aposta per "Educació 360"?\nL'aliança Educació 360 ofereix una perspectiva global de cooperació entre agents educatius formals i no formals per tal de reforçar els programes d'igualtat d'oportunitats, donant valor al temps de lleure, afavorir la connexió entre barris i l'empoderament de les persones.\nComparteix els objectius d'èxit educatiu i cohesió social amb el Pla Educatiu d'Entorn i els situa en un marc més ampli de ciutat, la qual cosa genera noves propostes de treball en xarxa i convida a més mobilitat.\nEl projecte "Patis oberts" generalitzat a tots els districtes, la presentació de les activitats musicals i artístiques de les escoles a equipaments de ciutat i l'impuls a la lectura a través de l'aprenentatge servei són algunes accions que surten dels límits territorials del Pla Educatiu d'Entorn i responen al plantejament de la nova aliança.\nProjecte "Patis Oberts"


Central Alberta REALTORS® Association & Triangle Mls Inc\nCentral Alberta REALTORS® Association & Triangle MLS, Inc.\nUse Central Alberta REALTORS® Association & Triangle MLS, Inc. Together On LeadSites!\nHow Central Alberta REALTORS® Association & Triangle MLS, Inc. Work Together


El farmacèutic ha de demanar el DNI als pacients? - Blog COFBBlog COFB\nEstàs aquí: Inici > Notícies farmàcia > El farmacèutic ha de demanar el DNI als pacients?\nEl Servei de Deontologia i el Centre d’Informació del Medicament (CIM) del COFB responen\nEl farmacèutic ha de comprovar la identitat de la persona que retira medicaments que contenen substàncies estupefaents o psicotròpiques d’acord amb la normativa vigent.\nPer aquest motiu, el farmacèutic ha de demanar, a qui retira la medicació, el DNI o el document assimilat en cas que es tracti de ciutadans estrangers.\nPel que fa a les dades sobre el pacient que han de constar en una recepta mèdica, d’acord amb el Reial Decret 1718/2010 de recepta mèdica i ordres de dispensació, aquestes són: nom i dos cognoms, data de naixement del pacient, el DNI o NIE en cas de receptes mèdiques d’assistència sanitària privada, o el CIP en el cas de les d’assistència pública. Aquestes dades les ha d’anotar el metge prescriptor.\nSi es tracta de ciutadans estrangers, en cas d’assistència privada haurà de constar-hi el número de passaport. Si parlem d’assistència pública, haura d’aparèixer el codi assignat a la targeta sanitària europea o el certificat provisional substitutori o el número de passaport en el cas d’estrangers de països no comunitaris.\nEl Servei de Deontologia del Col·legi vetlla perquè l’exercici professional del farmacèutic es desenvolupi d’acord amb les disposicions legals i les normes ètiques i deontològiques. Ofereix assessorament al farmacèutic col·legiat i també rep consultes d’usuaris.\nContacte: Tel 93 244 07 10 / deontologia@cofb.cat\nCentre d'Informació del Medicament Deontologia\nmaig 17, 2013 de 4:43 pm\nCom diu el dit “El país amb més lleis és el més corrupte”.\nEl diu que ens arribi una recepta escrita a mà amb totes les dades que ens/es demana la penjaré amb un marc i tot.\nPer què totes aquesta normes no les aplica ningú?. De vegades no només falten les dades obligatòries, de vegades també “falten” les receptes obligatòries. No serìa hora d’actualitzar-se una mica i canviar una llei que no s’aplica?\nmaig 17, 2013 de 10:00 pm\nDes de que el 21 de gener del 2013 va entrar en vigència la nova recepta mèdica privada que la farmàcia ha de custodiar durant tres mesos, la farmàcia constantment ha de demanar les dades als pacients i anotar les dades que falten a les receptes. És una interrupció constant. Els pacients es mostren perplexes davant d’aquest canvi, ja que no han rebut cap informació, no ha hagut cap campanya d’informació i conscienciació sobre el tema. Moltes clíniques privades continuen sense tenir el nou format de recepta o no inclouen les dades identificatives del pacient. Es continua receptant per via telefònica. Pot la farmàcia treballar amb aquest panorama? Per què no s’inicia una campanya informativa ben feta? Per què es pressiona tan a la figura del farmacèutic i altres figures queden exemptes de tota responsabilitat. Som els caps de turc d’aquesta mala organització. Sóc una farmacèutica jove. Tinc ganes de veure canvis, de poder exercir la meva professió de veritat. La farmàcia no és el lloc per a realitzar aquesta discussió sobre la necessitat de la recepta i de la identificació del pacient. El meu suggeriment pel Col•legi de Farmacèutics, és que en comptes de pressionar tant la figura del farmacèutic, també comenci a treballar per a informar bé al pacient i als metges. Un metge també té la obligació de saber que quan recepta ho ha de fer mitjançant una recepta ben complimentada. Fins que no es vagi resolent tot això, no ens enganyem, hi haurà farmàcies que de forma irregular continuaran donant els medicaments sense recepta o acceptant receptes incompletes, mal fetes, etc. Nosaltres ens trobem amb el problema real. Per exemple, veiem la dificultat o impossibilitat que representa per a molts pacients tornar al metge perquè els ha fet una recepta malament. Té sentit això? La recepta té un gran valor pel farmacèutic, cal que fem tots els esforços per aconseguir un entorn on puguem treballar amb normalitat.\nTant de bo, aquest comentari, no quedi oblidat i serveixi per impulsar una campanya d’informació i formació. Gràcies.\nmaig 28, 2013 de 2:43 pm\nAssumeixo al 100% les paraules de la Teresa. Tant de bo les mesures es prenguessin de debò i no a mitges com sempre fem.\nabril 5, 2014 de 12:45 pm\ndesembre 14, 2016 de 9:26 am\nTotalment d’acord, els farmacèutics ens movem en un incompliment constant de la norma, els que volem fer les coses ben fetes quedem fatal davant del client, tot plegat és molt hipòcrita.\nMª Llúcia Ventura Ramos.\njuny 6, 2013 de 10:37 am\nTotalment d’acord amb la Teresa. Tant de bo li féssiu cas.\nM.Antonia Montserrat Marcó\nmaig 10, 2014 de 8:22 pm\nEl meu suport als companys q reclamen un canvi de receptes, es demanen masses coses q son difícils de complir .\njuny 19, 2015 de 11:31 pm\nQuan el farmaceutic dispensa una recepta n’ha d’assumir la responsabilitat de si en resulta beneficiat el pacient. Fins que això no ho poguem assumir sempre haurem de cumplir escrupulosament la llei al peu de la lletra.\njuny 25, 2015 de 3:34 pm\nEn resposta al seu comentari, és cert que el farmacèutic és el responsable de la correcta dispensació, igual que el metge ho és del diagnòstic i de la corresponent prescripció. Però és cert també que alguns medicaments per les seves característiques que es recullen en la documentació per registrar la seva autorització i posterior comercialització, i d’acord amb la normativa estatal i europea, requereixen presentar el DNI per a la seva dispensació.\nEl motiu de l’article, no va tant adreçat al farmacèutic que ja sap que ha de demanar el DNI per dispensar determinats medicaments, si no a l’usuari que es pot estranyar quan li demanen el DNI a la farmàcia.\njuliol 6, 2015 de 5:45 pm\nEl pacient veu com una intromissió en la seva privacitat que se li demani el DNI ,ja que totes les farmàcies no ho fan,i s’enfada amb la farmàcia que fa lo correcte.\nagost 8, 2015 de 9:10 am\nNo s’éntén tanta exigencia amb el DNI si el pacient queda perfectament identificat amb el CIP.\nagost 11, 2015 de 10:41 am\nEl Reial Decret 1718/2010 de recepta mèdica i ordres de dispensació és el que regula en l’article 15.7 les dades que s’han de recollir en el llibre receptari, concretament en el punt f) fa referència a les dades d’identificació del pacient. De fet, és cert que el CIP ja identifica els usuaris del CatSalut, però no passa, per exemple, amb la resta de pacients de Muface, ISFAS, MUGEJU o les receptes privades.\nadmin: Moltes gràcies pel seu comentari M.Jesús. En les farmàcies o...\nMª Jesús Jiménez Rovira: Bona tarda, voldria saber que es pot fer per resoldre una si...\nJose Maria Carre: Excel.lent! Nosaltres farmacèutics, com responsables de disp...\nJoaquim Braun Vives: Guillermo, L'article està molt ben redactat i el contigut és...\nFormació Oficina de farmàcia COFB Atenció farmacèutica Impagaments Alimentació i nutrició Col·legi de Farmacèutics de Barcelona farmàcia comunitària Farmàcia farmacèutics Dermofarmàcia Infarma farmàcia assistencial Recomanacions Jordi de Dalmases Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya Salut pública Publicacions medicaments Plantes Medicinals Atenció primària Ágora Sanitaria MGOF farmàcia hospitalària cartera de serveis