DIUMENGE CASTELLER A TORREDEMBARRA - Notícies de Torredembarra i Baix Gaià a diari d’informació local\nHome Cultura DIUMENGE CASTELLER A TORREDEMBARRA\nEl nostre poble ha viscut una de les jornades castelleres més intenses de la seva història al coincidir la celebració de dues diades per part de les colles de la vila: els Nois de la Torre i els Xiquets de Torredembarra.\nEls de la camisa blanca han organitzat el que ha estat la seva primera diada al migdia i han compartit plaça amb els Castellers de la Il·lusió, la Colla Jove Xiquets de Vilafranca i els xiqüelos i xiqüeles del Delta.\nL’actuació ha començat aixecant simultàniament un pilar de 4 dedicat al dia mundial de la paràlisis cerebral, que es commemorava diumenge.\nSeguidament els Xiquets han signat la seva millor actuació a l’aconseguir descarregar els tres castells de la gamma de 6 que s’havien proposat: un treballat 3 de 6, un sòlid 3 de 6 amb l’agulla i el 4 de 6.\nUn pas més per consolidar el seu projecte que ha tingut molts entrebancs degut a què cap colla castellera els ha volgut apadrinar per formar part de la Coordinadora de Colles Castelleres, un fet que els impedeix accedir a l’assegurança obligatòria imprescindible per poder assajar i actuar.\nSuperat aquest escull, al contractar a títol personal el mateix tipus d’assegurança que tenen les colles de fora de Catalunya, a Madrid o París, ja tenen el primer intercanvi: el proper 13 d’octubre actuaran a Vilafranca del Penedès.\nDiada de la Verdura\nPer la seva part els Nois de la Torre han celebrat la Diada de la Verdura, una jornada que fa al·lusió al nom popular que rebia la plaça de la vila pel fet que antigament s’hi instal·laven les parades de venda dels pagesos, on venien els productes del camp.\nLes colles que han acompanyat als Nois han estat els Xicots de Vilafranca, els Brivalls de Cornudella i els Castellers d’Esparreguera.\nL’actuació dels de la camisa blava s’ha vist condicionada per la caiguda del 3 de 7 aixecat per sota, un castell que enguany havien aconseguit per les diades de la Festa Major però que aquest cop no ha pogut ser.\nSí han descarregat amb la solidesa que els caracteritza un 3 de 7 amb l’agulla i el 3 i el 4 de 7.\nLa bona actuació dels Xiquets els permet entrar de ple dret al Baròmetre Casteller per primera vegada. La tripleta de 6 aconseguida els situa en el lloc 81 del rànquing d’un total de 94 colles.\nEls Nois de la Torre estan en el lloc 27 d’una llista que encapçalen la Colla Vella dels Xiquets de Valls, els Castellers de Vilafranca i la Colla Jove dels Xiquets de Tarragona.\nAnterior articleCiutadans renova la Junta Directiva Local\nSegüent article23a edició de la Trobada de les Rosalies de la Torre


L'Escoltisme - Inventari fotogràfic - Grupo de Estudios de Historia de la Educación - Grupos de investigación - Estructuras de investigación - Investigamos - Universitat de les Illes Balears\n» Inicio » Investigamos » Estructuras de investigación » Grupos de investigación » Historia de la Educación » Inventari fotogràfic » L'Escoltisme\nL’Escoltisme i el Guiatge, termes amb els què es coneix als territoris de parla catalana el moviment internacional dels Boy i Girls Scouts, ha tingut a les Balears una presència important al llarg del segle xx. Just sis anys després del primer campament escolta dirigit per Sir Robert Baden-Powell, el bisbe de Mallorca, Pere Juan Campins creava l’any 1913 una organització escolta catòlica que anomenà Al·lots Guaites, i que es va difondre per molts de pobles. A excepció de l’etapa que va des de l’inici de la Guerra Civil fins a mitjans dels anys cinquanta del segle xx no ha deixat d'haver-hi a les Balears grups escoltes.\nDe les activitats dels grups escoltes han quedat nombrosos testimonis gràfics que es troben molt dispersos entre nombroses col·leccions particulars. També podem localitzar fotografies d’aquest moviment en algunes publicacions com Explorador Mallorquín (1913-19), anuaris escolars, revistes il·lustrades o llibres que reprodueixen fotografies antigues de distints pobles.\nUna àmplia recopilació de fonts fotogràfiques sobre activitats escoltes la trobem al llibre MARCH MANRESA, M.; SUREDA GARCIA, B. 50 anys d’escoltisme a Mallorca, 1956-2006. Palma de Mallorca: Di7 Edició, 2006.\nFoto 1. Exploradors de Sóller amb banda de música, 1917. Autor Josep Segura. Publicada a: CERDÀ MARTÍN, M: L´Escoltisme a Mallorca (1907-1995). Barcelona: Publicacions de l’Abadia de Montserrat, 1999.\nFoto 2. Portada de Explorador Mallorquín de novembre de 1914. Arxiu MEGM, cedit per JM Magrinyà.\nFoto 3. Sortida de Clan a Na Burguesa. A.E. femení Reina Constança 1962, cedida per Neus Pujol. Fons Miquel March.\nFoto 4. A.E. Femení Reina Constança, 1962, sortida Clan a Galatzó, cedida per Neus Pujol. Fons Miquel March.\nFoto 5. Sortida del A.E. femení Reina Constança amb uniforme, 1963, cedida per Neus Pujol. Fons Miquel March.\nFoto 6. Missa a la trapa, colla Weyler, Clan Pius XII 1961, cedida per Josep Sabater. Fons Miquel March.\nFoto 7. Racó de patrulla Falcons de la secció Pius XII, anys 60, cedida per Miquel March. Fons Miquel March.\nFoto 8. Pàsqua 1975. Font de l'Ofre. Sortida conjunta A.E. Ramon Llull Palma i Fco. Pareja, Ciutadella. Cedida per V. Quadrado. Fons Miquel March.\nFoto 9. Una garba del esplet de al·lotes guies de Sant Josep Obrer, 1960. Cedida per Paco Moyà. Fons Miquel March.\nFoto 10. Passes Nadal, 2003. A.E. Eladi Homs, cedida per Jordi Forteza-Rei. Fons Miquel March.


FP DUAL - FORMACIÓ PROFESSIONAL - Salesians Sarrià\nFP DUAL EN LA FORMACIÓ PROFESSIONAL\nEls alumnes del nostre centre que ho desitgin poden realitzar els seus estudis de Formació Professional en la modalitat FP Dual, que combina la formació a l’escola i a l’empresa\nMés del 90% dels cicles en Dual\nFormació a l'escola i l'empresa\nAmb una gran dedicació i implicació, hem aconseguit que el 90% dels cicles formatius que impartim estiguin disponibles en aquesta modalitat, que alterna la formació escolar i la formació a l’empresa.\nLa Formació Professional Dual és una oportunitat per millorar les competències dels nostres alumnes, així com la relació amb les empreses.\nL’objectiu és oferir un valor afegit a l’alumnat i atendre les necessitats de les empreses que col·laboren amb nosaltres.\nLa participació dels alumnes en aquesta modalitat dóna la possibilitat alternar el temps de formació a l’escola amb un temps d’activitats formatives i productives a l’empresa.\nUna oportunitat per aprendre i adquirir experiència alhora\nAquest programa permet formar treballadors qualiﬁcats i adaptats a les necessitats del mercat i assegurar la cooperació entre els centres educatius i les empreses\nEmpreses col·laboradores Dual\nCada any són més les empreses que ens demanen alumnes per participar en la Formació Professional Dual. A l’últim curs, més de 200 empreses de diversos sectors professionals han col·laborat amb Salesians Sarrià en la modalitat de Formació Professional Dual.\nL’escola disposa d’un coordinador d’FP Dual que s’encarrega de gestionar aquesta modalitat d’estudis, arribar a acords estratègics amb empreses i institucions, participar en formacions i trobades del sector, formar a tutors d’empresa, etc.\nFruit d'aquest treball per potenciar la Formació Professional Dual, formen part de la Alianza para la FP Dual, entitat integrada per empreses, institucions i centres educatius que té com a objectiu millorar l’ocupabilitat dels joves mitjançant una FP Dual de qualitat.\nDescobreix la FP DUAL\nSi vols conèixer els avantatges que aquesta modalitat d'estudis aporta a la teva empresa i les característiques de la formació Professional Dual, contacta amb nosaltres. T’explicarem com incorporar alumnes en pràctiques i les diferències de les modalitats beca i contracte de treball.\nLes empreses expliquen la Dual\nSalesians Sarrià col.labora amb més de 200 empreses que acullen alumnes en pràctiques sota la modalitat de Formació Professional Dual.\nVolem presentar-vos el seu testimoni i experiència en aquest audiovisual que destaca els avantatges de la Dual: Formació de treballadors en els hàbits de l'empresa, captació de nous talents, motivació per la formació, bonificacions seguretat social, etc.\nGràcies a totes les empreses que ens han acollit des del primer moment donant veu a la seva experiència Dual.


Què sent el nostre fill? Què fem quan el nen té por?\nLa por és un sentiment normal que forma part del procés de creixement del nen i que desapareix a mesura que va madurant. De vegades, però, les pors persisteixen o tornen a aparèixer al cap d'un temps; aleshores el suport i l'acompanyament dels adults serà clau per superar-ho.\nQue els nens tinguin por no sorprèn ningú perquè és un sentiment universal que tots tenim, en més o menys grau, i és necessari per a sobreviure. Trobem natural, i fins i tot sa, que el nen senti por en algunes situacions, però quan no hi ha un motiu real, ens és més difícil d'entendre.El nadó ja experimenta por i pot expressar-la de moltes maneres. S'espanta i plora quan sent un soroll fort, o quan se'l deixa bruscament i se sent insegur. Però el nadó no només experimenta por per la seva seguretat física, a causa de factors externs, sinó també pel seu món intern, és a dir, per les seves fantasies i emocions. Al principi de la seva vida, no discrimina suficientment entre la seva imaginació i el món exterior, i les seves pors es barregen per la qual cosa són molt intenses. Al voltant dels vuit mesos, el nen passa una etapa en què sent por quan veu altres cares que no es corresponen amb la de la seva mare o éssers coneguts: té autèntica por a perdre la seva mare.Quan no la veu, el nadó té por que hagi desaparegut per la força dels sentiments contradictoris que sent cap a ella. Té por d'haver-li fet mal, en la fantasia, per la intensitat de l'enuig que cohabita en ell, juntament amb un intens amor cap a ella. Però amb la presència afectuosa de la mare, el nadó recupera novament la calma i la confiança en ella, i la por disminueix o desapareix. Aquesta por indica també que el nen pot diferenciar ja els seus familiars dels qui no ho són. Distingeix la seva mare com a algú diferent a ell i es preocupa no només de la seva pròpia seguretat, sinó també de la d'ella.A mesura que el nen va desenvolupant-se, pot diferenciar perfectament els seus sentiments dels dels altres, així com el que correspon a la seva fantasia i el que correspon a la realitat externa. Pot localitzar on és el risc, el perill, l'enuig, i el que li dóna seguretat en si mateix. Com a conseqüència, la por decreix.Però moltes vegades no succeeix així, i apareixen diverses pors difícils de controlar per part seva, que van desapareixent a mesura que el nen adquireix més confiança en si mateix. Sovint es tracta d'un temor passatger, coincident moltes vegades amb un moment de canvi. Demostra com de difícil li resulta enfrontar-se al seu món: diferents experiències, aprenentatges, relacions, per al qual necessita temps. En aquest cas, el nen necessita molt suport dels adults que el rodegen (pares, professors) que l'ajudin a afrontar les seves pors i a seguir endavant.Adaptació de l'article: El niño tiene miedo, de Núria Fillat (Guía para la salud emocional del niño, ed. Medici)\nCONTINGUT RELACIONAT PREGUNTES I RESPOSTES Què fer quan el meu fill té por? Com tractar les rabioles? El meu fill plora..., què faig? Què fem els pares davant les pors dels fills? Com és d'important la privacitat per al nen adoptat? Política de Privacitat | Nota Legal | © 2011 FAMILIA FORUM


ERC demana l’alliberament de Junqueras a les portes de la presó d’Estremera | betevé\nL'acte ha estat interromput per un grup d'ultres que han intentat boicotejar les declaracions dels republicans als mitjans\nAdrià Calvo | dimarts, 19 de desembre del 2017, a les 13.56\nEls republicans han volgut carregar de simbolisme les últimes hores de campanya, visitant el seu candidat al centre penitenciari on es troba tancat de manera preventiva. Marta Rovira ha apuntat a l’Estat espanyol com el responsable de “l’empresonament injust” d’Oriol Junqueras i ha tornat a apel·lar a la democràcia, afegint que “no podem utilitzar fiscals i jutges”.\nEn l’últim dia de campanya, Rovira ha assegurat que és el primer dia que poden ser a prop d’Oriol Junqueras. Alguns dels republicans que s’han desplaçat a Madrid han entrat al centre penitenciari a visitar el candidat. Entre els qui han anat a Estremera destaquen Carme Forcadell, Raül Romeva o Antoni Castellà. Aquest dimarts també s’ha sabut que Oriol Junqueras ja ha pogut votar a les eleccions del 21-D.\nL’acte dels republicans a Estremera ha estat entorpit per un petit grup de manifestants de l’organització feixista Hogar Social, que s’han concentrat davant de la presó quan els republicans han atès els mitjans de comunicació. Amb pancartes com “España no se rinde” i “No nos engañan. Cataluña es España” han intentat boicotejar l’acte. Tot i això, els republicans han fet les declaracions als mitjans i han marxat sense incidents destacats.\n— eleccions 21-D — ERC — Marta Rovira — Oriol Junqueras — presons\nRovira respon a Santamaría: “Si el procés és un ‘fake’, que hi fa l’Oriol a presó?”


Holiday cottage with garden and private pool - Huse til leje i Pinell del Solsonès, Catalunya, Spanien\nBondegård (12. århundrede), omgivet af marker og skove, beliggende på en gård på 150 hektar, med grill, have og privat pool, der ligger i kommunen Pinell del Solsonès. 15 km fra Solsona (hovedstaden i regionen). Lleida 95 km (1t 20 '), Barcelona 130 km (2 timer).\nFarmhouse (12th century), surrounded by fields and forests, located on a farm of 150 hectares, with barbecue, garden and private pool, located in the municipality of Pinell del Solsonès. 15 km from Solsona ( capital of the region). Lleida 95 km (1h 20'), Barcelona 130 km (2h) .\nCasa amplia, limpia, propietarios amabilísimos. Inmersión total en una explotación agraria y ganadera del Solsonès. Estamos encantados. Por la noche refresca y se puede dormir de lujo. Es fantástico.\nSvar fra Ruralverd:\nHola Mai, muchas gracias por tu comentario. Estamos muy contentos de que hayáis disfrutado de la casa y de su entorno.\nSi os gustan los animales, es un lugar ideal.\nHola Marta, muchas gracias por vuestro comentario uy estamos muy contentos e que hayáis disfrutado de la casa y de los animales... ;-)\nMolt recomanable, ideal per grups d’amics i families. Tranquil.litat, entorn meravellós i atenció excel.lent. Gràcies Ramon. Petits i grans em tornat encantats\nHola Natàlia. Moltes gràcies pel vostre comentari. Estem molt contents que l'hageu gaudit tant de la casa i que la vostra estada entre nosaltres hi ha estat tan profitosa. Aquestes coses ens ajuden a seguir endavant.\nCap de setmana de somni, amb 5 grans i 7 petits!!! La casa te un menjador amb taula XL que van ajudar a fer uns bons apats familiars, les habitacions amples i amb matalassos comfortables, els banys amb banyera ambdos i la cuina ben equipada! Pero sens dubte el mes impressionant…\nHola Raquel, moltes gràcies pel teu comentari. Estem molt contents que hageu tant gaudit de la casa com del seu entorn ... Sempre sereu ben rebuts.\nLa nostra estada ha sigut excel·lent. Érem un grup de 8 persones que hem pogut gaudir d'una masia preciosa i molt confortable. Té llar de foc, llits molt còmodes i tots lo essencial per passar-hi uns dies. Està envoltada de camps i animals i els amfitrions ens han ajudat amb…\nGràcies a vosaltres, ha estat un plaer tenir-vos a casa.\nEs tracta d'una casa annexa a la casa principal dels amos de la masia. S'accedeix per unes escales. Tot estava en perfectes condicions, tal i com es pot esperar a una casa de camp. El sr. Ramon i el sr. Dario van estar molt amables amb tots nosaltres (4 adults i 7 nens!),…\nMed Ruralverd som vært\nThe owners live in the front of the farmhouse and are very respectful of the privacy of the people who are staying in the accommodation. But if they wish, they are always available for any urgency, advise them for excursions, or show them the farm...\nKig på andre muligheder i og omkring Pinell del Solsonès\nFlere boliger i Pinell del Solsonès:


Detalles de: Tratados internacionales de España 1598-1700 › Biblioteca Casa Amèrica Catalunya Koha\nDetalles para: Tratados internacionales de España 1598-1700\nTratados internacionales de España 1598-1700 [Recurs electrònic] / José Andrés-Gallego, comp.\nPor: EspanyaColaborador(es): Andrés-Gallego, José, 1944-Tipo de material: TextoDetalles de publicación: Madrid : Fundación Histórica Tavera : Digibis, DL 2000Descripción: 1 disc òptic (CD-ROM); 12 cmISBN: 8489763712Títulos uniformes: Tractats, etc. Tema(s): Espanya -- Relacions exteriors -- Tractats -- 1598-1700 | Espanya -- Història -- 1598-1700\nInclou els següents CD-ROM: Los Austrias en el siglo XVI ; Los Austrias en el siglo XVII ; El Islam en la historia de España ; Textos clásicos sobre los Reyes Católicos ; Tratados internacionales de España 1598-1700\nBiblioteca (086.86)341.241(460) AND (Navegar estantería (Abre debajo)) Not For Loan 1006000911\nA la coberta: Biblioteca Nacional de España\nCD-ROMS basats en una selecció de textos clàssics sobre el tema\nRequeriments del sistema: PC 486; 8 Mb de memòria RAM (recomanat 16 Mb); MS-DOS 6.0 i Windows 3.1, o superior, espai lliure en disc local superior a 10 Mb; monitor VGA (recomanat SVGA, 800x600, 256 colors); lector de CD-ROM local o en xarxa


Ramon Alcoberro. Filosofia i pensament. Descartes\nENTREVISTA DE FRANÇOIS EWALD AMB GENEVIÈVE RODIS-LEWIS\nMagazine littéraire, n°342 - abril 1996\nGeneviève Rodis-Lewis (1918 –2004) fou una gran estudiosa de Descartes. Els seus treballs sobre la metafísica, la moral, l’antropologia, han marcat el coneixement contemporani sobre aquest autor. En la seva biografia, sens dubte definitiva [ « Descartes »; Éd.Calmann-Lévy ], no tan sols corregeix errors d’obres anteriors, sinó que intentà copsar el caràcter de Descartes com a home concret. Geneviève Rodis-Lewis analitza la correlació fonamental entre dubte i ideal que fonamenta el « cogito » i intenta, a més, en aquest text publicat per Le Magazine Littéraire al 1996 presentar la novetat que significà al seu moment el cartesianisme. Desaparegut de la consulta lliure a Internet l’arxiu de Le Magazine Littéraire, oferim aquesta traducció del text al català com una eina de treball per a la nostra comunitat filosòfica. [R.A.]\nQ – Per què una nova biografia de Descartes ?\nGeneviève Rodis-Lewis – Hi ha una gran biografia de Descartes, molt important, que data de finals del segle XVII. Ha estat recentment reimpresa; és la d'Adrien Baillet [« Vie de Monsieur Descartes », Ed. La Table Ronde]. Va salvar textos que després es van perdre. Per exemple, la descripció molt important dels somnis cartesians, des quals no sabríem res sense la seva biografia. Però Baillet tenia un defecte: sobre els nombrosos punts en què tenia un dubte o una ignorància, inventava. Així va cometre un cert nombre d’errors; sobre la noblesa de la família el van enredar els nebots-néts; va confondre l’avi, que era metge, amb un altre Pierre Descartes que havia alliberat Poitiers, assetjat pels protestants. Va afirmar que, com a fill petit d’una gran família, Descartes estava destinat a l’exèrcit, cosa que és falsa. Es va trabucar sobre el període d’escolaritat (dóna de les Pasqües de 1605 a les 1612), cosa que té una certa importància perquè en depèn el nom del professor que li va ensenyar filosofia. Després de la biografia de Baillet n’hi va haver una altra, la que va publicar Adam al vol. XII de la gran edició de Descartes de la qual tingué cura conjuntament amb Tannery a principi de segle [XX]. No es va recollir a la reedició dels 11 volums d’obres dels anys 60. Dissortadament, Adam va reproduir en la major part de l’obra, i específicament pel que fa a les dates dels estudis de Descartes a la Flèche, els errors de Baillet, àdhuc si en va rectificar alguns en els apèndixs.\nQ- Com es poden rectificar avui aquests errors ?\nGeneviève Rodis-Lewis – Prenem, per exemple, el període escolar de Descartes. Descartes tenia mala salut. Per aquest motiu no el van enviar a l’escola quan tenia vuit anys. Es va quedar a casa on algú li va ensenyar a llegir i a escriure. Després un parent (de la banda materna), el Pare Charlet va ser destinat al Col·legi de la Flèche. El noi es feia gran. Li van preguntar si el podien enviar allí. El Pare Charlet va aconseguir-li un règim especial que va contribuir molt a afavorir el seu desenvolupament intel·lectual: podia quedar-se al matí al llit, llegint, meditant...\nTé força importància saber si això va passar quan tenia onze anys o quan en tenia vuit. Baillet sabia, sempre per la família, que s’havia esperat al final de l’hivern i de la quaresma per enviar-lo. Adam, quan prescindeix de les dades de Baillet, sabent que el Pare Charlet havia arribat a La Flèche en 1606, no va verificar que només hi va arribar a l’octubre. Si Descartes hi va arribar després de l’hivern i de la quaresma, això només pot ser per la Pasqua de 1607. Això fa que hagués sortit de La Flèche en 1615; aleshores va fer un any d’estudis de dret a Poitiers, segons el desig del seu pare que volia que els fills fossin parlamentaris (calien tres generacions successives per tal que una família pogués tenir carta de cavallers). Aquests són elements biogràfics que jo he pogut rectificar: vaig fer verificar als arxius dels jesuïtes que efectivament el P. Charlet va arribar a La Flèche a l’octubre de 1606 –i que encara predicava a París durant la quaresma. Són petits detalls cronològics que tenen entre d’altres conseqüències, que poguéssim determinar amb seguretat el nom del seu professor de filosofia (E. Noel, a qui Descartes va escriure personalment per enviar-li el « Discurs del mètode »).\nQ – La vostra ambició era tan sols rectificar errors?\nGeneviève Rodis-Lewis – Sobretot volia mostrar la complexitat del caràcter de Descartes, de vegades dur, però amb qualitats que Baillet va indicar sense mostrar-les. Baillet parla de la seva capacitat per a reconciliar-se, de la qual dóna diversos exemples. Jo hi afegeixo un cert ecumenisme religiós, que no s’havia destacat mai. Una variant entre la carta autògrafa a Huygens i la versió publicada al XVII permet constatar-ho. Parla dels protestants dient: « Espero que la religió ens farà ser amics»; Clerselier havia corregit: « el retorn a la nostra religió ». Descartes de vegades tenia mal caràcter però va tenir molts veritables amics.\nQ – Descartes al principi va triar una carrera militar.\nGeneviève Rodis-Lewis – Efectivament, havia decidit ser militar. Això no era una voluntat paterna. Un any després d’haver estudiat dret, va poder marxar a Breda als 22 anys fets, per enrolar-se en l’exèrcit de Maurice de Nassau. Però aviat se’n va decebre. Tenia un caràcter entusiasta que es prestava molt a la decepció. Parla de la grolleria i de la ignorància dels seus companys d’armes. S’hi queda des de finals de 1617 o principis de 1618 fins a la primavera del 1619. Després marxa cap a Alemanys on es preparava la Guerra dels trenta anys; tenia ganes de participar en batalles, però no volia viure entre tropes desvagades. Les batalles només van començar a la primavera següent. Va anar a veure la coronació de l’Emperador a Frankfurt. Després va trobar a Neubourg, al Danubi, un lloc on podia treballar en soledat. Molts editors del « Discurs del la mètode », quan llegeixen al principi de la segona part que s’havia retirat a un « quartier », pensen que es tracta d’una caserna d’hivern dels militars. Però allí no hauria pogut estar sol, ni hauria tingut tranquil·litat. Es va allistar a la primavera? Va estar a prop d’algunes batalles. Dóna petits detalls pintorescos: el soldat que creu que està ferit quan només el molesta el seu cinturó, o que ha vist algú a qui han tocat amb un projectil a la cuirassa però no l’han ferit. És a dir, que ha vist batalles. Però de debò es va allistar a l’exèrcit a Baviera? No en sé res; perquè des d’aquell moment ell ha trobat el seu « camí » : l'explicació de la natura segons un model matemàtic. Però encara no és un metafísic.\nVa passar aquell hivern a Alemanya i va tenir els somnis del novembre de 1619. Quan va tornar a França? Només sabem que hi va tornar passant per Estrasburg: dues lletres més tardanes fan al·lusió al gall del rellotge, l’una, i a les torres de la catedral, l’altra.\nQ – Perquè es va apuntar a l’exèrcit ? Per què aquesta passió militar ? Vós mateixa dieu que de jove era més aviat escarransit i que passava els matins al llit.\nGeneviève Rodis-Lewis – En primer lloc, s’havia trobat força bé en sortir de l’escola. Sobre el desig de ser militar, en el « Discurs », trobem aquesta al·lusió: « Je n'étais pas insensible à la gloire ». Fins i tot al final de la seva vida, quan va escriure per a la reina Cristina de Suècia un « Ballet pour la naissance de la paix » - era al final de la Guerra dels trenta anys -, els Voluntaris en la Tercera entrada diuen que si per el seu cap té per dama la Victòria, la seva és la Glòria. I poc abans d’aquest esment a la Glòria en el « Discurs », el que Descartes diu sobre l’ensenyament de la història explica aquesta aspiració: li retreu que privilegiï els fets més gloriosos, cosa que porta els joves a « caure en les extravagàncies dels paladins de les nostres novel·les i a concebre desigs que superen les seves forces ». Aquestes són les úniques al.lusions al que ell havia cregut que era la seva vocació. Això confirma el seu caràcter actiu, aventurer, entusiasta, exigent i prompte a decepcionar-se, a replegar-se. Això es copsa en l’esguard que va donar-li Franz Hals en el cèlebre retrat que va fer-ne: interrogatiu, projectat cap endavant, i al mateix temps replegat en ell mateix. Sempre hi ha aquest doble moviment en Descartes: avançar en tot però restant prudent.\nQ - La Guerra dels trenta anys està present en l’obra de Descartes?\nGeneviève Rodis-Lewis – Només en el Ballet que va escriure per a Cristina de Suècia. Retirat als Països Baixos, en un lloc què, tot i la guerra, havia restat perfectament en calma, hi va trobar la tranquil·litat pel que fa als esdeveniments exterior.\nQ – Se’n va desvincular voluntàriament ?\nGeneviève Rodis-Lewis – Des del moment que decidí dedicar-se a la ciència.\nQ- Què vol dir exactament « désert » que és el mot que Descartes fa servir per dir que ell es retira?\nGeneviève Rodis-Lewis – Es un terme que es feia servir habitualment a propòsit dels sants, dels ermitans que es retiraven a meditar en soledat. Per a Descartes, l’essencial era preservar la seva soledat, cosa que era possible àdhuc en una ciutat molt poblada, com Amsterdam, perquè, com ell deia, tothom està tan ocupat en el seu propi profit que us deixen tranquil. Quan va intentar establir una metafísica que tingués Déu per fonament, es va retir a França, al camp. Però la “politesse française” feu que els « petits voisins », com ell en deia, l’empipessin. Això el va portar a instal·lar-se als Països Baixos on sempre va poder fer el que volia.\nQ - La “civilité française” l’hi impedia treballar?\nGeneviève Rodis-Lewis – Aquest mateix formalisme el retrobava cada cop quan retornava a França per estar-hi alguns mesos; va tornar tres vegades, en 1644, 1647 i 1648. (Quan la esclata la Fronda l’any 1648, marxa tot seguit). Digué a propòsit de les seves darrers estades que massa gent l’anava a veure com una curiositat; (segons les seves mateixes paraules : « comme un éléphant ou une panthère »).\nQ – Què significa la paraula « meditació » ? Es tracta de reprendre les tècniques o les tradicions espirituals ?\nGeneviève Rodis-Lewis – Va estudiar en una escola de jesuïtes que feien exercicis espirituals; cosa que el va marcar. Però és una transposició. Perquè pensa que la reflexió sobre els dogmes i sobre els misteris revela una vocació particular que ell no té. La reflexió cartesiana resta racional. Descartes estableix la separació ontològica, substancial, entre dos tipus d’ésser o de substàncies radicalment diferents, d’una banda el pensament, és a dir l’ànima, i d’altra banda el cos. Certament al final de la seva vida va meditar sobre el fet irracional de la unió entre l’ànima i el cos; però la seva distinció fa que racionalment hom pugui estar segur que quan el cos mort, o està malalt, l’ànima no mori amb el cos. pot per això afirmar-se la seva immortalitat? Va fer corregir la segona edició de les « Méditations » en què el seu amic Mersenne havia subtitulat « immortalité ». Perquè la persistència de l’ànima després de la mort depèn de Déu. I afegeix: « Puisqu'il nous a maintenant révélé que cela n'arrivera point, il ne nous doit plus rester aucun doute ». És la distinció entre el que veu com a racional i el que revela la fe. Perquè Descartes fou sincerament creient; em fa l’efecte, fins i tot, que va passar de la ciència a la metafísica després d’haver sentit explicar la mort del qui havia triat per cap Maurici de Nassau; quan a Maurici de Nassau li van preguntar si creia en Déu va respondre: « Crec que dos i dos fan quatre », fórmula que reprèn textualment el Dom Juan de Molìère. Era com una frase en clau dels ateus i em sembla que Descartes, des d’aleshores, en la mesura que era un savi, va considerar que calia (ho repeteix sovint) demostrar que l’existència de Déu és més certa que les matemàtiques. Sense Déu no hi ha certeses, ni model matemàtic. És fonamental.\nQ – Quina és l’aportació de Descartes?\nGeneviève Rodis-Lewis – Una cosa que ha marcat tota la filosofia posterior: la reflexió filosòfica comença per la presa de consciència del subjecte que pensa; només s’aconsegueix explicar el món al final d’un llarg itinerari. Abans de Descartes es partia del món present, amb qualitats projectades sobre les coses i que es pretenia explicar. A partir del món, hom es remuntava a una causa primera. Descartes demostra l’existència de Déu abans de saber si hi ha món. I quan descobreix el món l’identifica amb l’extensió de la matèria. L’extensió pot ser explicada per les matemàtiques. Al contrari, totes les qualitats som nosaltres que les notem en funció d’aquesta unió amb el cos. Veieu el color blau, sentiu calor, sou vosaltres. Aquí hi ha una autèntica revolució.\nQ – Hi ha, doncs, una veritable revolució cartesiana ?\nGeneviève Rodis-Lewis – Hi ha una ruptura amb la filosofia anterior per aquesta prioritat donada al pensament. I això perquè ell ha volgut destruir el dubte pel dubte. És tot el contrari de Montaigne que s’adormia en un coixí tou.\nQ - D'on prové la idea del dubte ?\nGeneviève Rodis-Lewis – De l’escepticisme ambiental i especialment de Montaigne. L’escolàstica s’estava esfondrant quan ell era estudiant. Fa poc s’ha descobert una obra que li va ser obsequiada a Neubourg l’any 1620 per un jesuïta: « La Sagesse » de Charron que accentua aquest procés de dubte en negació universal : « je ne sais » (res).\nQ - I l’exercici del dubte hiperbòlic ?\nGeneviève Rodis-Lewis – Hiperbòlic, vol dir que va fins al final. Descartes va dubtar fins i tot de les matemàtiques tot dubtant de Déu; va dubtar sobre ell mateix; però és d’aquí que surgeix l’evidència: jo dubto, i jo no puc dubtar de tot el que dubto; dubtar.és pernsar; i es pensar d’una manera imperfecta. Tot això és captat en una sola intuïció: jo dubto, llavors vol dir que no conec bé. Per què em fa patir això? Perquè tinc aquest ideal de perfecció. Això és l’essencial de la demostració de l’existència de Déu; un procés finalment molt senzill. Però es va tornar a posar molt de pressa a estudiar la ciència.\nQ – Per a Descartes els exercicis metafísics no han d’ocupar gaire temps\nGeneviève Rodis-Lewis – Quan va publicar el « Discours de la méthode », només va donar un resum molt senzill de la seva reflexió metafísica, per por que els febles d’esperit no restessin presoners del dubte. Preveient una traducció llatina, al principi va pensar a afegir-hi un començament de caire metafísic, escrit en llatí i que va interrompre per explicar els famosos falsos sols que s’havien observat prop de Roma. Finalment va desenvolupar i completar les « Méditations métaphysiques », publicades amb les respostes a les objeccions que se li havien adreçat. Descartes sempre ha tingut com a objectiu una veritat certa. Des que està en possessió de la certesa dels principis, es dedica al desenvolupament de la ciència. Això és el que explica al prefaci de la traducció dels « Principes »: la metafísica són les arrels de les quals neix l’arbre. I passarà la vida analitzant l’arbre: la física, el tronc, i les branques, la medicina, la mecànica i la moral. Molt al final de la seva vida es consagrarà a estudiar la moral, en funció de la unió de l’ànima i el cos.\nQ - La moral cartesiana no resta condemnada a ser « provisional » ?\nGeneviève Rodis-Lewis – De fet, hi ha dues morals: la moral “per provisió” necessària mentre hom viu en el dubte perquè cal que hi hagin algunes regles senzilles per a obrar. Són regles manllevades a Montaigne i a Charron: seguir les lleis i costums del país en què hom viu, no restar irresolut mentre hom dubta... Aquesta moral és del tot diferent a la moral que forma part de les branques de l’arbre i que és nodrida pel tronc de la física.\nQ - D'on prové el tema de la fermesa de la voluntat ?\nGeneviève Rodis-Lewis – És una regla que es donava a si mateix perquè tenia tendència a fer promeses i no complir-les. Amb Descartes cal distingir rigorosament entre promeses i vots [vœux]. Perquè distingeix amb tota cura entre les promeses que destorben la nostra llibertat, perquè fan que no sempre les seguim i els vots religiosos o els contractes que impliquen obligació.\nQ – Com resumiríeu la moral cartesiana?\nGeneviève Rodis-Lewis – Cercar la veritat, distingir el que és veritable del que és il·lusori i , tot seguit, actuar en conseqüència.\nQ – s’atribueix a Descartes la màxima de viure amagat...\nGeneviève Rodis-Lewis – És una fórmula que repeteix. També hi ha el famós « Je m'avance masqué » que es troba a l’inici del registre que havia començat a omplir després de la marxa del seu amic Beekmann. Maxime Leroy en va treure el seu « Descartes, le philosophe au masque », interpretant-lo com si ocultés un llibertinatge intel·lectual. Això em sembla insostenible. En primer lloc, perquè Descartes va escriure aquesta fòrmula en un quadern que no era destinat a que el veiés ningú; i havia començat amb una frase de la Bíblia: El temor de Déu és el principi de la saviesa. Gouhier n’ha donat una interpretació força plausible. És com si digués: « Vosaltres us penseu que sóc militar, però ara sóc un pensador ».\nQ – Això no dóna una gran generalitat a la màxima.\nGeneviève Rodis-Lewis – Significa que pretenia no mostrar-se gaire per tal de salvaguardar la seva independència. És sempre aquest doble moviment: avançar però al mateix temps retenir-se per tal de no ser molestat pels altres.\nQ – Es diu que Descartes hauria estat molt prudent en la divulgació de les seves idees.\nGeneviève Rodis-Lewis – El fet és que ell havia escrit un llibre gruixut intitolat « Le Monde », que s’havia de completar per un estudi sobre l’home. Hi treballava. Repetia a Mersenne que l’hi enviaria durant l’hivern vinent; no, a la primavera; no, a la tardor... Hi anava treballant. Quan sap la condemna de Galileu, es diu a si mateix: no vull tenir els mateixos problemes, guardo el meu manuscrit i em poso a escriure una altra cosa. És així que va publicar el « Discours de la méthode ». Dit això als Països Baixos que és on vivia, no hi havia risc que l’empresonessin. Però no volia que condemnessin el seu llibre, que el destruïssin.\nQ – Com vivia als Països Baixos ?\nGeneviève Rodis-Lewis - Descartes tenia diners de les rendes heretades de la seva mare, això li havia permès ser soldat voluntari sense sou. Volia ser lliure. Vivia amb força senzillesa, amb un sol criat. En el « Discours » escriví que no era d’una condició que l’obligués a exercir un ofici. No va voler ser ni parlamentari ni metge com els seus avantpassats.\nQ – Sabem com passava el temps? Tenia una vida regular?\nGeneviève Rodis-Lewis – Se sap per una història força pintoresca que li continuava agradant treballar al llit al matí, amb la finestra oberta. Era l’únic mitjà que en aquell temps servia per curar infeccions tuberculoses. Com se sap? Quan en una estada a París s’hostatjava a casa d’un amic. Però per causa de les visites que el torbaven, va marxar amb el seu criat sense deixar senyes. El seu anfitrió troba el criat i li demana on s’ha refugiat Descartes. El criat l’hi porta. Abans d’entrar, l’amic mira pel forat del pany: Descartes era al llit, amb un llibre al seu costat i la finestra oberta. Podem suposar que tenia aquest costum encara als Països Baixos.\nQ – Als Països Baixos no tenia vida pública. No se sap pas res sobre les seves relacions.\nGeneviève Rodis-Lewis – Tenia bons amics holandesos. Un francès, Picot, passava temporades amb ell i s’ocupava dels seus problemes materials. És ell qui va traduir els « Principes » del llatí al francès.\nQ – Per què abandona Holanda per Suècia, on va trobar la mort ?\nGeneviève Rodis-Lewis – És va deixar temptar. Per què va triar de sortir a l’hivern ? Tenia un bon record d’aquell hivern passat en el que s’anomenava un « poêle » [una estufa] – és a dir, una habitació escalfada per una estufa mantinguda des de l’habitació del costat, sense fum, sense brases. En tenia tan bon record que degué dir-se a si mateix que en aquests països molt freds, s’està molt ben escalfat a l’hivern. A més, la reina Cristina, que l’havia convidat, havia pensat que despertant-se d’hora tindria la ment lliure començant per estudiar filosofia a les cinc del matí. Estava content que una princesa tan intel·ligent i curiosa el cridés per ensenyar-li.\nQ – Li agradava tenir correspondència amb les dones, amb les princeses...\nGeneviève Rodis-Lewis – No perquè fossin princeses, sinó perquè eren dones excepcionals i s’interessaven per la filosofia. Des del « Discours de la méthode », Descartes havia desitjat que les dones hi poguessin entendre alguna cosa en el seu pensament.\nQ – Quina és l’actualitat de Descartes avui?\nGeneviève Rodis-Lewis – És excepcional en la història de les idees que es commemori un llibre: el « Discours de la méthode » honorat amb congressos i publicacions arreu del món l’any 1937 i encara una a ltra vegada en el seu 350è aniversari el 1987. Ja l’any1896, hi van haver algunes commemoracions del seu naixement en 1596. Mireu la llista de commemoracions previstes per a enguany... és absolutament extraordinari.\nQ – Es tracta d’un retorn a Descartes, d’una reactualització del cartesianisme?\nGeneviève Rodis-Lewis – És el reconeixement universal que en la història de les idees té una importància excepcional. Però això no vol pas dir que se sigui força cartesià.\nQ – Va passar, com s’acostuma a dir, moments de « purgatori » ?\nGeneviève Rodis-Lewis – No se’l va editar gaire al segle XVIII, però al 1765 l’Académie va posar com a tema de concurs un elogi de Descartes. Se’n va presentar cinc, dels qual se’n van premiar dos. Voltaire va posar un pròleg al que havia tingut el primer premi. Després amb Victor Cousin, al segle XIX, el « Discours de la méthode » va començar a figurar al programa de l’ensenyament secundari; d’aquí que s’hagin fet tantes edicions d’aquesta obra.\nQ – Després de la gran edició Adam-Tannery, hi ha hagut una nova edició de Descartes ?\nGeneviève Rodis-Lewis - L'edició Adam-Tannery fou revisada i completada als anys 60 [del segle XX], cosa que permet parlar d’una altra edició. Vrin presenta a finals d’aquest mes de març  una edició més funcional, reproduint els 11 toms de l’Adam- Tannery en 11 volums relligats en format més petit. Hi ha una edició a la Pléiade, sense notes a cura d’ André Bridoux. I a hores d’ara es prepara una nova Péiade en diversos volums amb introduccions, notes.. (potser dos volums per a les Œuvres complètes i més tard per a la correspondència).\n© magazine littéraire; n°342 - avril 1996.


Isabella Stewart Gardner (BelleStewartGardner) | LibraryThing en català\nBelleStewartGardner Perfil Llibres Gràfics i taules Ressenyes\nBiblioteca llegada: Isabella Stewart Gardner\nBelleStewartGardner és una Biblioteca llegada. Les biblioteques llegades són biblioteques personals de lectors famosos, incorporades al LibraryThing per membres del grup de Biblioteques llegades.\n» Catàleg de Isabella Stewart Gardner.\n» Perfil llegat de Isabella Stewart Gardner.\nBelleStewartGardner també és un autor.\nCerca en els llibres de BelleStewartGardner\nSelecció a l'atzar de la biblioteca de BelleStewartGardner\nTutte le opere di Dante Alighieri de Dante Alighieri\nMémoires de la vie du comte de Grammont; contenant particuliérement l'histoire amoureuse de la cour d'Angleterre, sous de Count Anthony Hamilton\nMémoires politiques et militaires, pour servir à l'histoire de Louis XIV et de Louis XV de Adrien-Maurice de Noailles\nThe history of American music de Louis Charles Elson\nPub. Terentii Comoediae sex ex recensione Heinsiana de Terence.\nDie kleine Passion de Albrecht Dürer\nPassion-flowers de Julia Ward Howe\nMembres amb els llibres de BelleStewartGardner\nAmics: anaall, AnArtsNotebook, JanWillemNoldus, johnxlibris, Mz.Balma, the_red_shoes, theoldman, ysabella\nQuant a miYou can read an excellent biographical sketch at the website of the Isabella Stewart Gardner Museum, located in Boston's Back Bay.\nla meva bibliotecaMy library has been cataloged by helpful Thingamabrarii from the "I See Dead People['s Books]" group. Their source is "A Choice of Books from the Library of Isabella Stewart Gardner, Fenway Court" (1906), available here.\nGrupsBostonians, Legacy Libraries\nNom realIsabella Stewart Gardner\nBelleStewartGardner ha afegit:\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 166,051,977 llibres! | Barra superior: Sempre visible


> EPIS>Protecció Respiratòria>Filtres>Filtres de connexió normalitzada (EN 148-1)>Filtre VISPRO 300A2P3 D R contra vapors orgànics i partícules.\nFiltre combinat per a màscares antigàs amb connexió normalitzada (segons EN 148-1), destinat a la filtració de gasos i vapors orgànics amb punt d'ebullició >65ºC, fins a una concentració del 0,5% en volum (5.000 ppm) i partícules, fums, pols i microorganismes\nFabricat amb contenidor de plàstic incinerable, resistent a cops i corrosió. Carbó específic d'última generació tipus A, lliure de crom\nTipus i classe A2P3 D R


Si vols respecte, respecta. Si quieres respeto, respeta. - Círculo Cívico Valenciano · Circul Civic Valencià\n#EndavantNoNosRepresenta #CupFòraDelRegne #RespecteTolerància #LGTBI\nSi vols respecte, respecta. Si quieres respeto, respeta.\nHome » #EndavantNoNosRepresenta #CupFòraDelRegne #RespecteTolerància » #LGTBI » Si vols respecte, respecta. Si quieres respeto, respeta.\n“Endavant” és una organisació política nacionalista catalana, defensora de la construcció dels “països catalans”, enclavada junt a “Poble lliure” dins de la CUP -partit en representació en l'actual govern català i declarats anti-europeistes. Coordinadora de les movilisacions estudiantils en defensa d'una educació pública, lesbiana, pels “països catalans”...\nLes seus principals movilisacions anuals són: 11 de setembre (diada catalana), 9 d'octubre (clavant els nassos en el dia nacional dels valencians), 23 i 25 d'abril (celebrant la derrota d'Almansa i de nou fent malbé en Valéncia).\nEntre sos “destacats membres” nos trobem en: Anna Gabriel, actual diputada en el Parlament Català per la CUO; l'exdiputada Isabel Vallet i cóm no, “escola valenciana” “ACPV” i organisacions d'idèntica ideologia de les Illes Balears.\nEntre les seues lluites, destaquem per lo que nos toca esta: http://www.endavant.org/5j-mobilitzem-nos-contra-el-transvasament-de-lebre/ No mai entendre'm cóm poden haver valencians que recolzen ad esta gent, ¡si nos neguen fins l'aigua” i damunt si entren a llegir-ho ho pinten com un recolzament a la terra valenciana.\nPuix be, estos desvergonyits sense escrúpuls, són els que han fet l'insultant cartell en les imàgens de la Mare de Deu dels Desamparats i la Moreneta. I publiquem açò, no per a fer-los propaganda, sino per a deixar clar que CCV no s'ha clavat, es clava, o es clavarà en la vida íntima de les persones adultes. Tenim molts amics de totes les condicions sexuals, polítiques i/o religioses i a tots els respectem i viceversa.\nPer això volem denunciar públicament i únicament a “endavant” com únics responsables de la provocació rebuda en el seu ya famós cartell anunciador del 28-J, dia de la celebració dels colectius LGTBI. Sabem que alguns d'estos colectius s'han desvinculat d'este cartell i que persones de diferents i variades orientacions sexuals no recolzen per a res esta falta de respecte.\nPer tot açò, CCV no vol generalisar, perque a l'igual que no tots els alemans foren nazis, ni tots els vascs etarres -per posar dos clars eixemples- totes les persones pertanyents als grups de LGTBI no són extremistes radicals com els “d'endavant”.\nPer un món lliure, pero lliure per a tots, no només per a lo que dicten els extremistes. CCV felicita de bestreta a tot lo món que celebre el 28-J en pau, harmonia, ambien festiu i sense provocacions fòra de context i més pròpies del sigle XV que de l'actual.\nSi vols respecte, respecta.\nInevitable pregunta, ¿Cóm poden declarar-se amics d'estos països a ón els colectius de LGTBI són perseguits cruelment? Radicals i incoherents.\n“Endavant” es una organización política nacionalista catalana, defensora de la construcción de los “países catalanes”, enclavada junto a “Poble lliure” dentro de la CUP –partido con representación en el actual Gobierno Catalán i declarados anti-europeístas. Coordinadores de las movilizaciones estudiantiles en defensa de una educación pública, lesbiana, por los “países catalanes”…\nSus principales movilizaciones fijas son: 11 de septiembre (Diada catalana), 9 de octubre (metiendo las narices en el día nacional de los valencianos), 23 y 25 de abril (celebrando la derrota de Almansa y de nuevo malmetiendo en Valencia).\nEntre sus “destacados miembros” Anna Gabriel, actual diputada en el Parlamento de Cataluña por la CUP; la ex diputada Isabel Vallet y cómo no, “Escola Valenciana” “ACPV” y organizaciones de idéntica ideología de las Islas Baleares.\nEntre sus luchas, destacamos por lo que nos concierne esta: http://www.endavant.org/5j-mobilitzem-nos-contra-el-transvasament-de-lebre/ Nunca entenderemos como hay valencianos que están con esta gente cuando nos niegan hasta el agua y encima si entráis a leer lo pintan como un apoyo a la tierra valenciana.\nPues bien, estos sinvergüenzas son los que han hecho el insultante cartel con las imágenes de la Virgen de los Desamparados y La Moreneta. Y publicamos esto, no para hacerles propaganda, sino para dejar claro que CCV no se ha metido, se mete, o se meterá en la vida íntima de las personas adultas. Tenemos muchos amigos de todas las condiciones sexuales, políticas y/o religiosas y a todos los respetamos y viceversa.\nPor eso queremos denunciar públicamente y únicamente a “endavant” como única responsable de la provocación recibida con su ya famoso cartel anunciador del 28-J, día de la celebración de los colectivos LGTBI. Sabemos que colectivos de gays y lesbianas se han desvinculado de este cartel y que personas de diferentes y variadas orientaciones sexuales no apoyan para nada esta falta de respeto.\nPor ello, CCV no quiere generalizar, porque al igual que no todos los alemanes fueron nazis, ni todos los vascos etarras –por poner dos claros ejemplos- todas las personas pertenecientes a los grupos de LGTBI no son extremistas radicales como los de “endavant”.\nPor un mundo libre, pero libre para todos, no solo para lo que dicten los radicales. CCV felicita por adelantado a todo el mundo que el 28-J celebre ese día en paz, harmonía, con ambiente festivo y sin provocaciones fuera de contexto y más propias del siglo XV que del actual.\nInevitable pregunta, ¿Cómo pueden declararse amigos de estos países donde los colectivos de LGTBI son perseguidos cruelmente? Radicales e incoherentes.\nEtiquetas: #EndavantNoNosRepresenta #CupFòraDelRegne #RespecteTolerància, #LGTBI


Quinze dies de pedagogia ecològica a Sant Julià - Diari de Girona\nQuinze dies de pedagogia ecològica a Sant Julià\nL'àrea de Medi Ambient de l'Ajuntament ha organitzat les primeres jornades de sensibilització\nddg 11.03.2011 | 08:43\nL'Ajuntament de Sant Julià de Ramis ha organitzat per aquest març les primeres jornades de medi ambient amb l'objectiu d'informar, sensibilitzar i fer pedagogia a grans i petits. I, molt especialment, s'incidirà en la prevenció de residus domèstics.\nAquestes jornades, que seran gratuïtes, concentraran una sèrie d'activitats lúdiques, formatives i culturals entre la setmana del 21 de març i el 3 d'abril.\nEs preveu que el moment àlgid de les activitats programades es viurà durant el cap de setmana del 26 i 27 de març, moment en què s'esdevindran diverses activitats dedicades al públic familiar a l'entorn del Centre Cívic de Sant Julià.\nDurant el dissabte 26 a partir de les quatre de la tarda s'ha preparat una jornada lúdica per infants en la qual podran gaudir de jocs fets amb material reciclat, d'un inflable que ajuda a comunicar els conceptes bàsics de la recollida selectiva a través del joc i d'un espectacle teatral, inclòs al Cicle Escenaris 2011, que narra una versió ambientalitzada del conte popular d'«El soldadet de plom».\nEl diumenge 27 de març, al matí, es durà a terme el primer mercat local de productes de segona mà, en què les persones participants podran intercanviar o vendre productes que ja no utilitzin per d'altres que els facin el pes. A més, també s'han programat una sèrie de tallers d'ecologia domèstica (sabó casolà, forn solar, monebrics, etc.). La jornada es clourà amb un aperitiu preparat amb cuina solar.


Mesura de la velocitat de l'ona de pols (VOP) - UDETMA\nMesura de la velocitat de l'ona de pols (VOP) per a valorar l'estat de rigidesa de l'artèria aorta abdominal.\nSphygmoCor, versió 8.0 o similar\nTemperatura ambiental entre 21 º C i 24 º C.\nCinta mètrica, guants\nIndicar al pacient que ha d'anar al WC (bufeta buida).\nRetirar joies, pulseres, anells, rellotge... al pacient.\nSense roba al tronc superior (des de les engonals fins al cap).\nCol·locar al pacient en posició supina a una llitera.\nExplicar al pacient que la prova té una durada d'uns 20 ', que no és dolorosa i que és bo que estigui relaxat / a.\nPresa de PA, pes i talla.\nCol·locació del pacient en posició supina en llitera, sense coixí i amb el cap lleugerament inclinat cap a l'esquerra\nAgafar mesures per poder fer la VOP:\nMesurar distància proximal: des manubri esternal fins caròtida, fins a la zona on el pols carotidi sigui més fort o evident (anotar en mm).\nMesurar distància distal: entre manubri esternal i pols femoral (on el pols sigui més forta (anotar en mm).\nSeleccionar PWV i seleccionar Study\nIntroduir PA, pes, talla i mesures de distància (distal i proximal en mm)\nSeleccionar SITE A (registre primer de caròtida)\nSeleccionar SITE B (registre segon femoral)\nCol·locar els elèctrodes per poder tenir un registre electrocardiogràfic.\nSeleccionar Capture Data per poder començar l'enregistrament.\nApareix la identificació Site A - carotidi. Posar el tonòmetre perpendicular sobre el batec més fort de l'artèria caròtida fins a obtenir una ona forta, estable, reproduïble i registrar durant uns 10-30 segons.\nEstrènyer la barra d'espai.\nApareix la identificació Site B- femoral. Posar el tonòmetre perpendicular sobre el batec més fort de l'artèria femoral fins a obtenir una ona forta, estable, reproduïble i registrar durant uns 10-30 segons.\nRepetir l'operació 3 vegades per fer la mitjana.\nSeleccionar el pacient.\nSeleccionar l'estudi a revisar.\nA la part inferior de la pantalla sortirà la velocitat d'ona de pols en m / s amb una desviació Standard. Perquè l'estudi sigui correcte la desviació estàndard a de sortir en color verd.


CADIRES I TAULES CÀMPING • laferreteria.cat\nInici / CÀMPING I PLATJA / CADIRES I TAULES CÀMPING\nCadires i taules per a càmping i platja.\nUtilitzem cookies al nostre lloc web per oferir-vos l’experiència més rellevant recordant les vostres preferències i repetint visites. En fer clic a "Accepto", accepteu l'ús de TOTES les cookies. No obstant això, podeu visitar la configuració de cookies per proporcionar un consentiment controlat.


La justícia europea avala l'acomiadament de professors interins abans de les vacances escolars - À Punt\nLa justícia europea avala l'acomiadament de professors interins abans de les vacances escolars\nSentencia que ja no concorren raons de necessitat i urgència i que no han de mantindre el lloc de treball fins setembre.\n21 de novembre 2018 - 16:40\nEl Tribunal de Justícia de la Unió Europea ha avalat la normativa espanyola que permet que l'administració pública extingisca el contracte de professors funcionaris interins quan finalitza el període lectiu, perquè ja no concorren les raons de "necessitat i urgència" que existien quan van obtindre el lloc.\nEl tribunal de Luxemburg s'ha pronunciat sobre el cas elevat pel Tribunal Superior de Justícia de Castella-la Manxa pel que fa al cessament de dos docents funcionaris interins que van rebre una carta durant el curs escolar 2011/2012 en què se'ls informava de la finalització del seu contracte. Fins a aquest any, els professors interins havien mantingut el seu càrrec fins a l'inici del curs escolar següent.\nLes autoritats educatives van al·legar que havien desaparegut tant la necessitat com la urgència que havien justificat que es recorreguera temporalment als seus serveis. Els docents, per la seua banda, argumentaven que la resolució dels seus contractes era abusiva i al·legaven tindre els mateixos drets que els funcionaris de carrera.\nInterins enfront de funcionaris de carrera\nEn la seua sentència, el tribunal assenyala que el treball de durada determinada "no s'oposa a la normativa espanyola", que permet a un ocupador extingir el contracte de professors funcionaris interins quan finalitza el període lectiu si "ja no es donen les raons de necessitat i urgència a les quals es va supeditar el seu nomenament", mentre que es manté la relació de servei dels docents funcionaris de carrera.\nA més, ha afegit que la legislació espanyola tampoc s'oposa a la directiva europea sobre determinats aspectes de l'ordenació del temps de treball, fins i tot encara que l'extinció del contracte prive als docents de dies de vacances estivals anuals retribuïdes corresponents al curs acadèmic.\nEls jutges europeus han justificat la seua decisió apuntant que el fet que s'extingisca el contracte indefinit, "és inherent a la pròpia naturalesa de la relació de servei d'aquests empleats".\nEn canvi, afigen, les relacions de servei de durada determinada "es caracteritzen pel fet que l'ocupador i l'empleat acorden, quan s'inicia la relació, que s'extingirà quan es produïsca una circumstància fixada de manera objectiva", com "la finalització d'una tasca determinada, l'adveniment d'un esdeveniment concret o, fins i tot, una data concreta".


Dèbid va iniciar la seva activitat a principis de l'any 1998, i està formada per un grup divers de persones procedents de diferents disciplines, amb una experiència pròpia considerable en un ampli camp de serveis.\nL'activitat de l'empresa se centra en dues grans àrees: Enginyeria, des del 1998, i Tecnologies de la Informació i Comunicacions (TIC), des del 2004.\nA l'àrea d'Enginyeria, Dèbid treballa mitjançant equips multidisciplinaris que ataquen cada projecte en equip, assolint els més alts nivells de valor pel client final.\nPel que fa a l'àrea de Tecnologies de la Informació, Dèbid disposa d'un equip de professionals que dissenya sistemes i instal·lacions relacionades amb aquest món, utilitzant les darreres innovacions en un entorn altament canviant.\nA Dèbid ens preocupem pel medi ambient. Creiem a l'enginyeria compatible amb la natura, i ens preocupa l'impacte de les diverses instal·lacions sobre l'entorn. Per això disposem dels nostres propis especialistes que prenen cura dels clients que comparteixen aquesta inquietud\nDèbid es dedica a la prestació de serveis d'enginyeria ia les noves tecnologies de la informació i la comunicació. Des d'instal·lacions industrials fins a estudis mediambientals, passant per la direcció d'obres, gestió de projectes o tasques de consultoria i disseny de sistemes, Dèbid té un expert adequat a les vostres necessitats.\nPlaça del Vapor, 3, B - Polígon Les Guixeres - 08915 Badalona\nTel. 93 497 21 12 - Fax. 93 497 21 11\ndebid@debid.cat - www.debid.cat\nLatitud: 41º 27’ 38,8” N - Longitud: 2º 15’ 10,6’’ E


Partido Valencia contra Girona 2018 Resultado, Hora Girona contra Valencia\nPartido Valencia contra Girona 2018 Resultado, Tarjetas, Goles\nJuego Valencia contra Girona del 03/11/2018\nFicha ultimo juego Valencia vs Girona Horarios por ciudad Ver Anotaciones y Cartulinas Alineaciones Actuales\n14:30 - 3/11\nProximo juego Valencia enfrenta a Eibar: Conocer que dia y a que hora es Eibar vs Valencia 2018\nProximo juego Girona enfrenta a Sevilla: Conocer que dia y a que hora es Sevilla vs Girona 2018\nPartidos recientes de Valencia contra Girona 2018\n03/11/2018\tPrimera division Liga BBVA 2018\nComo van Valencia y Girona 2018?:\nResultado final Valencia contra Girona:\nGanador Girona - resultado 0-1\nAnotaciones Valencia vs Girona de 03/11/2018:\nGirona a los 48' por P. Pons,\nCartulinas Valencia contra Girona de 03/11/2018:\nAmarilla para J. Gaya de Valencia a los 28' , Amarilla para S. Doumbia de Girona a los 30' , Amarilla para F. Coquelin de Valencia a los 36' , Amarilla para M. Muniesa de Girona a los 39' , Amarilla para C. Planas de Girona a los 40' , Amarilla para Bono de Girona a los 59' , Amarilla para Gabriel de Valencia a los 77' , Amarilla para G. Kondogbia de Valencia a los 79' ,\nFormacion probable de Valencia para el 3 de noviembre de 2018:\nFormacion probable de Girona del Sabado 3/11/2018:\nResultados historicos de Valencia contra Girona\nAnotaciones: Girona a los 48' por P. Pons,\nTarjetas: Amarilla para J. Gaya de Valencia a los 28' , Amarilla para S. Doumbia de Girona a los 30' , Amarilla para F. Coquelin de Valencia a los 36' , Amarilla para M. Muniesa de Girona a los 39' , Amarilla para C. Planas de Girona a los 40' , Amarilla para Bono de Girona a los 59' , Amarilla para Gabriel de Valencia a los 77' , Amarilla para G. Kondogbia de Valencia a los 79' ,\nAnotaciones: Valencia a los 61' por L. Vietto,\nAnotaciones: Girona a los 8' por C. Portu, Valencia a los 27' por J. Ramalho (o.g.), Valencia a los 48' por D. Parejo (pen.),\nTarjetas: Amarilla para J. Mojica de Girona a los 16' , Amarilla para A. Pereira de Valencia a los 24' , Amarilla para E. Garay de Valencia a los 35' , Amarilla para B. Espinosa de Girona a los 55' , Amarilla para C. Stuani de Girona a los 76' , Amarilla para G. Kondogbia de Valencia a los 76' , Amarilla para D. Timor de Girona a los 84' , Amarilla para N. Maksimovic de Valencia a los 85' , Amarilla para Gabriel de Valencia a los 86' ,\n12/12/2018\tContra Manchester United por Liga de Campeones\nConversiones: Valencia a los 17' por C. Soler, Valencia a los 47' por P. Jones (o.g.), Manchester United a los 87' por M. Rashford,\nTarjetas: Amarilla para A. Valencia de Manchester United a los 11' , Amarilla para A. Latorre de Valencia a los 29' , Amarilla para E. Bailly de Manchester United a los 30' , Amarilla para M. Rashford de Manchester United a los 82' ,\n08/12/2018\tContra Sevilla por Primera division Liga BBVA\n04/12/2018\tContra Ebro por Copa del Rey españa\nConversiones: Valencia a los 59' por M. Batshuayi,\nTarjetas: Amarilla para J. Stoeten de Ebro a los 84' ,\n01/12/2018\tContra Real Madrid por Primera division Liga BBVA\nConversiones: Real Madrid a los 8' por D. Wass (o.g.), Real Madrid a los 83' por Lucas,\nTarjetas: Amarilla para Gabriel de Valencia a los 6' , Amarilla para C. Soler de Valencia a los 11' , Amarilla para J. Gaya de Valencia a los 20' , Amarilla para D. Ceballos de Real Madrid a los 71' ,\n10/12/2018\tContra Athletic Bilbao Club por Primera division Liga BBVA\nAthletic Bilbao Club 1-0 Girona\nConversiones: Athletic Bilbao Club a los 90' por A. Aduriz (pen.),\nTarjetas: Amarilla para Benat de Athletic Bilbao Club a los 55' , Amarilla para U. Nunez de Athletic Bilbao Club a los 78' , Amarilla para A. Capa de Athletic Bilbao Club a los 81' , Amarilla para Juanpe de Girona a los 83' ,\n05/12/2018\tContra Alaves por Copa del Rey españa\nConversiones: Alaves a los 62' por P. Alcala (o.g.), Girona a los 74' por A. Granell, Girona a los 79' por Portu,\nTarjetas: Amarilla para A. Dieguez de Alaves a los 17' , Amarilla para Juanpe de Girona a los 33' , Amarilla para J. Guidetti de Alaves a los 56' , Amarilla para A. Marin de Alaves a los 68' , Amarilla para B. Garcia de Girona a los 82' ,\n02/12/2018\tContra Atletico de Madrid por Primera division Liga BBVA\nConversiones: Girona a los 45' por C. Stuani (pen.), Atletico de Madrid a los 82' por J. Ramalho (o.g.),\nTarjetas: Amarilla para A. Griezmann de Atletico de Madrid a los 17' , Amarilla para Koke de Atletico de Madrid a los 41' , Amarilla para J. Oblak de Atletico de Madrid a los 45' , Amarilla para Thomas de Atletico de Madrid a los 72' , Amarilla para D. Costa de Atletico de Madrid a los 89' , Amarilla para Saul de Atletico de Madrid a los 89' ,\n25/11/2018\tContra Real Espanyol por Primera division Liga BBVA


De matí, a la Seu Vella | Quadern de Terramar Blog&Web de Vinyet Panyella\nPosted by VinyetBlogweb 2010-2014 16 gener 2013\nSeu Vella de Lleida, Portal dels Apòstols. Fot. Frèia Berg (2013)\nDia sencer a Lleida per a la reunió amb els directors dels museus d’art per constituir la Xarxa dels Museus d’Art de Catalunya. D’arribada m’he arribat a la Seu Vella. Encara era tancada, però contemplar aquella mole restaurada, urbanitzada i dignificada ajuda a respirar de bon matí. Cel blau, ni un bri de boira, airet tallant i el xiprers dreçats com a puntes de llança.\nHe pensat en Màrius Torres, com devia viure aquella ciutat on la Seu era caserna militar – ho va ser fins 1948. En el poema “El temple de la mort” on en un retorn a la llum contraposada a “la immunda Mort, oferta en els altars / a un culte corromput de runes i tenebres (…)” proclama el seu desig de\n“… morir sense agonia, lleu,\nalegre, lliure, net com el vol d’un ocell\ntravessant l’arc més alt a frec de capitell!”\nLa poesia de Màrius Torres, avui, dia d’hivern sota el cel blau de Lleida, em retorna a aquella branqueta d’ametller que Van Gogh va pintar l’hivern que va arribar a Arles.\nVincent Van Gogh, “Ametller en flor” (1888), Museu Van Gogh, Amsterdam\nPosted in: Arts, El meu dietari, Les fotos de Frèia Berg, Museus, Paisatge, Patrimoni, PoesiaTagged: Lleida, Màrius Torres, Seu Vella de Lleida, Van GoghPermalinkDeixa un comentari\n← Poemes en el temps, XXXVII, per Concepció Casanova\nRaimon, el cant i la vida immediata →


Viabilitat tècnica i riscos tecnològics - bolets.net\nEls membres del grup operatiu disposen del personal qualificat i les instal·lacions i equipaments necessaris per tal d’assegurar la viabilitat tècnica del projecte pilot.\nTEB Verd SCCL/Bolet Ben Fet (http://www.boletbenfet.com/) i Bolets de Soca (https://www.boletsdesoca.com/) son dues empreses que es dediquen a la producció de bolets de fusta comestibles a nivell comercial. Compten amb anys d’experiència en aquest sector i orienten la seva activitat cap a clients diferenciats. Disposen de les instal·lacions necessàries per al cultiu comercial d’aquests bolets i del personal qualificat per a l’execució de les seves funcions dins del projecte pilot.\nLa Societat Catalana de Micologia (http://www.micocat.org/) va ser fundada fa 45 anys. Els seus socis tenen en comú l’interès pel coneixement dels bolets, i la seva activitat habitual consisteix en la recol·lecció, identificació i documentació del bolets de Catalunya. Organitzen excursions i exploracions micològiques, exposicions, cursets, conferències i altres activitats relacionades amb el mon dels bolets. La Societat fa difusió dels seus treballs en publicacions pròpies com: Revista Catalana de Micologia, i Bolets de Catalunya. Compte amb persones de demostrada capacitat tècnica i científica per a desenvolupar les tasques assignades.\nEl Gremi Fusta i Moble (https://gremifustaimoble.cat/) compte amb una dilatada història i aglutina a tots els actors relacionats amb el sector de la fusta. Com a membre del projecte aporta la connexió amb els proveïdors dels substrats necessaris per al cultiu dels bolets. L’aprovisionament dels substrats per a totes les tècniques de cultiu quedaria garantit.\nEls dos grups de recerca integrats en un únic equip, l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA) i la Universitat de Barcelona (UB), tal i com s’argumenta amb més detall a l’apartat “Adequació del perfil científico-tècnic dels grups de recerca”, compten amb el personal qualificat i amb l’experiència demostrada per a garantir la viabilitat dels treballs de recerca i desenvolupament que s’abordaran en el projecte pilot. Tots dos estan dotats de les instal·lacions i laboratoris necessaris per a treballar en totes les tècniques de microbiologia (equipaments per a garantir l’esterilitat de medis i processos de cultiu, instal·lacions per a la incubació dels cultius, sistemes per a la conservació en fred de cultius i inòculs fúngics, …).\nEns els darrers anys, membres d’aquest mateix grup operatiu han fet assajos preliminars en els que s’ha aconseguit aïllar, cultivar i obtenir bolets amb especies com Polyporus squamosus (bolet de noguer), demostrant, a petita escala, la viabilitat de la proposta que ara es presenta.\nEn quan als riscos que potencialment es podrien trobar, des del punt de vista tècnic en l’execució del projecte, identifiquem els següents:\nManca de material inicial, és a dir, bolets recollits a camp.\nLa producció de bolets en condicions naturals és molt variable al ser molt depenent de les condicions ambientals i meteorològiques del moment. La variabilitat d’un any a l’altre pot ser enorme i no es pot garantir l’aparició de bolets a anys vista.\nPer a reduir aquest risc:\nA. Ens avancem en les tasques de recollida de bolets a camp. A l’espera de l’aprovació del projecte comencem a recollir i aïllar en cultiu pur aprofitant la tardor de 2018 (que està sent especialment productiva) i la primavera de 2019.\nB. Tenim contacte amb professionals d’altres zones geogràfiques comparables que podrien proporcionar material (exemplars de les mateixes especies de bolets) en cas necessari.\nPèrdua de la col·lecció de cultius per dificultats tècniques.\nS’establiran dos laboratoris diferents per a la recepció de les mostres i l’aïllament en cultiu pur. Això facilitarà el processat de material fresc en menys temps. El manteniment d’una col·lecció de cultius viable pot presentar dificultats degudes a contaminacions, o al mal funcionament de les instal·lacions de refrigeració o incubació. El manteniment d’una col·lecció de cultius és indispensable per a la producció d’inòculs durant el desenvolupament del projecte i de cara a futures aplicacions.\nLa col·lecció d’aïllaments fúngics, obtinguts en les diferents campanyes de recol·lecció a camp, és duplicarà en dos laboratoris diferents (UB, IRTA) per a reduir el risc de pèrdua del material inicial.\nDiversitat de requeriments en les condicions de les proves pilot (temperatura, humitat, il·luminació).\nLa diversitat d’espècies a assajar pot requerir una variabilitat de condicions de cultiu que no puguin ser proporcionades per una única instal·lació.\nPer a fer front a aquests risc:\nA. Les proves pilot es duran a terme en les instal·lacions de dos productors diferents (Bolet Ben Fet i Bolets de Soca) per a garantir que aquest no sigui un factor limitant.\nB. En el pressupost sol·licitat es recull el lloguer d’instal·lacions per a fer front a les necessitats no cobertes pels membres del grup operatiu.\nMatriu de riscos de l’activitat proposada:\nManca de material inicial 3 1 3 Avancem la recollida de bolets a un any abans de l’aprovació del projecte Contactes en altres zones geogràfiques comparables que puguin proporcionar material\nPèrdua de la col·lecció de cultius 3 1 3 Es duplicarà la col·lecció en dos laboratoris diferents\nInstal·lacions insuficients per a proporcionar totes les condicions de cultiu al mateix temps 2 2 4 Participació de dos productors diferents Lloguer d’instal·lacions\nImpacte: 1 cap impacte, 2 impacte moderat, 3 Impacte important\nProbabilitat: 1 Poc probable, 2 Bastant Probable, 3 Molt Probable\nSeveritat = Impacte x Probabilitat


Psic. Raquel Maresma | Institut Sistèmic de Barcelona\nRaquel Maresma Es Psicóloga y Terapeuta Familiar especializada en Terapia Breve de Resolución de Problemas en el Mental Research Institut (MRI Palo Alto, California).\nEs especialista en intervenciones de corta duración enfocadas a la resolución de problemas en el ámbito individual, familiar y de pareja.\nEs Máster en Terapia Familiar Sistémica por la Universidad Autónoma de Barcelona y la Escuela de Terapia Familiar del Hospital de Sant Pau y Máster en Terapia Cognitiva Social por la Universidad de Barcelona.\nActualmente es docente colaboradora en Programas de formación de Terapia Breve en la Escuela de Terapia Familiar del Hospital de Sant Pau, en la Universidad de Barcelona (UB) y en la Universidad Internacional De Valencia (VIU) y es coordinadora del Postgrado en Terapia Breve de Resolución de Problemas del Instituto Sistémico de Barcelona (ISBA)\nEs Psicóloga General Sanitaria reconocida por el Departamento de Salud de la Generalitat de Catalunya, Terapeuta Familiar acreditada por la FEATF, Miembro de la Sociedad Catalana de Terapia Familiar (SCTF) y Miembro de la Organización Brief Therapy Center Internacional.


Recomanacions del sindicat AMES sobre la grip A\n1.) De notar símptomes de la grip A cal anar al nostre metge. Els principals símptomes són:\nTos i dificultats respiratòries\nAugment de la secreció nasal\n2.) De moment no hi ha vacuna. Quan estigui es tractarà d'una vacuna autoritzada amb un protocol de comprovació reduït per motius d'urgència. Nosaltres demanarem al Departament d'Educació que la vacunació del professorat sigui voluntària i gratuïta (actualment el professorat ja no està inclòs en els grups de risc que rebran la vacuna de forma gratuïta).\n3.) Recomanem aprofitar aquesta situació per educar als nostres alumnes en l'adquisició d'hàbits de prevenció de malalties. Els principals són:\na) Tapar-se la boca quan es tus o s'esternuda amb un mocador, preferiblement de paper. Si no es disposa de mocador és preferible fer-ho amb el braç que amb la mà.\nb) Rentar-se les mans amb sabó si s'han utilitzat per tapar-se la boca desprès de tossir o d'esternudar, i també desprès d'orinar o defecar.\nc) No anar al centre educatiu si es sospita que un pot tenir una malaltia contagiosa com és la grip. En cas de dubtes s'ha d'utilitzar una màscara com es fa en altres països. És convenient que els centres disposin d'algunes màscares per les persones que presenten els primer símptomes ja dintre del centre.\n4.) S'està exagerant el perill de la grip A? Algunes persones consideren que com aquesta grip és menys perillosa que la normal, com ho demostra el percentatge de defuncions i, en canvi, les depeses que s'estan realitzant són molt més elevades, podríem estar immersos en una campanya d'alarmisme social per interessos comercials. En aquest sentit recomanen veure el següent vídeo.


Alcanar.info - 2014 maig\n28 de maig de 2014 Alcanar.Info Concerts Sense comentaris\nConcerts de Primavera de l’Escola Municipal de Musica d’Alcanar\nRosa Juan (flauta), Meritxell Villagonga (flauta) i Andreu Gil (bombardí), tot ells ex-alumnes de l’EMMA interpretaran diferents peces acompanyats de la pianista María de Lorenzo.\nTrobada del club de lectura.\n28 de maig de 2014 Alcanar.Info Cultura Sense comentaris\n28 de maig, 19:00 – 20:00\nBiblioteca Trinitari Fabregat, Alcanar)\nTrobada per comentar el llibre “Pura sang” d’Ada Castells\nL’hora del conte. Les Cases d’Alcanar\n28 de maig, 18:00 – 19:00\nArriba el bon temps…i un grapat de contes!\nActivitat recomanada per a xiquets i xiquetes a partir de 2 anys d’edat. Recordeu que els menors de 7 anys han d’anar acompanyats d’un adult.\n22 de maig de 2014 Alcanar.Info Concerts, Cultura Sense comentaris\nTrio de música antiga del CSM de Castelló\nAlbert Romaguera (oboè Barroc)\nJuanjo Vilarroya (traverso barroc)\nJavier Caballero (clavecí)\n20 h. Cisterna del Vall\nOrganitza: EMMA, Ajuntament d’Alcanar\nPiraguada Benifallet a Xerta\n20 de maig de 2014 Alcanar.Info General Sense comentaris\nEl diumenge1 de juny farem la Piraguada’2014, des de Benifallet a Xerta,\nUS PODREU APUNTAR A PARTIR DEL DILLUNS DESPRES DE FESTES, el 19 de maig a la botiga de fotografia d’Ernest i la Trini, davant del mercat, fins al 26 de maig.\n16 de maig de 2014 Alcanar.Info Esport, Festes Sense comentaris\nDissabte 17 de maig de 2014, al Pavelló poliesportiu d’Alcanar a partir de les 19,00h, el Club Patí Alcanar organitza el 23è Festival de Patinatge Artístic, amb la col·laboració de l’Ajuntament d’Alcanar i la participació dels següents Clubs,


Muntanya russa bancària | MARISA NUEZ | BARCELONA | Borsa | L'Econòmic\nMuntanya russa bancària Muntanya russa bancària Muntanya russa bancària Muntanya russa bancària + Muntanya russa bancària E-mail\nMuntanya russa bancària\nNou pas de l'executiu de Rajoy per encarrilar la reforma del sistema financer i recuperar la confiança dels mercats. Alguns dubtes s'esvaeixen i l'Íbex 35 escala un 1,74%.\nMuntanya russa bancària Muntanya russa bancària Muntanya russa bancària Muntanya russa bancària Muntanya russa bancària E-mail\nEl mercat premia els bons resultats de Repsol malgrat l'expropiació d'YPF i la seva acció s'aprecia un 8% en només una sessió\nDe veure el futur més negre que el carbó a albirar la llum al final del túnel. De fugir de la renda variable com si tingués la pesta negra a sobreponderar els actius de risc en la cartera d'inversió. Això és el que ha passat en les últimes cinc sessions en la borsa espanyola, parquet on els inversors han viscut episodis de pànic seguits d'una eufòria desmesurada, donant com a resultat una muntanya russa en el principal índex i evidenciant -un cop més- que aquest és un mercat per a mans expertes.\nLa confiança dels inversors ha retornat amb molta prudència al parquet interior i l'Íbex 35 s'ha revalorat un 1,74% en cinc sessions, tancant la sessió de divendres molt a prop del nivell psicològic dels 7.000 punts (en concret va acomiadar la setmana en els 6.995,60 punts). Però, tot i la modesta pujada registrada, el principal índex de la borsa espanyola ha viscut durant dues sessions les majors alces registrades el 2012.\nLa setmana va encetar-se amb optimisme al voltant del sector financer a l'Estat espanyol i, a través de les alces en els grans bancs (BBVA va sumar més d'un 5% i Santander va apropar-se al 4,8%), el selectiu índex espanyol va apuntar-se la més gran revaloració de l'any (un 2,72%) i va saltar per sobre els 7.000 punts.\nEl motiu principal va ser la dimissió de Rodrigo Rato al capdavant de Bankia i la reestructuració de l'entitat que es començava a dissenyar a La Moncloa. Així, el bon to que van mostrar els grans bancs va topar amb el retrocés de més del 3% de les accions de Bankia per la incertesa al voltant del seu futur.\nPerò, com que són massa els dubtes que enfosqueixen el panorama econòmic, l'alegria va durar poc en els mercats i altre cop el signe negatiu va tornar a imposar-se, malgrat que el govern s'afanyés a qualificar Bankia d'entitat “solvent”. Els mercats no s'ho van acabar de creure i la seva cotització va tornar a quedar colpejada, arrossegant una depreciació del 13% en les primeres tres sessions de la setmana.\nEl vermell va ser el color predominant en les dues jornades posteriors mentre l'expectació sobre el futur de Bankia i de la resta d'entitats a l'Estat anava en augment i l'Íbex 35 s'enfonsava cap a mínims dels últims nou anys (dimecres va caure fins als 6.812,70 punts en el tancament, el nivell més baix des del 2003).\nEls creixents dubtes dels inversors i l'elevada volatilitat al voltant dels valors bancaris van obligar el govern a actuar amb fermesa anunciant la nacionalització de Bankia. Aquesta notícia, juntament amb els bons resultats obtinguts per la petroliera Repsol tot i l'expropiació d'YPF, va desfermar l'eufòria als parquets i l'Íbex 35 va disparar-se un 3,42% dijous, la major apreciació des del novembre passat. Les accions dels grans bancs van impulsar els guanys de l'índex, però va ser la revaloració de Repsol (+8%) i de Sacyr (+11%) la que va permetre a l'Íbex 35 reconquerir, un altre cop, els 7.000 punts. Però a finals de setmana els inversors van passar per caixa després del rebot de dijous i les pèrdues van tornar amb força. L'executiu va anunciar les noves provisions que han de fer els bancs per limitar el dany dels crèdits dubtosos al sector immobiliari i les vendes van inundar el mercat espanyol menjant-se els guanys que mantenia l'Íbex 35 fins al migdia. No obstant això, la reacció negativa dels inversors a les noves exigències de capital als bancs, la millora de la confiança del consumidor de la Universitat de Michigan als EUA, en màxims dels darrers quatre anys, va limitar les pèrdues dels principals índexs europeus (especialment de l'Íbex 35, que va passar de recular més d'un 3,5%a limitar les pèrdues fins un 0,7%).\nMalgrat que aquesta setmana l'atenció dels mercats internacionals s'ha focalitzat en el sector financer -amb Bankia com a protagonista- i la reforma del sistema a l'Estat espanyol, el futur de la zona euro també ha generat alguns dubtes als parquets. La victòria de François Hollande en les presidencials de França enceta una nova etapa en les relacions entre els diferents socis de la zona euro, malgrat que encara és massa aviat per saber com afectarà el canvi de color de l'Elisi en l'economia europea i, de moment, la seva incidència als parquets ha estat limitada. D'altra banda, la situació política a Grècia no millora després dels comicis del cap de setmana passat i els guanyadors no saben com formar un govern estable. Els rumors d'un possible acord a Atenes han animat durant la setmana les borses, però de moment només són rumors que no acaben de materialitzar-se i que generen més incertesa al voltant de la precària situació grega.\nL'econòmic 12-05-2012, Pàgina 24


AuthorColom Cañellas, Antoni Joan (10)March Cerdà, Martí Xavier (8)Sureda Negre, Jaume (8)Bornas Agustí, Francesc Xavier (7)Sureda García, Bernat (7)... moreSubjecthistoria de la educación (46)historia contemporánea (27)Mallorca (15)educación obrera (13)teoría de la educación (12)... moreDate issue1982 (47)1986 (37)1989 (16)1984 (13)1980 (11)\nGneseología y educación sobre el estatuto gneseológico de la pedagogía \nPalop Jonqueres, Pilar. 1982\nCiencias de la educación : diagnóstico y alternativas \nPuig Rovira, Josep Maria. 1982\nAproximació a una anàlisi quantitativa del diàleg educatiu \nHerrero Velasco, Leandro; Bassols Puig, Maria Margarida. 1982\nUn caso de isomorfismo entre las ciencias ambientales y las ciencias de la educación : bases epistemológica-cibernéticas de la pedagogía ambiental \nColom Cañellas, Antoni Joan; Sureda Negre, Jaume. 1982\nLa enseñanza de la sociología desde el punto de vista de la teoría de sistemas \nParra Luna, Francisco. 1982\nAnálisis de la problemática educativa en las islas Baleares referida a EGB como base para planes operativos de evaluación \nVives Madrigal, Miquel. 1987\nLa institucionalització del paper del mestre dins l'aparició del sistema educatiu burgès : estudi del cas de Mallorca \nSureda García, Bernat. 1984\nEl efecto diferenciador del medioambiente sobre la educación : algunos niveles educativos : estudio de casos \nLuque Domínguez, Pedro Antonio. 1984\nEls colúlegis privats de segona ensenyança a Mallorca : els orígens \nColom Cañellas, Antoni Joan. 1984\nSobre la consolidació de l'ensenyament privat a Mallorca durant el primer quart del segle XX \nJaner Manila, Gabriel. 1984


JOCS DE QUADRATS - Juga gratis a jocs online\nJocss online gratis quadrats\nAquí trobaràs una selecció de jocs quadrats per jugar gratis a SuperJocs.com, la web de jocs gratuïts a Internet. Tria jocs quadrats de la llista i juga ara, sense descarregar res. Aquests jocs quadrats són gratis.\nJuga a jocs quadrats\nMés jocs de quadrats\nI per a jugar gratis a quadrats\nJOCS de QUADRATS per a jugar gratis i online. Juga ara i sense descarregar res a jocs de quadrats a Super Jocs, la millor web de jocs gratis online.. Juga ara a jocs de quadrats, és gratis i no has d'instal·lar res si jugues a la web de jocs SuperJocs.com. Aquí trobaràs Jocs quadrats. Si vols jugar a quadrats gratis, visita'ns cada dia a SuperJocs.com. Tots els dies actualitzem els jocs i no oblidis recomanar-nos als teus amics i amigues!


Ja tenim entre nosaltres la versió 1.0 de Wine - Informatica.CAT\n« Citrix presenta nova aplicació de tipus empresarial per a l’iPhone\nWindows Embedded NavReady, el sistema operatiu per a navegadors GPS de Microsoft »\nJa tenim entre nosaltres la versió 1.0 de Wine\nBy Guillem Alsina González, on 6 de juliol de 2008\nTot i que pel baix numeral pugui semblar que estem parlant d’un programari molt jove, la veritat és que Wine porta ja quinze anys d’història a les seves espatlles, malgrat que només és ara quan la primera versió considerada prou estable ha vist la llum. Aquest “vi” electrònic (car aquest és el significat de wine en anglès) emula així als seus homòlegs que venen directament del raïm, madurant i millorant amb els anys.\nL’objectiu bàsic d’aquest programari és permetre l’execució d’aplicacions Windows en sistemes operatius tipus Unix com són GNU/Linux o Mac OS X, encara que és més conegut entre els usuaris linuxers que no pas d’altres sistemes operatius. Això és molt pràctic a l’hora de treballar amb aplicacions com el gestor de bases de dades Access, que es fan molt necessàries en l’àmbit de la petita i mitjana empresa i que no tenen un equivalent lliure 100% compatible a nivell de formats i/o funcionalitats.\nEl cas concret de la base de dades Access de Microsoft és flagrant, doncs és un gestor sobre el qual s’hi han implementat gran nombre de solucions a mida realitzades per a petites i mitjanes empreses, i amb el temps ha esdevingut un programa gairebé indispensable entre les PIMEs.\nEntre la resta de les aplicacions que permet executar hi trobem algunes tan pràctiques com el programari de retoc d’imatges Photoshop CS2 (malgrat que per a Unix/Linux disposem de The GIMP), la suite Office de Microsoft (que inclou l’abans esmentat Access i una altra aplicació també sempre interessant com és el client de correu Outlook), el programari ActiveSync per accedir al sistema de fitxers de les PDA’s basades en Windows Mobile, o jocs com StarCraft, Call of Duty 4, Battlefield 2 o Half-Life 2.\nTambé un apartat propi se’l mereix el navegador web Internet Explorer de Microsoft, que podem trobar tan sols als sistemes operatius de la família Windows o en versions antigues (fins a la 5.2) per al Mac OS X. Aquest programa és molt necessari per als desenvolupadors de llocs web, ja que si bé altres solucions com Firefox i Opera són multiplataforma i es troben disponibles per a Linux i Mac OS X, l’IE és una referència en ser el navegador web amb més difusió (més del 80% dels internautes de tot el món) i presentar diverses característiques que el poden fer incompatible amb els abans esmentats Firefox, Opera o Safari.\nEn necessitar-lo per testejar adequadament les aplicacions en línia desenvolupades pels programadors, aquells que treballin sota Linux o Mac OS trobaran una excel·lent ajuda en Wine que els permet l’execució de la versió 6 d’aquest navegador. La versió 7 no està gaire ben suportada i menys encara la 8, de la qual tan sols n’hi ha una beta.\nParlant de navegadors, el Safari d’Apple també és suportat en la seva versió 3, així com també altres populars aplicatius de la companyia de la poma mossegada com són el gestor multimèdia iTunes o el reproductor QuickTime. Sens dubte, un gran atractiu per a aquells linuxers que també siguin admiradors dels productes realitzats pels nois de Steve Jobs.\nPerò tornant a Microsoft, tenim altres primers plats com l’enciclopèdia Encarta, l’ERP Navision (molt apreciat per tota mena de clients corporatius), diverses eines del servidor de bases de dades SQL Server, i el programari de gestió del reproductor MP3 Zune.\nLes postres les composen les eines i facilitats per als programadors que proporciona la companyia de Redmond com el Visual Basic 6.0 o el Visual C++.\nAltres empreses destacades que tenen programes per a Windows que funcionen amb l’emulador Wine son Adobe (Premiere, Illustrator, GoLive, Flash Player -tot i que hi ha versió nativa per a Linux-, Soundbooth, After Effects,…), Citrix (ICA Client, GoToMeeeting,…) o AutoDesk (AutoCAD, MotionBuilder, Autosketch, Combustion,…) només per esmentar-ne algunes.\nL’enfocament que agafa Wine per a permetre l’execució d’aplicacions Windows no és el mateix que prenen altres eines com VMware, que simulen tot un ordinador dins de l’ordinador principal i que, per tant, acaben necessitant d’una còpia legítima del Windows per a funcionar. Wine es queda només en la “superfície” del sistema, emulant les API’s que empren els programes quan requereixen alguna funcionalitat del sistema operatiu.\nAixí, quan treballem amb Windows i donem una ordre al programa que estem fent servir, aquest la comunica a l’API, que deriva la petició als components corresponents del sistema, que un cop acaben la feina li passen els resultats i aquests són retornats a l’aplicació que ha demanat la intervenció. A “grosso modo” així és com funciona.\nAmb Wine, el programa no nota diferència en fer una petició a les API’s, però aquestes enlloc de passar la tasca al nucli i serveis del Windows, “tradueixen” la comanda i la passen al nucli de Linux, que és el que s’encarrega de processar-ho i retornar la informació, de manera que aquesta arriba de nou al programa que, si tot ha anat bé, no ha notat la diferència.\nAmb aquest sistema només es necessita descarregar i instal·lar el paquet de Wine, configurar-lo i instal·lar les aplicacions Windows que vulguem executar en el nostre sistema Unix. No només no necessitarem instal·lar una còpia del Windows, sinó que a més tampoc ens caldrà tenir una llicència del sistema operatiu de Microsoft tot i que sí ens caldrà la possessió de llicència per a les aplicacions de Windows que emprem en cas que la requereixin.\nCom és fàcil imaginar, l’esforç realitzat amb Wine ha estat bizantí, doncs s’han hagut de provar tota una sèrie d’aplicacions per verificar el seu correcte funcionament i polir els defectes i bugs mitjançant tècniques d’enginyeria inversa, el que implica imaginar i investigar què és el que està passant a l’interior d’un sistema Windows en executar determinada aplicació per reproduir el mateix comportament en les llibreries de Wine.\nTot i que la tasca de l’equip de desenvolupament d’aquest programari ha arribat a un punt de maduresa que el fa utilitzable, és possible i fins i tot probable que encara es produeixin fallades en temps d’execució a les aplicacions amb les quals treballem, per la qual cosa cal ser cautelosos en treballar amb aplicacions Windows sota Unix/Linux amb aquest programari i, en entorns de producció (empreses, tallers, fàbriques) no implementar solucions d’emulació si no és estrictament necessari.\nThemes: emulació, Linux, Office, Programari Microsft word, tallers, windows, Wine\nComments of “Ja tenim entre nosaltres la versió 1.0 de Wine”


Conèixer Catalunya: ESCOLA D’OLP. SORT. PALLARS SOBIRÀ. LLEIDA. CATALUNYA


Sis clubs de la ciutat s'uneixen per promoure l'esport local | Mataró Ràdio\nDv, 11/12/2015 - 14:48\nLa presentació de l’Associació Junts per l’Esport de Mataró ha omplert aquest matí la Sala de plens de l’Ajuntament. CN Mataró, Iluro HC, CH Mataró, Futsal, Centre Altètic Laietània i JH Mataró sumen esforços amb la voluntat d'engegar iniciatives conjuntes i crear sinèrgies que serveixin per donar un impuls a l'esport a la ciutat. A través d'aquesta unió s'espera poder organitzar activitats de més envergadura i amplificar-ne l'impacte, alhora que també es una oportunitat per poder accedir a patrocinis més grans. L'associació està presidida pel president del CN Mataró Joan Gros.\nLa presentació també ha servit per formalitzar la primera acció de Junts per L'Esport com a Associació, la signatura d’un un conveni de col•laboració amb el Tecnocampus. A través d’aquest conveni es facilitarà l’accés dels alumnes a les instal•lacions esportives, alhora que s’espera poder fer créixer el nombre d’esportistes vecats que estudien al campus mataroní. Aquest conveni l’han signat els presidents dels diferents clubs que formen l'associació, -Carmel Comeron del CA Laietània, David Ribera del Futsal, Jaume Aceña de l’Iluro HC, Josep Fontdeglòria del CH Mataró, Josep Maria Lizan del JH Mataró i Joan Gros del CN Mataró-, la presidenta del Tecnocampus Dolors Guillén i l'alcalde David Bote. Bote, que ha estat l’encarregat de presidir l’acte ha volgut destacar que a través d’aquesta unió es reforcen també els valors de l’esport.\nL'Associació Junts per l'Esport de Mataró és una associació oberta, així que està subjecte a que s'hi puguin anar sumant altres entitats esportives de la ciutat.\nCH Mataró, CN Mataró, Iluro HC, JH Mataró, CA Leietània, Futsal Mataró, Junts per l'Esport de Mataró


Què és millor: tracció integral o tracció davantera amb pneumàtics d’hivern? | Colla Verglas\nLa comparativa es divideix en tres parts: acceleració o tracció, frenada i adherència lateral. Hagués estat més gràfic donar una volta cronometrada a un circuit negat de neu, però és el que hi ha. L’únic apartat on els pneumàtics d’hivern tenen “problemes” és en la tracció, doncs poder repartir-la entre quatre rodes sempre és millor. No obstant — tal com vaig descobrir amb el Volkswagen Passat V6 4Motion de mon pare al pàrking del Viena d’Andorra, quan vaig acabar empotrat contra la paret rebentant-li el radiador –, en aspectes com la frenada o l’adherència lateral no hi ha color: si hi ha neu i aneu sense les rodes que toquen, heu begut oli.\nHi ha gent que pensarà que aquí a casa nostra no surt gaire a compte comprar-los. Avui hem arribat a 20ºC al centre de Barcelona, una ciutat que difícilment baixa dels 5-7ºC durant els dies més durs de l’hivern. És obvi que deixar-se 440-460 euros en un joc de quatre rodes d’hivern no té gaire sentit, més si no tenim lloc on guardar-los. No obstant, només que ens allunyem una mica de la capital la temperatura comença a baixar… i aquests pneumàtics FUNCIONEN MILLOR A PARTIR DE 7ºC POSITIUS, una xifra a la que s’arriba amb molta facilitat a qualsevol racó de Catalunya. De calaix.\nL'entrada va ser publicada el Skoda i etiquetada Autocar, Pneumàtics d'hivern, Skoda, Yeti per danidmas. Guarda l'enllaç permanent.


De Gavà a PortAventura World en 1 hora: precios y horarios para ir en Tren, Autobús ó Taxi\nCómo ir desde Gavà a PortAventura World en tren, autobús, taxi o en coche\nHay 4 maneras de llegar desde Gavà hasta PortAventura World en tren, autobús, taxi o en coche\nCoge el tren desde Gavà hasta Sant Vicenç de Calders R2 / ...\nCoge el autobús desde Ctra. de Bcn. a Sta. Creu de C-Av. Bertran i Güell hasta Terminal Aeroport T1 L99\nCoge un taxi desde Gavà a PortAventura World 57 millas\nConduce desde Gavà a PortAventura World 57 millas\n¿Hay un bus directo entre Gavà y PortAventura World?\nNo, no hay bus directo desde Gavà a PortAventura World. Sin embargo hay servicios con salida desde Ctra. de Bcn. a Sta. Creu de C-Av. Bertran i Güell y llegada a Port Aventura - Hotel Caribe pasando por Barcelona Airport El Prat T1 El viaje, incluyendo los trasbordos, lleva aproximadamente 2 h 26 min\n¿Hay un train directo entre Gavà y PortAventura World?\nNo, no hay train directo desde Gavà a PortAventura World. Sin embargo hay servicios con salida desde Gavà y llegada a Port Aventura pasando por Sant Vicenc de Calde El viaje, incluyendo los trasbordos, lleva aproximadamente 2 h 13 min\n¿A cuánta distancia está Gavà de PortAventura World?\nLa distancia entre Gavà y PortAventura World es de 75 km. La distancia por carretera es de 91.1 km.\n¿Cómo viajo desde Gavà a PortAventura World sin un coche?\nLa mejor forma de ir desde Gavà a PortAventura World sin un carro es en tren que dura 2 h 13 min y cuesta .\n¿Cuánto se tarda en llegar desde Gavà a PortAventura World?\nLLeva aproximadamente 2 h 13 min ir desde Gavà a PortAventura World incluyendo trasbordos\n¿Dónde tomo el tren desde Gavà a PortAventura World bus ?\nGavà a PortAventura World bus servicios operados por Àrea Metropolitana de Barcelona, salida desde la estación Ctra. de Bcn. a Sta. Creu de C-Av. Bertran i Güell.\n¿Dónde tomo el tren desde Gavà a PortAventura World train ?\nGavà a PortAventura World train servicios operados por Barcelona Cercanías (RENFE), salida desde la estación Gavà.\n¿Tren o autobús desde Gavà a PortAventura World?\nLa mejor forma de ir de Gavà a PortAventura World es en tren que dura 2 h 13 min y cuesta . Alternativamente, puedes tomar un autobús, que cuesta y dura 2 h 26 min.\n¿A dónde llega el tren de Gavà a PortAventura World bus?\nGavà a PortAventura World bus servicios operados por Empresa Plana, llegan a la estaciónPort Aventura - Hotel Caribe\n¿A dónde llega el tren de Gavà a PortAventura World train?\nGavà a PortAventura World train servicios operados por Spanish Railways (RENFE), llegan a la estaciónPort Aventura\n¿Qué compañías ofrecen servicios entre Gavà, España yPortAventura World, España?\nTren desde Gavà a Sant Vicenç de Calders\nTren desde Gava a Sant Vicenc de Calde\nAutobús desde Ctra. de Bcn. a Sta. Creu de C-Av. Bertran i Güell a Terminal Aeroport T1\nTaxi desde Gavà a PortAventura World\nViaja fácilmente desde Gavà a PortAventura World con Rome2rio\nRome2rio es un motor de información para organizar viajes de puerta a puerta y hacer reservas, que te ayuda a llegar desde y hasta cualquier lugar del mundo Encuentra aquí todas las opciones de transporte para tu viaje desde Gavà a PortAventura World. Rome2rio dispone de horarios al día, mapas de ruta, tiempos de viaje y precios aproximados de los mejores operadores de transporte, que te ayudarán a decidir la opción que más te conviene. Con Rome2rio puedes también hacer reservas en línea para operadores seleccionados, de manera fácil y simple\nGavà a Estación de Hospital de Bellvitge Gavà a Estación de Aeropuerto T1 T2 T3 Gavà a Tarrasa Gavà a San Cugat del Vallés Gavà a Molins de Rey Gavà a NH Barcelona La Maquinista Gavà a Badalona Gavà a Aeropuerto Barcelona BCN Gavà a San Vicente dels Horts Gavà a Estación de Arco de Triunfo Gavà a Barcelona Estacio de Franca Gavà a Paseo de Gracia Gavà a Casteldefels Gavà a San Adrián de Besós Gavà a Cunit Gavà a Avenida Diagonal Gavà a Barcelona Arc de Triomf Gavà a Estación de San Andrés Arenal Fabra i Puig Gavà a Estación de La Sagrera Gavà a Romería de El Rocío Gavà a Lérida Gavà a Bègues Gavà a Palamós Gavà a Torelló Gavà a San Carlos de la Rápita Gavà a Sant Feliu de Guíxols Gavà a Castillo de Aro Gavà a Holiday Inn Express Barcelona Montmeló Granollers Gavà a Denia Gavà a Carcasona


Arxius de Fundació Grupo SIFU - Di@ri de la Discapacitat\nHomeFundació Grupo SIFU\nLa Fundación Grupo SIFU publica els sis esportistes amb discapacitat guanyadors de les ‘Beques Desafíate’\nUna nedadora, dos ciclistes, dos atletes i un jugador de badminton, han estat els guanyadors de la cuarta edició de les Beques Desafíate, que atorga la Fundación Grupo SIFU, per ajudar a esportistes amb discapacitat […]\nEn marxa les ‘Beques Desafíate’ de SIFU per ajudar a persones amb discapacitat a realitzar reptes esportius\nAquesta setmana s’ha posat en marxa la quarta edició de les Beques Desafíate que atorga la Fundación Grupo SIFU a esportistes amb alguna discapacitat que necessiten un ajut per aconseguir els seus reptes esportius. La […]\nDimecres passat l’Alcaldessa de l’Hospitalet de Llobregat, Nuria Marín i el Regidor de Benestar Social d’aquesta ciutat, Jesús Husillos, van inaugurar l’exposició fotogràfica V15IONS : històries de superació personal a l’Auditori Barradas. El projecte, creat […]\nEs presenta el llibre ‘Habilitats socials a la feina’ utilitzant la tècnica de lectura fàcil\n23 de novembre de 2017 0\nAquest dimarts es va presentar al Palau Macaya de Barcelona el llibre ‘Habilitats socials a la feina’, un manual que aporta les principals claus per triomfar en l’àmbit laboral, pensat especialment per a col·lectius vulnerables, […]