Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya. - Estrategia-del-patrimoni-natural-i-la-biodiversitat-de-Catalunyaa - RDITES - Mediawiki\nEstratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya.\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha tancat el procés de participació pública per elaborar l’Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya . D’aquesta manera s’ha donat a conèixer la proposta preliminar de continguts del document i s’han recollit els suggeriments de la ciutadania, que es tindran en compte en la redacció final d’aquest.\n, Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya., Butlletí d'innovació i recerca (#23) (2017). Vol. Notícies, 1 URL https://rdi.dtes.scipedia.com/s/Estrategia-del-patrimoni-natural-i-la-biodiversitat-de-Catalunyaa\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha tancat el procés de participació pública per elaborar l’Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya. D’aquesta manera s’ha donat a conèixer la proposta preliminar de continguts del document i s’han recollit els suggeriments de la ciutadania, que es tindran en compte en la redacció final del text que el Govern vol impulsar per establir les línies estratègiques per a la conservació de la natura amb l’horitzó del 2030.\nTot i plantejar-la inicialment com a full de ruta, l’Estratègia pretén ser, alhora, un document de referència inspirador per a tots els actors públics i privats de Catalunya, que acabi promovent l’acció conjunta de tota la societat a favor de la conservació del patrimoni natural i la biodiversitat.\nNecessitat de la Estratègia\nObjectius de l’Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya\nRedactat de la notícia\n1 Necessitat de la Estratègia\n2 Documentació de referència\n3 Objectius de l’Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya\n4 Contingut de l’Estratègia\n5.1 Informació relacionada\n6 Redactat de la notícia\nCatalunya, com la majoria dels països i regions del món, ha de fer front a la pèrdua de biodiversitat i patrimoni natural característica de les darreres dècades. Una pèrdua que es deu sobretot a les pressions inherents al nostre sistema econòmic i social, i agreujada pels efectes del canvi climàtic que ja comencen a ser perceptibles al nostre país. L’Estratègia es planteja per fer front a aquesta pèrdua i gestionar adequadament la biodiversitat i el patrimoni natural, com a font imbescanviable de benestar humà i com a riquesa intrínseca del país. Frenar la pèrdua de biodiversitat és una necessitat global.\nLa biodiversitat és un terme científic que engloba totes les formes de vida de la Terra. El patrimoni natural és el conjunt d’elements, processos i àmbits amb valor ecològic, ambiental, científic, paisatgístic o cultural reconegut, i que són font de diversitat biològica i geològica. Com que les formes de vida són inseparables de l’entorn físic que habiten, modifiquen i aprofiten, una definició àmplia de ‘patrimoni natural’ inclou la biodiversitat.\nCatalunya fa més de 30 anys que va començar a desenvolupar polítiques actives de conservació de la natura per protegir, conservar i recuperar el seu patrimoni natural. Durant aquest temps s’ha avançat molt i s’han aconseguit fites importants com, per exemple, el desenvolupament d’un extens sistema d’àrees protegides que garanteixen la protecció ambiental de més del 30% del territori català; la recuperació d’algunes espècies emblemàtiques extintes a Catalunya com l’ós bru, o d’altres en greu perill d’extinció com el trencalòs; o la implantació de mecanismes de governança compartida del patrimoni natural amb la resta de la societat.\nL’Estratègia també s’emmarca en un escenari de canvi climàtic en què ja s’han observat impactes sobre la biodiversitat. D’acord amb el Tercer Informe del Canvi Climàtic a Catalunya (2017) hi ha evidències que van des de canvis genètics i epigenètics a canvis en el metabolisme dels organismes, la demografia de les poblacions vegetals i animals, composició de les comunitats i l’estructura i funcionament dels ecosistemes. És en aquest escenari en el qual s’emmarca la necessitat de disposar d’una Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya que sigui el full de ruta del Govern de la Generalitat en matèria de conservació de la natura per als propers anys, del 2017 fins al 2030, i que ens permeti ser més eficients i eficaços en el compliment dels objectius mundials de conservació promoguts per organitzacions com Nacions Unides i la Unió Europea. Per tot això, es preveu aprovar l’Estratègia per Acord de Govern.\nHi ha dos documents clau que recullen la necessitat d’elaborar estratègies nacionals de conservació de la biodiversitat, tots dos relacionats amb el Conveni de Diversitat Biològica (CBD) de Nacions Unides adoptat el 1992 a la Cimera de Río, avui ratificat per 193 països:\nPla estratègic 2011-2020 del CBD i Objectius d’Aichi\nEstratègia de la UE sobre la Biodiversitat fins 2020\nD’acord amb el Pla estratègic 2011-2020, les estratègies nacionals de biodiversitat han d’incidir transversalment en l’acció de govern dels països, perquè les causes subjacents a la pèrdua de biodiversitat només es poden resoldre incorporant la conservació de la biodiversitat en les polítiques de govern i en la societat.\nL’Estratègia 2020 de la UE es va aprovar el 2011 i conté 6 objectius principals i 20 accions. L’avaluació intermèdia que el 2015 en va fer el Consell de Ministres posa de manifest que no s’ha pogut aturar la pèrdua de biodiversitat, i recomana als estats membres augmentar l’esforç en la matèria, alhora que destaca la importància d’integrar la biodiversitat en altres polítiques com l’agrícola, la forestal i la pesquera; també apunta la necessitat de disposar d’un instrument de finançament que permeti aplicar les directives.\nA banda d’aquests dos documents clau, l’Agenda Global 2030 de Nacions Unides per al Desenvolupament Sostenible ha proposat 17 objectius mundials (els anomenats ODS), dos dels quals, el 14 i el 15, fan referència directa a la conservació de la biodiversitat:\nODS 14: Vida marina. Conservar i utilitzar de manera sostenible els oceans, els mars i els recursos marins per al desenvolupament sostenible.\nODS 15: Vida a la terra. Protegir, restablir i promoure l’ús sostenible dels ecosistemes terrestres, efectuar una ordenació sostenible dels boscos, lluitar contra la desertificació, aturar i revertir la degradació de les terres i aturar la pèrdua de diversitat biològica.\nAltres ODS fan referència indirecta a la pèrdua de biodiversitat a través de la crida a l’acció climàtica (13), al consum i la producció responsables (12) o a les ciutats i comunitats sostenibles (11).\nPel que fa a l’Estat espanyol, L’any 2011, es va aprovar el Pla estratègic del patrimoni natural i de la biodiversitat 2011-2017. És l’instrument fonamental per a la conservació i l’ús sostenible de la diversitat biològica, i representa l’aplicació del Pla estratègic del CBD a l’Estat espanyol.\nAquest Pla estratègic estatal supera l’Estratègia Espanyola per a la Conservació i l’Ús sostenible de la Diversitat Biològica aprovada el 1998.\nLa Llei 42/2007, del patrimoni natural i la biodiversitat, recull les normes i recomanacions que els organismes i règims ambientals internacionals, com el CBD, han anat establint, a més de transposar la normativa comunitària.\nA Catalunya, l’Estratègia s’emmarca en dos documents de referència principals:\nEstratègia de Desenvolupament Sostenible de Catalunya (EDSCAT), 2010 Articulada en set eixos fonamentals, desenvolupats en 15 línies estratègiques que es concreten en 101 objectius, orienta l'evolució de Catalunya cap a escenaris de major sostenibilitat social, econòmica i ambiental sota l’horitzó del 2026.\nEstratègia Catalana d’Adaptació al Canvi Climàtic (ESCACC), 2013-2020. L'objectiu estratègic de l'Estratègia és que Catalunya esdevingui un territori menys vulnerable als impactes del canvi climàtic; per aconseguir-ho, caldrà generar i transferir tot el coneixement necessari sobre aquest fenomen i augmentar la capacitat adaptativa de sectors i sistemes.\nRecorregut dels treballs de l'Estratègia Catalana de la Biodiversitat i el Patrimoni Natural\nL’Estratègia ha de fer possible conservar el patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya. Les polítiques de conservació de la natura i totes les accions desenvolupades fins al dia d’avui a Catalunya han permès aconseguir nombroses fites en benefici del patrimoni natural, però no són suficients per aturar la pèrdua de biodiversitat.\nEls mandats internacionals i la pròpia responsabilitat envers el patrimoni obliguen a Catalunya a actuar per invertir la tendència de pèrdua de biodiversitat, alineant l’acció política en matèria de conservació amb les directrius internacionals. Això comporta realçar i reforçar totes les accions fetes fins ara, però sobretot, plantejar també noves accions per complir amb fites globals d’Aichi i amb els objectius europeus.\nContingut de l’Estratègia\nL’Estratègia es planteja amb una vigència per al període 2017-2030. El document sencer inclourà els apartats següents:\nÀmbits i objectius estratègics\nPla d’acció 2017-2021 (objectius operatius i accions)\nEl contingut nuclear de l’Estratègia és l’apartat d’àmbits i objectius estratègics. Els àmbits es desprenen dels següents principis rectors, orientats a aturar la pèrdua de biodiversitat i patrimoni natural:\nEl patrimoni natural és un actiu insubstituïble, un valor en si mateix, del qual depenen el benestar i el progrés de la societat: és necessari tenir-ne més coneixement i més ben organitzat per gestionar-lo millor, avaluar-ne l’estat de conservació i identificar tendències.\nLa conservació del patrimoni natural fa front a la pèrdua de biodiversitat i contribueix a l’adaptació i la mitigació del canvi climàtic: és necessari protegir espais, recuperar espècies, restaurar ecosistemes, gestionar els espais humanitzats i aturar la pèrdua de biodiversitat associada a l’activitat humana, vinculant la conservació i gestió del medi amb la planificació i gestió de les activitats que s’hi desenvolupen.\nImplantar un model territorial i econòmic compatible amb la conservació del patrimoni natural garanteix la provisió dels serveis ecosistèmics, vitals per a la salut i el benestar de la societat: cal incorporar la infraestructura verda a la planificació territorial, superar la fragmentació d’hàbitats i preservar i restaurar la connectivitat ecològica.\nLa natura és motor de desenvolupament local i de dinamització econòmica i amplifica els beneficis i les oportunitats econòmiques en tots els sectors: aprofundir en la integració dels objectius de conservació de la natura en les polítiques sectorials disminueix les tensions sobre el patrimoni natural, dona coherència a l’acció de govern, i millora la qualitat de vida de les persones.\nAdaptar la governança del patrimoni natural a la realitat social i econòmica actual augmenta l’eficàcia de les polítiques de conservació: és necessari optimitzar els recursos, facilitar la relació de l’Administració amb la ciutadania, tenen present els agents del territori, millorar l’estructura administrativa i establir un nou marc legal i fiscal favorable a la conservació.\nEl patrimoni natural té valors històrics, culturals, socials i espirituals que el vinculen estretament a les persones. Reconèixer el vincle emocional amb la natura i implicar la societat en la conservació del patrimoni natural la converteix en l’agent protagonista i corresponsable del repte d’aturar la pèrdua de biodiversitat: és necessari fer-ne un agent actiu i compromès.\nLa proposta d’objectius de l’Estratègia s’organitza en aquests 6 àmbits temàtics:\nConeixement, informació i seguiment del patrimoni natural\nConservació dels elements del patrimoni natural\nIntegració de les polítiques sectorials\nGovernança: organització administrativa, marc legal i fiscalitat\nImplicació de la societat\nCada àmbit inclou diversos objectius estratègics que han de tenir vigència per a tot el període 2017-2030. Els objectius estratègics són el resultat del procés d’anàlisi interna i externa efectuat en la fase de diagnosi i expressen el canvi que es produirà si l’Estratègia funciona.\nPer sota dels objectius estratègics hi ha els objectius operatius, que s’hi vinculen i expressen fites que s’han d’anar complint per assolir els objectius estratègics a curt termini. Les accions són actuacions concretes per contribuir al compliment d’un o més objectius operatius. Són l’expressió executiva de l’Estratègia. Objectius operatius i accions conformen el Pla d’Acció de l’Estratègia, que es revisarà cada 4 o 5 anys.\nEstratègia de la Unió Europea sobre la biodiversitat fins al 2020\n[799,25 kB ]\nPer saber-ne més: Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural / Servei de Planificació de l'Entorn Natural


Els P/C ens expliquen… – AEG MontsantCim\nEls P/C ens expliquen…\nPublicat el 3 Desembre, 2012 per montsantcimweb\tPosted in pc\nEls Pioners i Caravel·les ens expliquen què han fet aquest cap de setmana:\n“Els P/C hem anat a La Selva del Camp aquest cap de setmana 1 i 2 de desembre.\nLa sortida va començar amb una xerrada al cau d’un senyor voluntari de Càritas que ens va explicar com funcionaven, quins projectes tenien i com hi podíem col•laborar. Va ser molt interessant!\nEl motiu pel qual vam fer-ho és perquè estem descobrint entitats, ONG i altres organitzacions de Reus que treballin vers el sector de la pobresa. Estem preparant la nostra acció de Nadal i va lligat amb el tema de la pobresa actual catalana, centrant-nos en Reus.\nTot seguit vam emprendre caminant la nostra sortida cap a La Selva del Camp des de Reus. Ens vam dividir en dos grups i els nostres caps només ens van donar un mapa i queviures en un farcellet per passar el dia. A part en cada punt que ens van marcar teníem un sobre on havíem de fer una dinàmica (de coneixença, de debat, d’habilitat…).\nVam arribar al nostre destí i vam dinar a les 17h de la tarda! Som una mica lents… Coincidint que era festa major al poble vam anar a fer-ne descoberta. La descoberta va ser molt original, a partir d’unes mandarines que dúiem nostres havíem d’aconseguir que comerços del poble o persones ens ho canviéssim per un altre objecte. Anant fent el canvi fins aconseguir alguna cosa que ens agradés i poguéssim compartir amb tots.\nL’experiència va ser molt gratificant ens vam trobar gent molt amable, i finalment ens vam quedar amb un xupa-xup i una fitxa per pujar als cavallets de la fira.\nVam anar a comprar el sopar i coincidint que feien la recollida d’aliments, vam col•laborar i vam donar-los llet i llegums secs als voluntaris que hi havia a la porta del supermercat que s’encarregaven de fer la recollida.\nA la nit vam fer de xefs i entre tots vam cuinar una magnífica paella de verdures! Vam estar força estona vetllant-la, xerrant i fent caliu i finalment va quedar mooolt bona!\nL’endemà vam fer revisió de la sortida, estant molt contents dels resultat i vam tornar en tren cap a casa.\nHa estat una sortida on hem fet molt de caliu i ens hem pogut posat en el paper de la gent necessitada.\nSeguirem treballant per aconseguir deixar un món millor del que ens hem trobat!”\nPioners i Caravel•les del MontsantCim\n— pantalla complerta —\nEls P/C tracten la pobresa i la supervivència\nArriba el tió…


'Vitoria 3 de marzo' fa reviure el cantó més fosc de la Transició espanyola\nLes estrenes: ‘Vitoria 3 de marzo’ fa reviure el cantó més fosc de la Transició espanyola\nVitoria 3 de marzo, primer film de Víctor Jesús Cabaco, s’estrena als cinemes aquest cap de setmana, després d’haver passat per uns quants festivals, com ara el Barcelona Film Fest. És un drama social ambientat en la matança de Vitòria de 1976, l’episodi fosc i tràgic de la transició espanyola, en què cinc obrers bascs en vaga van morir tirotejats per la policia. Aquests fets van inspirar el disc de Lluís Llach Campanades a morts. Entre les estrenes de la setmana, hi ha també el film xinès An Elephant Sitting Still. De trajectòria meteòrica, aquest debut pòstum del jove director Hu Bo és un retrat cru de la Xina contemporània que alguns eleven a la categoria de millor film xinès del segle XXI. D’una altra banda, Ralph Fiennes estrena un film biogràfic sobre Rudolf Nuréiev, qui per molts és el millor ballarí de ballet de tots els temps.\nVitoria, 3 de marzo. Direcció: Victor Cabaco. Intèrprets: Amaia Aberasturi, Ruth Díaz, Ane Pikaza; Luis Fernández de Eribe, Alberto Berzal, Iñigo de la Iglesia. Gènere: Drama. Esbós: Vitòria, 3 de març de 1976. A l’església de Sant Francesc del barri obrer de Zaramaga, milers de treballadors es reuneixen en assemblea amb motiu d’una vaga general. A fora hi ha congregada molta més gent i, al mig, un centenar d’agents de policia armada. Durant els successos, cinc treballadors són morts per la policia. Begoña, una jove de classe mitjana, viu en primera persona aquells fets que sacsegen tot el País Basc de cap a cap.\nDa xiang xi di er zuo (An Elephant Sitting Still). Direcció: Hu Bo. Intèrprets: Uvin Wang, Jing Guo, Zhao-Yan Guo-Zhang; Yu Zhang, Yuchang Peng, Congxi Li. Gènere: Drama. Esbós: Al nord de la Xina, una enorme ciutat postindustrial viu envoltada d’una boira perpètua. Un matí, un simple incident entre dos adolescents d’un institut forja el destí de quatre individus, víctimes de l’egoisme familiar i de la violència social.\nThe White Crow (El bailarín. Nureyev, el cuervo blanco). Direcció: Ralph Fiennes. Intèrprets: Adèle Exarchopoulos; Ralph Fiennes, Oleg Ivenko, Louis Hofmann. Gènere: Drama. Esbós: Unió de Repúbliques Socialistes Soviètiques, 1961. Rudolf Nuréiev, el ballarí de ballet més gran de tots els temps, surt per primera vegada de la Unió Soviètica com a membre de la prestigiosa Kirov Ballet Company. Tot i que el KGB segueix de ben a prop els seus passos i malgrat el gran perill que comportava una deserció, Nuréiev fuig. Basat en el llibre de Julie Kavanagh sobre la vida de l’artista.\nThe Vanishing (Keepers, el misterio del faro). Direcció: Kristoffer Nyholm. Intèrprets: Søren Malling, Ólafur Darri Ólafsson, Emma King; Gerard Butler, Peter Mullan, Connor Swindells. Gènere: Enjòlit. Esbós: Escòcia, segle XIX. Tres faroners s’estableixen en una illa remota del nord d’Escòcia per substituir els antics. Les coses es compliquen després d’una tempesta i d’un fet inesperat. Inspirat en l’enigmàtica llegenda de l’illa de Flannan.\nPupille (En buenas manos). Direcció: Jeanne Herry. Intèrprets: Sandrine Kiberlain, Élodie Bouchez, Olivia Côte; Gilles Lellouche, Jean-François Stévenin, Bruno Podalydès. Gènere: Drama. Esbós: Un mare dóna el seu fill en adopció després del part. Els serveis d’adopció han de trobar la mare adoptant. A l’altre extrem, una dona fa gairebé deu anys que lluita per adoptar una criatura.


Chóvar - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nVista general de Chóvar\nChóvar és un municipi valencià situat en la comarca de L'Alt Palància. Segons el cens del INE de l'any 2019, conta en una població de 288 habitants.\n3 Poblacions veïnes\nChóvar es troba situat en la zona nort-oriental de la comarca de l'Alt Palància, junt a la Serra d'Espadà. La població es troba inserta en el Parc natural de la Serra d'Espadà, per això, encara que el núcleu urbà no conta en una altitut elevada (només 415 metros), sí que existixen destacats pics en el seu terme com el Hembrar (859 m.), el Puntal del Aljibe (948 m.) o el Pico Bellota (959 m.).\nPer la relativa proximitat a la mar, uns escassos 20 Km., té unes peculiars condicions climàtiques, destacant la presència de vents de llevant, que proporcionen una elevada humitat i una relativa frescor. Estes característiques permeten que la vegetació siga abundant existint espècies com el petarrell, la ginebrera, i el surer.\nLa manera més senzilla d'aplegar és a través de l'autovia A-23 (nomenada l'autovia Mudéixar) de Sagunt a Somport fins a les rodalies de Soneja, a on s'enllaça en la CV-230. El poble es troba a 62'40 Km. de la ciutat de Valéncia i 46'1 Km. de Castelló de la Plana.\nEn el seu terme municipal s'han trobat restes de l'Edat del Bronze en la partida o poblat de Bellota, i un poblat ibèric en el cim del mont Rubial.\nLes restes arqueològiques que s'han trobat corresponen al següents poblats:\nPoblat de Bellota, situat en el pic Bellota, és un jaciment a l'aire lliure perteneixent a l'Edat del Bronze.\nPoblat de Castellet, en la partida del Castellet, és un assentament que conta en un poblat i un jaciment a l'aire lliure situat en un cim de mijana altura. Es trobà ceràmica ibèrica.\nPoblat del Rubial, situat en el cim del mont Rubial, és el més conegut. Es trobaren abundants fragments de ceràmica ibèrica i quatre habitacions buides. El poblat ibèric està amurallat en tota la seua extensió en una torre circular en un dels seus extrems.\nNo obstant, l'actual localitat és de fundació musulmana com denota el traçat irregular dels carrers. Ademés, la primera menció escrita de la localitat es produïx quan el rei de la taifa de Valéncia, Zayd Abu Zayd s'interessa per la recent fundada localitat de Chóvar, que s'havia poblat per veïns del castell de Begís.\nEl primer testimoni escrit que s'ha trobat sobre Chóvar és una carta àrap datada en l'any 1127.\nL'economia de Chóvar està basada en l'agricultura de secà, destacant productes com la garrofa, l'armela o l'oliva, de la que s'extrau un oli de gran calitat.\nL'ajuntament de Chóvar està compost per 7 regidors, inclós l'alcalde. En les eleccions municipals de l'any 2015, el resultat fon:\n5 regidors del PPCV\n2 regidors del PSPV-PSOE\nSegons el cens del INE de l'any 2019, Chóvar conta en una població de 288 habitants, produint-se durant els anys un descens de població.\n768 687 504 455 407 353 339 288\nIglésia de Santa Ana, l'actual Iglésia es construí en l'últim terç del sigle XVIII, d'estil neoclàssic. En l'archiu de la Catedral de Valéncia se trobà un document datat de 1595 referent a dita iglésia.\nCova dels Calaricos. És una impressionant cova, que es troba en l'est del terme municipal, es poden observar magnífiques estalactites i estalagmites.\nPantà (Embassament d'Ajuez). Est embassament d'orige musulmà fon construït en el sigle XII. Regula les avingudes del barranc d'Ajuez i té una altura de 12 metros.\nLa Font del Llop. Situada en l'ala del pic Bellota. La seua aigua és riquíssima.\nLes mines de mercuri. En producció des dels anys 60 i els 70 del sigle XX. Actualment tancades, es troben situades en la part norest del terme.\nLes sénies. Formen part del complex i antiquíssim sistema de regadiu local, se conserven dos d'eixes construccions.\nL'escurador i llavador. L'escurador està situat en el carrer Barranquillo, en la nomenada Bassa de Dalt i el llavador públic se troba prop de la carretera, front a la Font de Sant Antoni.\nAbeurador i pica del pou. Situat a les afores del poble, en el camí vell de la Vall d'Uxó, el seu us és com abeurador i font, construit en l'any 1896, de propietat municipal.\nPanel de Sant Roc. És un panel de taulellets que se troba en el carrer Barranquillo, datat de principis del sigle XX.\nEls corrals. Són unes edificacions antigues degut a la dedicació ganadera dels antepassats, els corrals se troben dispersos pel terme de la població (Guargas, Bellota, la Rocha o els de la Rambla).\nChóvar posseïx un diccionari propi sobre el parlar local de la població: el chover.\nOlla de verdures i penques.\nLa població de Chóvar conta en les següents instalacions municipals:\nPolideportiu en frontó, canches de bàsquet i camp de fútbol sala.\nMaig. Les festes patronals se celebren en honor a la Verge del Rosari i del Crist de l'Agonia durant el mes de maig. El primer dumenge de maig se celebra el Dumenge de la Rosa.\nAgost. La primera quinzena d'agost tenen lloc les anomenades festes de bous en molta més repercussió. A l'eixida de les reses de la plaça, són rebudes solament per un canyiç.\nUn paseo por Chóvar - José Martí Coronado - Instituto de Cultura Alto Palancia (Boletín nº 6, diciembre 1997)\nChóvar en Wikipedia\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Chóvar&oldid=158101»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 13 gin 2020 a les 22:52.


Continua baixant l’atur a la nostra comarca - Nova Conca\nContinua baixant l’atur a la nostra comarca\nDivendres, 8 de març de 2019 a les 06:18h\nQuan ja han passat dos mesos des que ha començat aquest nou any 2019, les xifres de l’atur registrat a la nostra comarca continuen baixant, i aquest mes de febrer ens ha confirmat aquesta tendència. Són xifres, doncs, que donen la raó a aquells que afirmaven ja fa dos anys, sense que ningú s’ho cregués gaire, que la crisi econòmica a la nostra comarca estava quedant enrere i que el teixit industrial de Montblanc i la Conca en general anava vent en popa. El pas del temps, doncs, els ha donat la raó i cal afegir, a més, que en el cas de la nostra comarca el factor d’estacionalitat no es veu com un factor decisiu, al contrari que a les zones de costa, per fer pujar l’atur registrat o baixar-lo.\nLa comarca compta amb uns ritmes propis que fa que, sumats al pes enorme que hi té el sector industrial, l’ocupació també arribi des de les campanyes agrícoles i també des del sector serveis, ja que hi ha atractives propostes turístiques al llarg de tot l’any i no només concentrades en mesos de bon temps climàtic.\nCal recordar, però, una vegada més, que de ben segur hi ha més aturats dels que consten registrats i que només una persona aturada en una família sempre és un factor de desestabilització de la necessària harmonia familiar i personal.\n“No ens ho vam pensar gens en presentar la candidatura”\nVistes d’ocell de la Conca de Barberà a TV3 gràcies al primer globus que s’enlaira des del monestir de Poblet\nEls montblanquins i montblanquines han expressat les seves inquietuds en un vermut col·loqui\nMarcel Mauri presentarà a Montblanc la nova gestora d’Òmnium Cultural\nNova acció del Tsunami Democràtic a Montblanc


Concurs de fotografia ARA ÉS L’HORA #millorfotoSíSí | ANC – Sabadell per la Independència\n← La nostra parada aquest Sant Jordi\nDijous, 8 de maig. Presentació del llibre “17:14 L’hora del poble. Com vam fer la Via Catalana” →\nPublicat el 26 Abril 2014 per sbdxi7\nDel 26 d’abril, i fins al 31 de maig, obrim convocatòria perquè ens envieu fotos, via Facebook i Twitter, amb motiu de l’estesa de banderoles a favor de la consulta i del dret a decidir.\nOmplim Sabadell de banderoles i la xarxa de les vostres fotografies, per afavorir al màxim la difusió de la campanya Ara és l’hora !\nRequisits de les fotografies: S’admeten fotografies en blanc i negre, i en color. El tema central ha de ser la banderola “ARA ÉS L’HORA” Es valorarà la foto del balcó o finestra més ben engalanat, ja sigui el teu o el d’un altre, la qualitat artística, …\nJurat: Estarà format per professionals de l’àmbit de la imatge i la fotografia, i representants de SBDxI.\nPremis: Es dotarà de 3 premis formats per 3 lots de productes de l’Assemblea Nacional Catalana.\nData de lliurament del premi: l’11 de juny, en el marc de l’acte que farem al Teatre Municipal La Faràndula.\nA partir del 10 de maig, podeu passar a recollir la vostra banderola de franc pel local del c.Illa, 3 de dilluns a divendres de 6 a 8 del vespre i dissabtes d’11 a 1 del migdia.\nEsperem veure les vostres fotografies i moltes banderoles ARA ÉS L’HORA per Sabadell!\nSi encara no la teniu, cliqueu aquí.\nAquesta entrada s'ha publicat en General i etiquetada amb Ara és l'hora!, Sabadell per la Independència. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Poble-sec » Jordi Molina\nTag Archive: Poble-sec\nConvivència o inseguretat… o crisi?\nLa frontera que separa els problemes de convivència i els d’inseguretat és molt prima. Ho hem vist en aquesta nova edició del diari, en què expliquem el malestar d’un important número de veïns arran de les conductes incíviques d’un grup de joves nouvinguts. Ens ho han explicat mentre que fonts de la policia, el consistori …\nPermanent link to this article: http://www.jordimolina.com/convivencia-o-inseguretat-o-crisi/\nEntrevista a Ammad Hussain, català d’origen pakistanès molina_jordi / Barcelona. El dia en què els mitjans el truquin per parlar de qualsevol tema que no tingui res a veure amb el fet migratori, l’Ammad Hussain (Rawalpindi, 1985) haurà aconseguit el seu objectiu: normalitzar la seva catalanitat. Sense voler-ho, s’ha convertit en un expert sobre el …\nRespectar la diferència\nUn dels reporters més llegits a les facultats de periodisme és el polonès Ryszard Kapuscinski, que es va passar mitja vida fent cròniques arreu del món, sovint en terreny hostil. Ell deia que “l’encontre amb l’altre, amb éssers humans diferents, constitueix des de sempre l’experiència fonamental i universal de la nostra espècie”. Tanmateix, el …\nPermanent link to this article: http://www.jordimolina.com/hello-world/


Lavernay - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n47° 14′ 47″ N, 5° 49′ 03″ E / 47.2464°N,5.8175°E / 47.2464; 5.8175Coord.: 47° 14′ 47″ N, 5° 49′ 03″ E / 47.2464°N,5.8175°E / 47.2464; 5.8175\nLavernay és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 564 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Lavernay era de 564 persones. Hi havia 198 famílies de les quals 35 eren unipersonals (16 homes vivint sols i 19 dones vivint soles), 66 parelles sense fills i 97 parelles amb fills.\nEl 2007 hi havia 217 habitatges, 204 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 10 estaven desocupats. 168 eren cases i 49 eren apartaments. Dels 204 habitatges principals, 149 estaven ocupats pels seus propietaris, 52 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 7 en tenien dues, 22 en tenien tres, 49 en tenien quatre i 125 en tenien cinc o més. 189 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 72 habitatges hi havia un automòbil i a 123 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Lavernay el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 372 persones, 299 eren actives i 73 eren inactives. De les 299 persones actives 274 estaven ocupades (149 homes i 125 dones) i 26 estaven aturades (11 homes i 15 dones). De les 73 persones inactives 25 estaven jubilades, 26 estaven estudiant i 22 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Lavernay hi havia 212 unitats fiscals que integraven 592,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 19.803 €.\nDels 13 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses alimentàries, 4 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa d'informació i comunicació i 3 d'empreses de serveis.\nL'any 2000 a Lavernay hi havia 5 explotacions agrícoles.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Lavernay\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Lavernay a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Lavernay a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lavernay&oldid=29620043»


Les Corts reivindican su pasado para seguir mirando hacia el futuro\nEls Corts reivindiquen el seu passat per a seguir mirant cap al futur\nTots els portaveus dels partits de l'hemicicle, menys la del PP, han valorat positivament el discurs del president de la institució, Enric Morera.\nEls grups parlamentaris dels Corts Valencianes han defensat la importància del consens i el diàleg, i han valorat l’oportú de “tirar la vista arrere” en un dia com aquest 25 d’abril per a reivindicar l’autonomia del poble valencià.\nEl socialista Manolo Mata ha enaltit els grans consensos als quals està arribant el Parlament Valencià i Fran Ferri de Compromís, ha qualificat el discurs de Morera com “molt encertat” perquè indica el camí per on cal anar\nPer la seua banda, Antonio Estany de Podem ha destacat la capacitat de lluita contra les injustícies de la institucions valencianes i M.ª Carmen Sánchez, de Ciutadans ha demanat unitat per a reclamar-li a Montoro un millor finançament\nDel PP no ha comparegut ningú per a comentar el discurs d’Enric Morera en un acte en el qual s’ha reconegut al Consell preautonòmic i l’activista Empare Sánchez.


Edición del martes, 03 noviembre 1987, página 26 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del martes, 03 noviembre 1987, página 26\nRosu Ros i Muteot vídua de Sa’vador Casemajor, morí cristianament ei dia 2 denovembre de 1987, as 73 anys dedat. (A.C.S.) Es seus fiHs. Josep i Montserrat Casanovas;Rosa i Tomás Gibanel; germana po- itica, Jdia; tiets, CoSnS 1 tamíhatota, assabenten Ilurs amics cone guts de tan dolorosa pérdua i elspreguen de voler-la tenir present en les seves oracions. L’enterramenttindrá IIoc avui dia3, a es 15 horas, a es capefles de I’LM.S.F. (carrer Sancho d’Avda, 20). No s’hi invitaparticularment Akuso Simón Sánchezt ha fallecido cristianamente en Barcelona el día 2 de noviembre de 1987, a los 62 años de edad. (E.P.D.) Sus afligidos:esposa, hijos. hijos políticos, nietos. hermanos, sobrinos, amigos y de-más familiares. al participar tan do-lorosa pérdida, les ruegan un re- cuerdo en sus oracionesagradeciéndoles la asistencia al acto del entierro que tendrá lugarhoy día 3, a las 9 horas, en la parro quia de San Ramón Nonato (avenida San Ramón Nonato, 1 ). No se invita particularmente. Romon Joner i tluett mori cristianament el dia 28d’octubre. Els zeus resignats: esposa, Emilia Grau; fills, Ra-mon, Josep M. i Emilia; ger mana, Carolina; tuIs polítics, Mar-garidaSoler i Joaquim Manas; néts, Mónica. Ramon, Sara i Joaquim; germans politics i família tota, tansaber a Ilurs amics i coneguts que demá, dia 4, s’oferirá una missa ales 8.30 del vespre, a la parróquia de Santa Cecilia, passeig de Sant Gervasi, 66-68, pel seu etern repós. Maria-Dolors Pi de Ruerelit morí cristianament a Barcelona el dia 2 de novembre de 1987, a l’edat de 69 anys.(A.C.S.) Els seus afligits: es- pós, Antoni; filies, Maria-Antonieta iMaria-Dolora; gendres, Antoni i Víctor; nétes, germans. familia tota ila senyoreta Olímpia ho fan saber a Ilurs amics i coneguts i els preguende voler-la tenir present en les se- ves oracions. L’enterrament será demá, dia 4, a les 8 hores, a les ca-pelles de l’l.M.S.F., carrer Sancho - dAvila, 20. on se celebrará la cori-mónia religiosa per l’etern repós de la seva ánima. A continuació estraslladará al cementiri del Sud- Oest. No s’hi invita particularment. Antonia Zoldívar Giménezt viuda de Vicente Mendiluce. ha fallecido cristianamente enBarcelona. a los 89 años de edad, habiendo recibido losSantos Sacramentos y la Bendición Apostólica, el día 2 de noviembre. (E.P.D.) Sus afligidos: hijos, Pilar.José M ., M .• Angeles y Eduardo; hijos políticos, nietos, sobrinos y de- más familia. al participar a sus ami-gos y conocidos tan sensible pérdida, les suplican un recuerdoen sus oraciones y la asistencia al acto del entierro, que tendrá lugarhoy, día 3 de noviembre, a las 11.20 horas, en el I.M.S.F., calle Sanchode Avila. 20. donde se celebrará la ceremonia religiosa. Acto seguido se acompañará el cadáver al ce-menterio del Sudoeste. No se admi ten flores. No se invita particular-mente. Joaquimo Casanova i Ferrandot víd.ua de .Josep Almela i Romá,morí el proppassat dia 2 d’oc tubre. Se celebrará una missade funeral demá. dimecres. dia 4 de novembre. a un quart denou del vespre. a l’església parro quial del Sant Angel Custodi (carrerVilardell, 48, Barcelona). Na Pilar Ferrando i Ferrist vídua d’En Vicen Ferri i Trenchs, ha mort cristiana-meni a l’edat de 83 anys. (A.C.S.) Els seus afligits: f lila,Angelina. Josep-Maria. Robert i Maria-Antónia; fills politics. Amélia,Maria-Antónia i Eusebi; néts, ger mans, germana política, nebots. co-sins i família tota. n’assabenten llurs amics i conequts i 015 preguende voler-la tenir present en les se- ves oracions. L’acte de l’enterrament sera avui. dimarts, dia 3, a les 1 2 del mati. a l’esglesia parroquialde Sant Adrié de Besós, on es resa rá un respons pel seu descans. Re- brá cristiana sepultura al cementiriNou de Sta. Coloma de Gramenet. Domicili mortuori: Avgda. TorreRo)a. 10-12 tOrre. Sta. Coloma de Gramenet, 3 de novembre de 1987. Salvador Soatuk i Rovirat va morir ahir. dia 2, a l’edat de 70 anys. havent rebut elsSanta Sagraments i la Bene dicció Apostólica. (A.C.S.) Elsseus afligits: esposa. fills, néts, ger mans i familia tota tan saber a Itursamics i coneguts tan sensible pér dua. L’enterrameflt será avui, ales 1 1 .40 hores a les capelles de l’IM.S.F. (Sancho d’Avila, 20). T• Fruncesc Aymerich i Raventóst ha mort cristianament a Lloret de Mar. el dia 1 del corrent, al’edat de 79 anys. (A.C.S.) La seva esposa, Eugénia Casals 1Casals; 8hs. F. Javier, M. Eugénia 1 Evelyn; germana, Teresa; nebota,cosins i tota la família en assaben tar Ilurs amics i coneguts de tensentida pérdua, els preguen un pie- tós record. Les exéquies tindranlloc avui, dimarts. a les onze del mati, a l’església parroquial de Sent Romá de Lioret de Mar. No s’hi con-vida particularment. Lloret de Mar, 3 de novembre de 1987. Pere Tarrvelk ¡ Turreast vidu de Mercé Senegas i Tur rens, ha mort cristianament aBarcelona als 88 anys d’edat (A.C.S.) Bis seus afligits:fiil$, Antoni i Joaquim; tilles polítiques.Carme i Palmira; néts, Judith, Anta- ni, Mercé, M. Josepa i Jordi; cosir.si família tota els preguen tenir-lo present en les seves oracions. L’enterrament será ,avui. dia 3. a les 12.40 hores a les capelles de I’I,M.S.F. (Sancho d’Avila, 20) on secelebrará la cerimónia religiosa. No s’hi invita particularmente. Mateu Pié ¡ Eliast vidu dEnriqueta Escorsa i 01-vis. morí a Barcelona el passat dia 22 d’octubre. confort5támb els Santa Sagraments 1 laBenedicció Apostólica, als 79 anys d’edat. (A.C.S.) Demá, dimecres,dia 4. a les 7 hores de la tarda. es dirá una missa funeral per la antroánima, a l’església Verge de la Pau, de la placa de Ferran Casablancas.No s’hi invita particularment. ANIVERSARIOS Segon aniversari M.5 Llwsa Jarque ¡ Ruhont que va descansar en la pau delSenyor, el dis 1 de novembre de 1985. El seu espós, tuis,nétS, família tota i la raó social “Tuset”, juntament amb el seus empieats, preguen una oració pel seu etern descans. A les 20 horas dedemá. dirnecres, s’oferirá una mis- sa a l’església Escola Pia, Travesee-ra de Grácia, 91 , cantonada Bal mes. Segon aniversari Ferran Viñas i Cortinat que mori el dia 4 de novembrede 1985. Demá. dimecres, dia 4, a les 20 hores, pregarem per - eh a la celebració de l’eucaristia a la parróquia de Sant lldefons (Madrazo, 92). Quint aniversari de Maria Soler i arherút que mori el dia 1 de novembredé 1982. El seu espós, Antoni Soler i Aymeich i familiarstots, agrairan un pietós re- cord, i tan saber qie demá dime-cres. dia 4 de novernbre, tindrá lioC una misas, a les 8.15 del vespre, al’església Verge de la Pau, plaça Fernando Casablancas. Sisé aniversari Eduurd Archs ¡ Vidult La tevaesposa, tuIs. néts 1 bes-néts et recorden amb estima- ció i preguen que el tingueupresent en les vostres nra- cions. En el desé aniversari dEn Josep Verqés i Purést que ens va deixar avui fa deuanys, tóta la familia prega ala qui en vida el varen conéixer iestimar un pietós record a la seva memória. i 26LAVANGUARDIA _rçtj:1iifa Necrológicas MARTES, 3 DE NOVIEMBRE 1987 ElAyuntamiento de Sabadell impide la ampliación de una empresa por no téner permiso Sabadell (De nuestro corres- dad Urbanistica Este procedi ponsal.) — El Ayuntamíento de miento se utiliza en muy raras Sabadell precintó las obras de am- ocasiones y, en opinión de la te- phacion de la empresa Aprestos mente de alcalde de Urbanismo Julia S A situada cerca del rio Maria Dolors Calvet de Iniciativa Ripoli. y requisó parte del mate- pr Catalunya (IC), pretende evi rial utilizado para construir una tar agravios comparativos con nave de 8 1 2 metros cuadrados por otras empresas de la zona que sí no contar con la correspondiente han solicitado licencia. licencia municipal. Se da la cir— La firma Aprestos Juliá, SA. cunstancia de que uno de los ac- tiene abierto desde 1985 un expe— cionistas de la empresa es el porra- diente de disciplina urbanística voz de la oposición de Convergen- por la construcción de una cubier cia i Unió en el Ayuntamiento de tu de 1 66 metros cuadrados con Sabadell, Joan Grau. una propuesta de sanción de más La pasada semana fue abierto de dos millones de pesetas. Asi un expediente de suspension y de mismo se le abrio otro expediente disciplina urbanística y, al rio ha- por construir una u.lla metálica cer caso de él, se procedió a la pa- que corta uno de los caminos de la ralización forzosa. Efectivos de la zonai Guardia Urbana y de las brigadas j obras ahora paralizadas es- municipales paralizaron los tra- tán afectadas por la bonificación bajos, precintáron un entramado - del plan general de Sabadell en de vigas y se llevaron una hormi- todo el ámbito del río Ripoil. gonera dos cubas y una sierra. Hace dos semanas se cumplió el . Según la responsable de Sección último trámite municipal con la de Disciplina Urbanística del aprobación defiiitiva por unani Ayuntamiento, esta acción se midad de la citada modificación. adoptó envirtud del artículo 25 de - la Ley de Protecciónde la Legali- JOSEP MERCADE t Don Enrique Segovia Cediel ha fallecido el día 2 de noviembre de 1987 a la edad de 76 años, habiendo recibido los Santos Sa-cramentos y la Bendición Apostólica. (E.P.D.) Sus apenados: esposa, doña Carmen Alba Aroca; hijos, Enrique y Mercedes; hijos políticos, José María yMaría de la Paz; nietos, hermanos, sobrinos y de- rnás familia, les comunican tan sentida pérdida y tas ruegan una oración por el eterno descanso de su alma. Las exequias religiosas se celebrarán a las ‘lo horas de mañana, día 4 de noviembre de 1987, CÍT las capillas del LM.S.F. del cementerio del Norte (Cerdanyola). No se invita particularmente. Els Castellers de Vilafranca coronan un pilar “quatre de nou amb fohe” Viiafranca del Penedés. — Castellers de Vilafranca guieron el pasado domingo, a los dos meses de la consecución de su primer “tres de nou”, un nuevo hito en su historial al “carregar”, también por vez primera, un pilar “quatre de non amb foire”. con el que consolidan su privilegiada posición en el panorama “casto- ller” actual. Los “vilafranquins” se convierten así en la única colla que . en la presente temporada ha con- seguido coronar dos “castelis de nou” de distinta factura. Jósep Maria Cuende i Sierra ha mort cristianament als 72 anys d’edat, el dia 2 de no- vembre de 1987. (A.C.S.) Els seus afligits: esposa, Concep ció Andreu; fills, Josep M. 1 Puri Alonso; nét, Daniel i familia tota ho tan-saber a Ilurs amics i coneguts 1 els preguen la caritat de voler-lo tenir present en les seves ora cions. L’enterrament será avul, dia 3, a les 8 hores, a les capelles d l’l.M.S.F., carrer Sancho d’Avila, 20, on Se cele-brará la cerimónía religiosa per l’etern repós de la seva ánima. A continuació es traslladará el ditunt al cementiri del Sud-oest. No s’hi invita particularment. Abierta la muestra “Arquitectura i Obra Pública - a Catalunya” -La exposkión “Arquitectura i Obra Pública a Catalunya, 1980- 1985” será inaugurada hoy por el conselier de Política Territorial i - Obres Públiques. Xavier Bigatá. La muestra puede ser visitada en la sede del Colegio de Arquitectos. sito en la plaza Nova de Barcelo na. - exposición, que tiene un ca- rácter itinerante, ya se presentó en Argentina y, más tarde. en Tel- Aviv; asisimo. pasó por el País Vasco y, finalmente, llega a la ciu dad de Barcelona. La exposición recoge diferentes tipos de obras promovidas por- la Generalitat y diversos proyectos y de iniciativas de otras administraciones, ayun tamientos y diputaciones. Una de las características reco— gidas en el catálogo de la exposi ción es que se ha querido presen tar en ella el conjunto y la diversi- dad de los técnicos autores de proyectos y no sólo las obras de la Administración. t- La junta de Banca y Ahorro - de Barcelona comunica que mañana, miércdles, día 4 de noviembre, a las 19.30horas y con motivo de la festividad del patrón de la Banca San Carlos Borromeo, tendrá lugar en la iglesia parroquial de dicho santo. situada en la calle San Luis, 89, Barcelona, una misa-oficio que la junta ofrecerá a su santo -patrón y que se aplicará al perso nal de la Banca failecido.en el último año. La junta de Banca y los familiares de los finados agradecerán la asistencia al acto. Una compañía aérea promociona la línea ParísPerpiñán - en Cataluña - Girona. (De nuestro corres- ponsal.) — La compañía aérea francesa de vuelos interiores Air -Inter intentará captar a más clien tes catalanes. sobre todo de las co- marcas del interior, a través de sus tres vuelos diarios entre París y Perpiñán. - Las razonesde este éxito se ba— san en la economía de la tarifa, que por tratarse de un servicio in tenor, no está sujeto a los controles de la IATA, para los vuelos inter— nacionales. En algunos casos, a los - viajeros el billete les cuesta ún cm cuenta por ciento- menos que el - importe de los vuelos regulares N. O. Tarragona apoya la nueva comarca de la Baixa Segarra CUPON PRO CIEGOS Premiado en e’-sorteo de anoche No 46.704 Tarragona. (De nuestro corres- ponsal.) — CiU, PSC y AP, las tres formaciones políticas representa- das en la Diputación de Tarrago na, aprobaron por unanimidad un informe en el que dan su apoyo a los nueve municipios de La Sega- ¡ra tarraconense que quieren constituirse en comarca propia. La Diputación de Tarragona con- sidera que esta zona tiene caracte rísticas propias que la hacen dife rente a la Segarra de Lleida, cuya capital es Cervera. Santa Coloma de Queralt. Sa—vallá del Comtat, Conesa, Santa Perpétua, Llorac, Passanant, Les Piles, Fors y Vilanova de Riu corb. son los municipios que con- figuran una realidad geográfica y estructuralmente una zona muy diferenciada. Los servicios supra comarcales estarían situados en Santa Coloma de Queralt, futúra capital de la nueva comarca. Ln el informe aprobado se se— ñala que si bien en el orden geo gráfico en general sería normal ja-• cluir a Santa Coloma y los pueblos de su entorno a la comarca de la Segarra, “ni administrativa ni po- líticamente dependen de Cervera, capital de la Segarra, ya que se en- cuentran mal comunicados y polí— ticamente desligados”. Por otra parte, el alcalde de Santa Coloma de Queralt. el con- vergente Josep Maria Riba, puso de manifiesto en el pleno que los pueblos de este entorno “tenemos sentimiento de ser comarca y no tenemos nada et contra de la co- marca de la Conca de Barberá”, a la que están inscritos en estos mo- mentos. Josep Maria Ribas también se- ñaló que la creación de una co- marca propia puede servir para potenciar a estos pueblos, algunos de los cuales en los últimos años han perdido hasta el ochenta por ciento de la población. . - t - Núria Martín ¡ Vagios Joaquim Martín i Chabonel Losjóvenes que cumplen 17 años en 1987 han de inseribirse para el servicio militar Todos los jóvenes que durante 1987 cumplen los 17 años de edad (unos 600.000) deben presentarse, hasta el 3 l de diciembre, en el Ayuntamiento de su residencia habitual para realizar la inscrip ción para el servicio militar, según informó la Capitanía General de la IV Región Militar. En el momento de la inscrip ción deben solicitar las prórrogas que precisen o manifestar cual- quier motivo que consideren que puede ser causa de exclusión tem poral o total. En caso de no realizar la ms- cripción dentro del plazo señala- do, no podrán pedir prórroga de ninguna clase ni resultar exceden- te de cupo. Como el númerode los que lue go realicen el servicio militar esta— rá cercano a los 250.000, son cerca de 350.000 los que, en principio, van a presentar solicitud de exclu sión. prórroga o pueden ser exce dentes. El único momento posible para adquirir derecho a alguna de estas excepciones es en el de la ínscrip ción, pero sólo si se hace antes del próximo 3 1 de diciembrç. En complir els dos anys de les seves morts, la seva mare, esposa ¡ família tota queden molt agraítS a totes les perno-nes queels recorden. — ANÁLISIS BÁSICO CURSOS PAR,A PROGRAI(ADORES CLASES SABADOS MANANAS Inicio 1 4 nouembre de 9 30 a 1 3 30 h 70 horas Intormese de 9 a 21 ti. en Av. Diagonal. 61 8, 2,’Tel. 209-29-66. o en c. Manila,49. Tel. 203-68-50 Más de 120 Cursos impartidos. Programa .ctualizado . CATITE 35 EDAD Calef., báño, tel,. todas habit.Servicio médico permanente. Rehabilitación. Gran jardín, soleado Tel. 665-17-80. Cs.telidefels1 . Si vós estimeu elsr •Sivolousalvar-loslavida. 1 Si voleu veure’ls convertits en adults útils. su HOTEL EN MADRID HOTEL CLARDGE*** Plaza-Conde Casal, 6. 28007 MADRIDIndividual, 3.150. Doble, 5.050 - RESERVAS: Tel. 91/551-94-00. Télex 44970 Uniu-vos a nosaftres com a soci de l’unicef sr us pau, afegiu.vos a los mes ole 12OO persones oua a tot Espanya. a formen pan daquest movrmeflt de solidaritat internacional a tra’,és de .silcel Nomes us cal omplenar la fibra adunia 1 trameiou-nos-Ia. Mofles gracres . . Associació UNICEF-Espanya Ç!_ Anbau.3908011 BARCELONANombre- 1 Apellidos 1 Dwección-1 C.PiPoblackn IptOvincia— a e — e e e a ‘


L'empresa d'aigües de Tarragona embotellarà aigua de l'aixeta\nTarragona posarà en valor l'aigua que surt de l'aixeta. L’Empresa Municipal Mixta d’Aigües de Tarragona (Ematsa) ha instal·lat una nova planta embotelladora que neix amb un doble objectiu. D'una banda, per tenir estoc d’ampolles per repartir entre els abonats quan hi hagi talls de suministrament d'un mínim de quatre hores, i de l'altra, per promocionar el consum de l’aigua de l’aixeta i fer-ne difusió.\nLes ampolles contindran aigua que ha passat per un filtre que elimina els microorganismes, conserva els minerals i en manté la seva innocuïtat. Des d'Ematsa, la primera empresa d’aigües a Catalunya a tenir una planta d’aquestes característiques i amb aquesta finalitat, han explicat que la contractació del personal que farà funcionar la planta embotelladora serà a través d’un contracte reservat a empreses que treballin amb persones amb dificultat d’inserció laboral. La primera que assumirà aquesta tasca és Topromi.\nLa nova planta embotelladora compleix tots els requisits tècnics i sanitaris que estableix del Departament de Salut de la Generalitat i, a més, estarà certificada segons els requisits de la ISO22000, de TÜV Rheinland, que garanteix la innocuïtat del producte, és a dir, que aquesta aigua té garantia sanitària.\nLa vessant promocional de les ampolles es farà a través de diferents campanyes de difusió als esdeveniments esportius i culturals, com la Caminada Popular, la Mitja Marató de Tarragona o els Portants de Sant Magí.


El Consell Regulador de la Denominació d’Origen Terra Alta continua treballant per evitar que la comarca de la Terra Alta acabi sent un territori massificat de parcs eòlics. Actualment, la Terra Alta és la comarca que compta amb més estacions en tot el territori català, i encara està previst que es construeixin tres nous parcs […]\nLa Denominació d’Origen Terra Alta se suma en els propers dies a diferents jornades gastronòmiques per tal de promocionar els seus vins en diferents àmbits geogràfics, des de les Terres de l’Ebre fins a Barcelona. La primera de les jornades tindrà lloc aquest divendres 8 de juny a l’Ampolla amb la inauguració de la III […]\nEl vins de la Denominació d’Origen Terra Alta s’han fet amb 14 medalles d’or i 31 de plata en aquesta sisena edició del concurs. Els vins premiats són: MEDALLA D’OR Celler Arrufí Blanc 2017, Celler Arrufí Clos Dalian Garnatxa Criança 2015, Cellers Unió Clot d’Encís Blanc 2017, Sant Josep Vins Clot d’Encís vi ranci, Sant […]


Adéu al plàstic! • deulonder.com\nARTICLE DESTACAT CONSELLS REFLEXIONS\nAdéu al plàstic!\nLa consciència i el respecte per al medi ambient han creat un nou corrent de venda a granel. Es tracta d’evitar l’ús abusiu d’envasos de plàstic, que són de difícil reciclatge, i fomentar l’ús de la clàssica cistella d’anar a plaça. I a casa, en lloc d’acumular envasos de tota mena, utilitzar els tradicionals pots de vidre per emmagatzemar els aliments, una manera d’altra banda ben estètica i vistosa d’endreçar els productes.\nUna de les botigues pioneres en aquest tipus de venda és Granel (www.granel.cat), que ofereix productes de procedència ecològica, natural o de petit productor i/o de proximitat (km 0). Arrossos, cacau, farines, tes, galetes, espècies, tot es diposita i es pesa en unes bosses de paper o de fècula de patata, que es desintegren més fàcilment. A tot l’Estat espanyol ja hi ha dotze botigues obertes. A Barcelona en trobareu una a Gràcia, al carrer Puigmartí 11,\na tocar del mercat de l’Abaceria Central.\nA la vora de l’altre mercat de la zona, el de la Llibertat, ha obert recentment una altra botiga: Al gra. Del sac al plat, al carrer Sant Cristòfol 17. Amb el mateix esperit innovador i respectuós amb la natura, la tenda proposa fins a 300 productes diferents. També venen productes bio i només utilitzen bosses de\nDeulonder, molt sensible a la preservació del planeta, i mogut per l’afany d’oferir les millors solucions a les necessitats de cada època, s’ha sumat a la nova moda d’arrenglerar els pots de vidre a la cuina per disposar ja sigui la pasta, els llegums o les espècies. Per això ha ideat una sèrie de propostes molt\npràctiques, com ara unes lleixes on es poden col·locar els pots un al costat de l’altre, una disposició que permet, d’altra banda, l’accés ràpid, als aliments. na altra opció és guardar els productes en pots en un calaix o bé una gaveta, depèn de l’espai de què es disposi i de la quantitat de producte que es vulgui\nA més, a Casa Decor d’enguany, a Madrid, les decoradores de Deulonder van pensar un nou sistema d’emmagatzematge climatitzat que garanteix la perfecte\ncombinació de temperatura i humitat. Es tracta d’un espai, la clàssica “fresquera” d’abans, pensat per conservar els aliments. Aquests es poden\nposar en caixes de fusta, seguint l’estètica més ecològica, o bé en grans pots de vidre.


Patricia MCDONAGH Condolences | Namoi Valley Independent\nPatricia Margaret MCDONAGH\nThank you for signing the Guest Book for Patricia Margaret MCDONAGH.\nPlease take a moment to sign the Guest Book for Patricia Margaret MCDONAGH.\nSend me a daily email when updates are made to the obituary or Condolence page for Patricia Margaret MCDONAGH.


Golf Club : Pink Womens Graphite Sets Es Complete Precise Mens Discount Starter Set Best Clubs Nike Cheap Buy Ladies For Sale Bags Girls Callaway ~ Medspan\nGolf Club Pink Womens Graphite Sets Es Complete Precise Mens Discount Starter Set Best Clubs Nike Cheap Buy Ladies For Sale Bags\nHome ⟩ Golf Club ⟩ womens graphite golf club sets ⟩ Pink Womens Graphite Golf Club Sets Es Complete Precise Mens Discount Starter Set Best Clubs Nike Cheap Buy Ladies For Sale Bags\nPublished at Sunday, March 11th, 2018 - 15:01:11 PM. Golf Club. By Capucine Gaillard.\nwomens pink golf clubscallaway womens golf clubsladies golf driversleft handed golf clubsladies golf setgolf ironsgolf iron setsladies golf club setsladies golf clubspink golf clubsgolf clubs for sale near menew golf clubsgolf equipmentleft handed golf club sets\nComments of Pink Womens Graphite Golf Club Sets Es Complete Precise Mens Discount Starter Set Best Clubs Nike Cheap Buy Ladies For Sale Bags\nbest ladies golf clubsladies ironswomens golf club sets for saletitleist golf clubs for saleyouth golf clubsgolf irons for salebest golf club setswilson golf clubscallaway womens golf clubsgolf equipmentgolf salegolf stickwomens golf clubs for saleladies petite golf clubsleft handed golf clubs complete setsgolf accessorieskids golf clubsladies golf clubs for saleused golf clubs for salegolf equipment saleladies golf clubscomplete golf setsgolf ironsgolf club sets for saleladies cobra golf clubscallaway ladies clubsleft handed golf clubsladies golf setwilson womens golf clubspreowned golf clubsmens golf club setsleft handed golf setspink golf clubsnew golf clubsputter


Els immigrants salven l'estat del benestar\nIMMIGRACIÓ I SERVEIS PÚBLICS\nUn estudi estatal trenca tòpics i revela que els estrangers aporten "molt més" del que reben\nEl mateix dia que el PP es va quedar sol al Parlament defensant el polèmic contracte d'integració, un estudi desmuntava tòpics sobre la immigració. Els estrangers no abusen dels recursos públics.\nJOAN SERRA BARCELONA. 05/05/2011 00:00\n260x366 Contribució decisiva Ciutadans de procedència estrangera al mercat de Vic. Els estrangers representen gairebé el 16% de la població catalana. / FRANCESC MELCION Contribució decisiva Ciutadans de procedència estrangera al mercat de Vic. Els estrangers representen gairebé el 16% de la població catalana. / FRANCESC MELCION\nLa meitat dels ciutadans de l'Estat encara perceben l'immigrant com un competidor en l'accés a prestacions i serveis socials, una sensació que la crisi econòmica ha contribuït a consolidar. A Catalunya, aquesta visió de recel respecte a l'estranger es constatava en l'últim estudi del Centre d'Estudis d'Opinió: un 69% dels catalans opinava que els nouvinguts rebien de l'Estat més del que aportaven. Però l'etiqueta que es posa als immigrants -estereotips alimentats per certs discursos polítics- és esbiaixada. L'estudi Immigració i estat del benestar a Espanya , presentat ahir a Madrid per la Fundació La Caixa, sentencia que els estrangers aporten "molt més" del que reben". Dues dades corroboren els beneficis aportats per aquest col·lectiu. El 30% del creixement del PIB en les últimes dues dècades ha estat conseqüència de l'assentament d'immigrants. I malgrat que el 30% dels nouvinguts estan catalogats com a pobres, només un 6,8% de les intervencions en serveis socials es dirigeixen a aquest col·lectiu.\nL'arribada d'immigrants en edat de treballar -en l'última dècada han arribat a Catalunya més d'un milió d'estrangers- ha tingut una traducció "positiva" en les finances públiques. L'estudi subratlla que la immigració ha estat clau per dinamitzar l'economia, facilitar la incorporació de la dona al mercat laboral -gràcies a la mà d'obra estrangera que ha assumit tasques domèstiques- i assegurar la viabilitat de l'estat del benestar. Els estrangers han contribuït a elevar la proporció de cotitzadors sobre pensionistes, fet que ha endarrerit en cinc anys la previsible entrada en dèficit del sistema de pensions (del 2023 al 2028).\nNo abusen dels recursos\n"La immigració ha garantit temporalment la sostenibilitat financera del sistema de pensions", detalla el treball, elaborat per Francisco Javier Moreno i María Bruquetas, experts en polítiques públiques i immigració. Tanmateix, els autors adverteixen que aquesta contribució s'anirà reduint a mesura que el perfil demogràfic dels immigrants (majoritàriament joves) convergeixi amb el de la població autòctona. Ara mateix, menys d'un 1% dels beneficiaris de pensions a l'Estat són estrangers. L'informe raona que "els arguments de sobreutilització i abús del sistema de protecció social per part de la població immigrant són injustificats". En matèria sanitària, els estrangers consulten un 7% menys el metge de capçalera i un 16,5% menys l'especialista, tot i que recorren un 3,2% més als serveis d'urgències. En qualsevol cas, els nouvinguts absorbeixen només un 5% de la despesa sanitària de l'Estat espanyol (un 7,4% a Catalunya).\nDesajustos que cal corregir\nL'arribada d'immigració -Catalunya (20,9%), Madrid (18,7%) i País Valencià (15,5%) apleguen més de la meitat de la població estrangera de l'Estat- ha comportat un desajust, que l'estudi qualifica d'important, entre els recursos fiscals generats per la immigració i la seva distribució entre els diversos àmbits de l'administració (governs autonòmics i municipis). En els territoris amb més percentatge d'estrangers, aquest fet "pot haver contribuït a un deteriorament dels sistemes de protecció, com la sanitat, l'educació i els serveis socials", expressen els autors de l'estudi. Això explicaria l'etiqueta de competidors que es penja als immigrants, un recel que s'explica, en part, pels "recursos insuficients" dels serveis públics en un escenari de demanda creixent.


Somriu per la infància 2016 | Fundació PortAventura\nLA FEDAIA CELEBRA UNA GRAN FESTA SOLIDÀRIA PER LA INFÀNCIA A PORTAVENTURA WORLD\n“Somriu per la infància” és el lema sota el qual la FEDAIA amb la col·laboració de la Fundació PortAventura, va celebrar la quarta edició d'un esdeveniment que busca sensibilitzar i solidaritzar a la societat sobre la necessitat d'invertir en polítiques que garanteixin la igualtat d'oportunitats de la infància, l'adolescència i la joventut. Un dia on els protagonistes són els infants i joves i en el qual el somriure és l'element d'unió que els iguala, més enllà de la seva situació econòmica. A més, hi participen l'Obra Social “la Caixa”, l'Ajuntament de Tarragona, l'Ajuntament de Barcelona, Rodalies de Catalunya, Cadena SER i Xiula, entre d’altres.\nPer fer-ho possible, la FEDAIA va posar a la venda entrades a un preu especial de 18 €. La recaptació es destinarà a projectes socials que impulsa la federació, com la festa “Somriu per la infància” que ha permès que milers d’infants en situació de vulnerabilitat participin d'aquesta festa de forma gratuïta.\nL’acte central de la festa “Somriu amb la infància” varen ser les actuacions dels grups Xiula i de Terapia de Shock. Hi participaren el director de Serveis Territorials del Departament de Treball, Assumptes Socials i Famílies a Tarragona, Francesc Tarragona, el president de la Fundació PortAventura, Ramón Marsal, i la directora de la FEDAIA, Sonia Martínez.


Tallers de somnis blancs | Barcelona és Moda\nPassem un matí visitant dos ateliers de núvies, Érase una vez i La Coqueteria, per apropar-nos a una activitat econòmica que també forma part del sector nupcial. Sovint passa desapercebuda davant el gran protagonisme que concentren en aquesta època de l’any les firmes líders de la indústria nupcial. Totes elles han exhibit les seves col·leccions a la 24a edició de la Barcelona Bridal Week, celebrada a principis de maig. Es tracta de l’esdeveniment més important del sector, organitzat per primera vegada per Fira de Barcelona i que inclou la Passarel·la Gaudí Núvies i el Saló Internacional Noviaespaña.\nA banda de les més de 200 marques que han exhibit els seus models a la Bridal Week, existeixen aquests petits i mitjans tallers de moda artesans –molts d’ells concentrats a la ciutat de Barcelona– que atenen clientes que desitgen un vestit elaborat seguint les pautes d’una sastreria. La núvia pot participar activament en l’elaboració del vestit i es fusionen les seves preferències amb la creativitat del dissenyador. Així aconsegueixen un disseny únic i exclusiu.\n– Em caso i voldria venir demà a la tarda amb la meva mare per mirar un vestit. Serà un casament senzill i poc convencional.\n– Quan et cases?\n– Al juny.\n– Queda molt poc, et donaré cita. Tens sort! Hi hagut una cancel·lació i et podrem atendre demà. Anem de bòlit, aquestes setmanes no parem. Demà, com a mínim, necessitem una hora i quart per parlar i perquè ens ho expliquis tot.\nAquesta conversa es repeteix tres vegades en menys d’una hora a l’atelier Ruth Fernández, més conegut pel públic com Érase una vez. Un establiment al cor del barri de Gràcia on taller i botiga showroom es fusionen davant la mirada de sorpresa i admiració del públic que passeja pel barri. Sovint molts s’aturen per gaudir des del carrer d’una escena recurrent a l’inici de la primavera: una núvia emprovant-se el que serà el seu vestit més important.\nAl taller de Fernández, o el que és el mateix, Rutaurora Maria –nom amb el que la dissenyadora d’Érase una vez signa els seus vestits en homenatge a les seves àvies– la relació amb totes les núvies comença amb una primera cita. Llavors s’exploren les seves preferències i es coneix detalladament el format del casament. “Sovint ens diuen que serà un casament senzill, però aquest format pot incloure celebracions de vuit persones, com és el cas de la núvia que ara s’emprovava la glasseta, o de tres-centes. L’altre dia va venir una núvia que comptava amb poc més d’una desena de convidats, però que tenia previst arribar a l’Ajuntament sobre un cavall. És indispensable conèixer tots aquests detalls per poder fer una bona feina”, assegura Ruth Fernández.\nElla fa més d’onze anys que es dedica al món de la moda nupcial. Va estudiar Belles Arts i, després, moda a l’Escola Llotja. “Vaig treballar un parell d’anys per una gran firma italiana –MaxMara– i, quan m’anaven a fer un contracte fix, vaig decidir marxar. Volia tenir el meu propi establiment. Sempre ho havia volgut”, assegura encara amb il·lusió. Del relat d’aquesta dissenyadora es desprèn que la decisió va ser encertada i que avui, amb un equip fix de quatre persones, ha aconseguit consolidar el projecte empresarial que somiava quan veia cosir les seves àvies. “Signo com Rutaurora Maria per elles, però qui realment em va ensenyar a cosir bé –subratlla amb energia– i em va fer entendre que un vestit ha de ser perfecte per dins i per fora, va ser la meva mare”.\nEstacionalitat i adaptació\nAra el taller del carrer Goya de Barcelona compta amb dues cosidores que aquests dies enllacen puntada rere puntada, en unes jornades intensíssimes de treball des que va començar la temporada nupcial a l’abril. “Tindrem molta feina fins a l’octubre. Després sempre és difícil passar l’hivern”, diu la dissenyadora recordant que aquesta activitat frenètica és estacional.\nLa crisi també ha suposat un repte pel taller de Rutaurora Maria. Abans comptava només amb una oferta de vestits de núvia des de 1500 fins a 3000 euros, però des de l’esclat de la recessió, va incloure una línia més assequible, des de 500 fins a 1500 euros, “per a aquelles clientes que desitjaven un vestit diferent i personal, però que ja no podien afrontar els preus de la primera col·lecció”, explica i afegeix: “Ens hem hagut d’adaptar, és clar. Per això és molt important poder tenir una primera cita amb les núvies i que puguem explicar-los què hi ha darrera del preu. Un vestit de la primera col·lecció es fa a l’estil d’una sastreria. Per tant, treballem amb glassetes i realitzem dues proves abans de fer el vestit. Però per a aquelles persones que no hi arriben i també volen un disseny fet per nosaltres, comptem amb l’altra col·lecció. En aquest cas, fem el vestit directament i realitzem els ajustos sobre el cos”, detalla la dissenyadora remarcant la diferència d’hores i treball que hi ha entre un i altre sistema.\nQuan arribem a La Coqueteria, una parella en surt somrient. “Vénen en parelles les núvies?”, preguntem. “A vegades sí, tot i que sovint vénen amb la mare o les amigues”, explica la dissenyadora del taller, Ana Faustino.\nAquí la disposició del taller i la botiga canvia. Mentre que a peu de carrer hi ha l’exposició de vestits de núvia i una àmplia oferta de complements i vestits multimarca, al pis de dalt s’hi situa l’espai de costura i patronatge. La zona de núvies per emprovar-se els models exclusius de Faustino i començar a somiar amb el vestit desitjat està situada al fons de l’establiment.\nUna gran catifa vermella i un mirall gegant presideixen aquesta sala, que està envoltada de vestits blancs d’aire vintage, romàntics i plens de cura i de detalls. “La núvia que ve a La Coqueteria li agrada la inspiració vintage, però busca una línia moderna i alhora sofisticada que s’adapti al seu estil de vida i al tipus de cerimònia que farà”, diu Faustino. La dissenyadora va obrir l’atelier i botiga a Barcelona el 2012 i, des de llavors, el sistema boca-orella i Internet l’han ajudat a donar-se a conèixer entre les clientes de “Barcelona i rodalies”.\nCreacions romàntiques úniques\n“Creem vestits personalitzats. Al taller tenim diferents models que modifiquem i adaptem a cada clienta. Penso que el més important és que un vestit nupcial es pugui adaptar a qualsevol estil i que cada núvia senti que el seu vestit és una peça única i feta especialment per a ella”, comenta la dissenyadora de La Coqueteria.\nFaustino també es va llicenciar en Belles Arts i, posteriorment, va fer un màster en estilisme i disseny de moda. Va treballar diversos anys en el sector per compte aliè i després va fer el salt a l’emprenedoria per crear La Coqueteria, situada al carrer Girona de Barcelona. Aquí, a més a més dels vestits, les núvies hi troben complements, tocats i una gran varietat de detalls per al cabell. “Realitzem corones de flors, tocats de reixeta o flors de roba. Personalitzem tots aquests detalls i els fem a mida per a cada núvia”, diu Faustino.\nLa personalització i l’atenció individual i propera és, segurament, un dels principals atractius del seu taller, com també del de la Rutaurora Maria. Totes dues dissenyadores saben que enmig de la variada oferta de les grans marques nupcials del país hi ha un nínxol de mercat que elles cobreixen i una bona prova d’això és l’intens ritme de treball que aquests tallers preveuen fins ben entrada la tardor.\nNo hi ha dubte que la 24a edició de la Barcelona Bridal Week, celebrada del 6 a l’11 de maig, ha convertit un any més la ciutat de Barcelona en el centre de la moda nupcial internacional. Una de cada deu núvies del món porta un vestit elaborat a l’Estat espanyol, segons dades de l’organització, que enguany lidera Fira de Barcelona. L’ICEX apunta, a més, que aquest sector factura 341,7 milions d’euros l’any, gràcies a les exportacions i a les vendes en el mercat nacional. I una darrera xifra: 200 marques han participat a la Barcelona Bridal Week, de les quals el 50 % són estrangeres, procedents d’Alemanya, Bèlgica, França, Holanda i Anglaterra, entre d’altres.\nLa passarel·la de la Bridal Week és un motor de negoci i promoció internacional pel sector. Per això, no hi falta cap de les grans marques que en formen part. És el cas de Pronovias, que enguany ha aprofitat l’esdeveniment per celebrar el seu 50è aniversari amb una exposició al Convent dels Àngels de Barcelona i amb la seva desfilada tan esperada al Pavelló d’Itàlia del recinte Montjuïc de Fira de Barcelona. Per la seva banda, l’altra firma líder del sector, Rosa Clarà, va inaugurar la passarel·la el dia 6 de maig i va donar pas a la posada en escena de noms com Jesús Peiró, Yolan Cris, Inmaculada García o Victorio & Lucchino, entre molts d’altres.


Xocolata en rajoles a Condisline, el teu Supermercat online\nestàs a: Món Plaer > Xocolata en rajoles\nSense Gluten (17) Promocions (8) Marca Pròpia (6)\nXocolata rajoles sense llet (27) Xocolata rajoles farcides (19) Xocolata rajoles fruits secs (14) Xocolata rajoles amb llet (12) Xocolata rajoles blanc (5) Xocolata (2)\nXOCOLATA LINDT EXCELLENCE 85% 100 G\nXOCOLATA LINDT EXCELLENT FLOR DE SAL 100 G\n529 kcal Producte amb 529 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA LINDT EXCELLENCE 90% 100 G\n592 kcal Producte amb 592 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA NESTLÉ MILKYBAR BLANCA 100 G\n554 kcal Producte amb 554 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA LINDT EXCELLENCE ORANGE 100 G\n538 kcal Producte amb 538 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA LINDT SUAU EXCELLENCE 70% 100 G\n610 kcal Producte amb 610 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA MILKA OREO 100 G\n557 kcal Producte amb 557 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA LINDT EXCELLENCE 99% 50 G\n590 kcal Producte amb 590 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA MILKA GALETA 300 G\n562 kcal Producte amb 562 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA MILKA CACAUET-CARAMEL 300 G\nXOCOLATA MILKA CARAMEL+AVELLANA 300 G\n553 kcal Producte amb 553 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA LINDT EXCELLENCE 70% 100 G\nXOCOLATA NESTLÉ EXTRAFINO AMB LLET 125 G\nXOCOLATA MILKA LLET 100 G\nXOCOLATA DOLCA NEGRA NESTLÉ 100 G\n518 kcal Producte amb 518 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA NESTLÉ EXTRAFINO 270 G\nXOCOLATA VALOR NEGRE SENSE SUCRE 70% 125 G\n481 kcal Producte amb 481 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte sense gluten\nXOCOLATA NESTLÉ NEGRA POSTRES 250 G\n551 kcal Producte amb 551 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte sense gluten\nXOCOLATA VALOR NEGRA 70% 200 G\n527 kcal Producte amb 527 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte sense gluten\nXOCOLATA DOLCA LLET NESTLÉ 100 G\nXOCOLATA MILKA AVELLANES 125 G\nXOCOLATA CONDIS NEGRA 72% 100 G\n551 kcal Producte amb 551 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte sense gluten Marca propia\nXOCOLATA VALOR PUR AMETLLA SENSE SUCRE 150 G\nXOCOLATA VALOR PUR AMETLLA 250 G\n570 kcal Producte amb 570 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte sense gluten\nXOCOLATA SUCHARD AMETLLA SENCERA 180 G\n565 kcal Producte amb 565 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA CONDIS EXTRAFINO 150 G\n542 kcal Producte amb 542 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte sense gluten Marca propia\nXOCOLATA SUCHARD BIO 85% 90 G\n607 kcal Producte amb 607 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte ecològic\nXOCOLATA LINDT CREATION ORANGE 70% 150 G\n544 kcal Producte amb 544 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime\nXOCOLATA CONDIS BLANC 75 G\nXOCOLATA VALOR PUR LLET AMETLLA 250 G\n567 kcal Producte amb 567 quilocalories. 10% Descompte per subscriptors Condisline Prime Producte sense gluten


Els socorristes de les platges de Barcelona presenten denúncia a Inspecció de Treball perquè les cadires de vigilància no garanteixen la salut dels treballadors i la seguretat dels banyistes - CGTCatalunya.cat\ndijous 23 d'agost de 2018 / Comunicats / Visites: 3143\nLES CADIRES DE VIGILÀNCIA DELS SOCORRISTES DE LES PLATGES DE BARCELONA NO GARANTEIXEN NI LA SEGURETAT DELS BANYISTES NI LA SALUT DELS TREBALLADORS.\nEls socorristes de CGT de les platges de Barcelona presenten una denúncia a Inspecció de Treball contra l’Ajuntament de Barcelona, la AMB (Àrea Metropolitana de Barcelona) i la UTE Salvamar: Eulen S.A.- Aunar Group 2009 SL\nFa anys que els socorristes de les platges de Barcelona reclamen unes cadires de vigilància que serveixin tant per garantir la seguretat dels banyistes com la protecció de la salut dels treballadors. Les cadires de vigilància actuals tenen més de 30 anys d’antiguitat, estan totalment antiquades i els sistemes de vigilància i seguretat en el mar han evolucionat molt.\nEl passat mes de juliol, s’ha presentat un nou prototip a la premsa i la CGT ho hem denunciat a Inspecció de Treball per no complir la Llei de prevenció de riscos laborals, ni tampoc garanteix la seguretat dels banyistes. Els socorristes no han tingut l’oportunitat de participar en la seva elaboració, desaprofitant-se els molts anys d’experiència que podrien haver aportat millores substancials.\nEn diverses reunions i escrits els treballadors del servei de salvament i socorrisme de Barcelona li han proposat a l’Ajuntament de Barcelona i a l’AMB (Àrea Metropolitana de Barcelona) participar en la realització de les millores necessàries per tenir un lloc de treball que serveixi per complir les seves funcions amb eficàcia, i la resposta ha estat la presentació d’un prototip realitzat per l’AMB, amb el beneplàcit de l’Ajuntament, no tenim constància en cas contrari, on no es garantirà ni la seguretat dels banyistes ni la salut dels treballadors.\nLes cadires de socorrisme no es poden dissenyar exclusivament per persones que realitzen les seves funcions darrere d’un ordinador, s’ha de comptar amb els treballadors, amb la seva opinió, amb els seus anys d’experiència, etc. i el que s’ha fet ha estat presentar un prototip que no compleix els mínims requisits exigibles per a les platges de Barcelona, visitades cada any per 4,5 milions de visitants entre abril i setembre i on es realitzen per part dels socorristes unes 5.000 actuacions anuals de les quals unes 60 són de gravetat (ofegaments, infarts, fractures òssies, etc).\nEl nou prototip presentat per la AMB, és més modern, però no millora substancialment les prestacions de les actuals, solament la seva façana: té una altura insuficient, s’allunya la ubicació de la riba de la platja (els parasols dels banyistes impedeixen la visibilitat), en la posició tancada per protegir-se dels canvis climàtics no hi ha ventilació i es generen altes temperatures en el seu interior, també s’han d’ancorar en una base de concret de 5000 quilograms enterrada en la sorra, el que fa molt difícil la mobilitat de la torre depenent de l’orografia de la platja de cada moment i els requisits de vigilància segons l’etapa de la temporada.\nQuant a la salut dels socorristes no s’utilitzen materials que eliminin les radiacions ultraviolades adequadament, les cabines no es tanquen quan no hi ha servei i per tant estan accessibles per a qualsevol persona sent conflictiu especialment a la nit i amb el consegüent risc biològic (orina, vòmits, etc) per als treballadors, tampoc s’especifica si són segures en cas de tempesta elèctrica. Exigim que es compleixi amb la vigilància i es realitzin revisions dermatoògiques donades la gran exposició al sol i l’absència de mesures preventives existents en l’actualitat.\nEl problema per trobar un interlocutor s’agreuja per la següent amalgama administrativa: l’Ajuntament de Barcelona licita el servei de salvament i socorrisme de les platges de la ciutat de Barcelona, l’empresa UTE Salvamar: Eulen S.A.- Aunar Group 2009 SL és qui contracta als treballadors, però hi ha serveis a les platges com les cadires dels socorristes que les gestiona l’Àrea Metropolitana de Barcelona, amb el que ens trobem que hi ha tres ens que participen en el mateix servei, però tots ells deriven les responsabilitats en els altres. Això provoca una indefensió total en els treballadors per actuar fins i tot en temes tan seriosos com és la prevenció de riscos laborals i la seguretat dels banyistes.\nLa plantilla actual del servei de salvament i socorrisme de Barcelona és de 108 persones fixes-discontínues entre socorristes, coordinadors, tècnics d’emergència sanitària, infermers i personal de banys adaptats; més 5 socorristes que actualment estan amb contracte de substitució i els metges que no formen part de l’empresa.\nLa CGT volem un servei de socorrisme de qualitat a les platges de Barcelona que garanteixi la seguretat dels banyistes i la salut dels treballadors. A més de campanyes publicitàries d’autobombo realitzades pels diversos estaments polítics, sempre s’obliden dels treballadors i dels usuaris. No utilitzar materials ni un disseny correcte que evitin les radiacions ultraviolades, la impossibilitat de moure la torre dificultant la bona visibilitat dels banyistes, l’impediment a la participació dels treballadors en el desenvolupament del model de lloc de vigilància i tot l’anteriorment exposat, ens fa pensar que realment no hi ha interès a aconseguir una torre de vigilància útil, sinó mostrar una imatge nova, però no millorar les seves prestacions ni en seguretat ni en salut.\nSecció Sindical CGT Socorristes Platges de Barcelona


La pista d’atletisme de Maó s’equipa amb una foto-arribada\nLa càmera d’alta sensibilitat permetrà reproduir amb vídeo l’arribada dels corredors amb precisió i obre les portes a poder acollir competicions de qualsevol àmbit\nAquest capvespre ha tingut lloc l’acte de cessió d’ús d’una càmera foto-arribada per part del Consell Insular de Menorca a la Delegació de Menorca de la Federació d’Atletisme de les Illes Balears, que l’emprarà a la pista d’atletisme de Maó, que actualment compta amb les instal·lacions necessàries per poder acollir-la. Es tracta d’una càmera d’alta sensibilitat (Etherlynx Vision Camara) que permetrà reproduir amb vídeo l’arribada a meta dels corredors amb una precisió no perceptible a vegades per l’ull humà i que podrà ser emprada per a totes les competicions. El valor d’adquisició de la nova càmera ha estat de 21.773,93 euros i ha estat assumit pel Consell Insular de Menorca.\nEl Delegat d’Atletisme, Andrés Pulido s’ha mostrat molt agraït pel fet que la pista pugui comptar amb un eina que podrà ser emprada per a totes les competicions que tenen lloc durant l’any a Maó. Per la seva part, el Conseller d’Esports, Miquel Company ha destacat que es tracta d’un nou aparell que contribuirà no només a poder precisar millor les marques per a tots les atletes sinó que permetrà que la pista d’atletisme de Maó s’obri a competicions d’àmbit suprainsular a benefici de l’esport i de Menorca. “En un moment en el que la pràctica d’aquesta modalitat esportiva només ha fet que créixer en els darrers anys, era necessari poder dotar la pista amb una videocàmera que contribuís a registrar adequadament les marques de tots els atletes” ha destacat Company.\nL’acte de lliurament ha tingut lloc aquesta tarda a la pista d’atletisme de Maó i ha comptat amb la participació del Conseller d’Esports del Consell Insular, Miquel Company, el regidor d’Esports de Maó, Carlos Montes i el Delegat a Menorca de la Federació d’Atletisme de les Illes Balears, Andrés Pulido.\nMaó, 28 de gener del 2019


Teoria de la literatura Codi: 07.506 Crèdits: 6\nConsulta de les dades generals Descripció L'assignatura en el conjunt del pla d'estudis Coneixements previs Objectius i competències Continguts Consulta dels recursos d'aprenentatge de què disposa l'assignatura Bibliografia i fonts d'informació Metodologia Informació sobre l'avaluació a la UOC Consulta del model d'avaluació Avaluació continuada Avaluació final\n1. Del Formalisme rus a l'Estructuralisme francès. La influència de la lingüística en els Estudis Literaris\nEichenbaum, B. (1925). "La teoria del 'método formal'". Teoría de la literatura de los formalistas rusos. Ed. Tzvetan Todorov. Trad. Ana María Nethol. Madrid: Siglo XXI, 1995, pp. 21-54.\nBarthes, R. (1956). "El mito hoy". A: Mitologías. Mèxic: Siglo XXI, 1999, pp. 199-257.\nSklovski, V. (1917). "El arte como artificio". Teoría de la literatura de los formalistas rusos. Ed. Tzvetan Todorov. Trad. Ana María Nethol. Madrid: Siglo XXI, 1995, pp. 55-70.\n2. Teories de la sospita als Estudis Literaris\nRaymond Williams (1981), "El marxisme, l'estructuralisme i l'anàlisi literària", trad. Enric Sullà, Els Marges, núm. 24, 1982, pp. 3-18.\nFreud, S. (1900). "L'elaboració del somni". En: Sigmund Freud. La interpretació dels somnis. Vol. 2. Trad Joan Leita. Barcelona: Empúries, 1985, pp. 9-41.\nDerrida, J. (1963). "L'estructura, el signe i el joc en el discurs de les ciències humanes". Els Marges, núm. 27-29, 1983, pp. 191-203.\n3. Teories de la recepció, feminisme i estudis postcolonials\nIser, W. (1972). "El proceso de lectura". En: José Antonio Mayoral. Estética de la recepción. Madrid: Arco/Libros,1987, pp. 215-243.\nKristeva, J. (1979). "El tiempo de las mujeres", trad. Isabel Vericat, Debate feminista, 11:6 (1995), pp. 343-365.\nSaid, E. (1978). "Introducció". A: Orientalisme. Trad. Josep Mauri i Dot. Vic: Eumo, 1991, pp. 15-39.\nJauss, H-R. (1967). "La història de la literatura com a provocació de la teoria literària". Els Marges, núm. 7, 1976, pp. 13-34.\nL'assignatura està organitzada en funció dels mòduls didàctics i de les activitats avaluables corresponents:\nMòdul 1 -> PAC1\nMòdul 2 -> PAC2\nMòdul 3 -> PAC3\nA més d'aquessta temporalització, vinculada a les dates obligatòries de lliurament de les activitats, es proposa una temporalització específica per a l'estudi dels mòduls. Aquesta progressió, que no és d'obligatori compliment, es pautarà a través dels missatges que el consultor enviarà al Tauler amb la introducció dels diferents submòduls.\nL'activitat de l'aula es desenvoluparà en diferents espais:\nTauler: Espai bàsic de comunicació per part del consultor. L'hauríeu de consultar de manera regular per poder seguir adequadament el curs.\nFòrum: Espai obert a les intervencions de tots els participants de l'aula, tant vostres com del consultor de l'assignatura. Es molt recomable que l'utilitzeu per plantejar els vostres dubtes i problemes, ja siguin de contingut com de metodologia, de manera que tota l'aula pugui beneficiar-se de la resolució.\nBlog: Espai que s'utilitzarà a l'inici del curs perquè us presenteu a la resta de companys de l'aula i la PAC 2. Els detalls sobre el funcionament d'aquesta activitat es donaran a l'enunciat.\nDebat: Espai on es realitzarà una part de la PAC 2. Els detalls sobre el funcionament d'aquesta activitat es donaran a l'enunciat.\nRegistre d'Avaluació Continuada: En aquest espai lliurareu les activitats de les PAC 1 i 3, i hi trobareu les qualificacions de cada activitat.\nL'avaluació contínua de Teoria de la Literatura implica la realització de tres PACs:\n1. PAC 1 - Anàlisi de les aportacions del Formalisme Rus - Mòdul 1 (25% de la nota AC)\n2. PAC 2 - Estudi comparatiu de dues escoles teòriques - Mòdul 2 (35% de la nota AC)\n3. PAC 3 - Revisió de la figura de l'autor a la llum de la Teoria Literària - Mòdul 3 (40% de la nota AC)\nLes PAC s'avaluen d'acord amb els criteris que es defineixen en aquest aquest document.\nSi no heu seguit l'avaluació contínua o no l'heu superada (és a dir, quan la qualificació final de l'avaluació contínua hagi estat C-, D o N) haureu de presentar-vos a l'examen final presencial per superar l'assignatura. Igualment, si desitgeu millorar la qualificació obtinguda en l'avaluació contínua, podeu realitzar també l'examen final.\nL'examen durarà dues hores i tindrà dues parts que caldrà respondre obligatòriament.\nLa nota final de l'assignatura es determinarà de la següent manera:\nEn cas que no hagueu seguit o superat l'avaluació contínua, la qualificació final de l'assignatura serà l'obtinguda a l'examen final presencial.\nEn cas que busqueu una millora de la qualificació de l'avaluació contínua, la qualificació final de l'assignatura serà la que resulti de l'encreuament de la nota final de l'avaluació contínua amb la qualificació obtinguda a l'examen final presencial. En aquest cas, i d'acord amb la normativa acadèmica vigent, la nota final podrà ser igual, inferior o superior a la prèviament obtinguda a l'avaluació contínua.


El Baix Llobregat es promociona a FITUR CONGRESSOS 2008\nEls dies 28 i 29 de gener es va celebrar, al recinte firal de Madrid, la novena edició de FITUR CONGRESSOS, en la qual va participar, per segona vegada, el Consorci de Turisme del Baix Llobregat. Considerada una de les fires més importants del sector del turisme de negocis, i plenament consolidada com a gran trobada anual dels professionals d’aquest segment turístic a Espanya, el Consorci va ser-hi present amb l’objectiu de promocionar i difondre els potencials del Baix Llobregat en aquest àmbit.\nComptant amb la presència de més de 200 compradors internacionals, Fitur Congressos és considerat, per part dels professionals del turisme, com la millor eina per a la internacionalització de l’oferta nacional del Turisme de negocis.\nDurant els dies de celebració de la Fira, des del Consorci de Turisme s’han mantingut contactes i reunions amb empreses encarregades de l’organització de congressos, convencions i incentius de diversos països, com ara Alemanya, Brasil, Bulgària, Dinamarca, Estats Units, Federació Russa, Holanda, Índia, Itàlia, Mèxic, Noruega, Polònia, Portugal, República Txeca, Singapur, Suècia i Xina. El format utilitzat per a donar a conèixer l’oferta del Baix Llobregat ha estat el del workshop mitjançant cites prefixades, un mètode de treball que a permès presentar la comarca als principals compradors internacionals.\nAquestes empreses han tingut l’oportunitat de conèixer el conjunt de l’oferta comarcal quant a allotjament, espais singulars, fires i auditoris, restaurants, i empreses de conference services i leisure, totes elles recollides a la Guia Professional per a Reunions, també editada en format Cd Rom.


Recerca de feina | Premiactiva | Page 2\nOferta Educador/a Social – Ajuntament de Malgrat de Mar\nEl Servei Local d’Ocupació de l’Ajuntament de Malgrat està cercant un/a professional de l’Educació Social per a treballar durant 9 mesos a jornada sencera, donant suport a l’equip tècnic de l’EBAS atenent a famílies amb menors en situació de risc social, dins del Programa Complementari de Foment de l’Ocupació de la Diputació de Barcelona.\nDiplomatura o Grau en Educació Social.\n3 mesos mínim d’experiència laboral o en pràctiques formatives com Educador/a Social a Serveis Socials.\nEls interessats podeu presentar la vostra candidatura mitjançant la instància normalitzada adjunta fins al proper dimarts 6 de març.


Quan fins i tot a l''Abc' li fa por Jusapol - CATzona\nQuan fins i tot a l”Abc’ li fa por Jusapol\nSalta la sorpresa a Las Gaunas. No es podia saber. Ves qui ho havia de dir. Resulta que el sindicat Jusapol no acaba de ser un model de concòrdia i lleialtat institucional. Ho ha descobert l”Abc’, que titula: “La irrupció del sindicat de Jusapol provoca una greu fractura a la policia”. El diari explica, sumit en la sorpresa, que a un enllaç sindical madrileny l’han amenaçat de violar les seves filles. Això sí, “Jusapol, no obstant, ja s’ha desmarcat diverses vegades d’aquests successos, que diu que no promou”. Seguint en el camp dels descobriments inaudits, l”Abc’ ens il·lustra sobre els vincles polítics d’aquests angelets: “En el seu ràpid creixement hi ha tingut gran importància el paper d’alguns partits polítics, en especial Ciutadans i Vox”. L’article, un cop recuperat de la sorpresa, s’endinsa en terrenys editorialitzants quan avisa: “Un Consell de la Policia en mans del sindicat, partidari com s’ha vist d’estratègies radicals, portaria la inestabilitat al cos, i això sempre influeix de forma negativa en el servei que es presta al ciutadà i en la imatge de l’executiu”. També escriu que és un “plantejament de màxims, inassumible per a qualsevol govern”.\nJa que el diari es cofava la gorra de Sherlock Holmes, podria haver escrit la paraula clau de tot plegat. Ultradreta. Quatre simples síl·labes que ajuden a explicar qui són realment els jusapolians. Només calia veure quin tipus de simbologia lluïen alguns dels seus membres i simpatitzants durant les seves marxes per Barcelona. Ara resulta que al diari li preocupa Jusapol. Hi podrien haver pensat l’any passat, quan els prestaven el seu altaveu mediàtic i els ajudaven a omplir les concentracions de tuf feixistoide que van protagonitzar a Catalunya. Va ser la triple dreta mediàtica la que va donar ales a un moviment tan lamentable com aquest.


L’eix vertebrador que marca la línia de treball de l’ESO és formar persones perquè assoleixin un consistent grau de responsabilitat i interioritzin la cultura de l’esforç, el respecte vers els altres i un esperit analític i crític que els facin més lliures.\nA l’escola cada alumne utilitza el seu ordinador i totes les nostres aules disposen de pissarres digitals i connectivitat permanent a internet. A través de la competència bàsica en TIC (Tecnologies de la Informació i el Coneixement) es treballa el domini de les habilitats i els recursos tecnològics bàsics. L'alumnat ha d'ésser un usuari informat de les possibilitats de les TIC apropiats en diferents àmbits (personal, laboral, social,...) i com a suport bàsic per a l'aprenentatge continuat al llarg de tota la vida.\nEn aquesta etapa es fomenta el treball cooperatiu, per afavorir la interacció alumne-professor i alumne-alumne, potenciar la responsabilitat individual i desenvolupar les habilitats socials. A partir d’un cert nombre d’experiències significatives, funcionals i compartides, els alumnes poden assolir el significat profund gràcies a l’aprenentatge significatiu dels continguts que treballen i aprenen, afavorint la construcció de les diverses competències, fomentant l’argumentació de les seves opinions i la pròpia capacitat comunicativa.\nOferim una ampliació de l’horari establert pel Departament d’Ensenyament en les matèries instrumentals (llengua catalana, castellana i matemàtiques), conjuntament amb la llengua anglesa. A les àrees de llengua catalana i llengua castellana es treballa en grups reduïts segons el nivells d’ampliació o de reforç. A l'àrea de matemàtiques l'ampliació i el reforç es fa dins de l'aula. A l'àrea de llengua anglesa els cursos es divideixen en dos grups en funció del nivell dels alumnes, preparant-los per l'assoliment dels certificats de Cambridge (KET, PET i First Certificate) amb la possibilitat de presentar-se a aquests exàmens en el mateix centre. També comptem amb el suport d'un auxiliar de conversa nadiu.\nTreballem la creativitat a través de l’expressió plàstica, musical i corporal.\nDes de l’escola es fomenta el coneixement de l’entorn i la interacció entre aquest i l’activitat humana. També es potencien les actituds i actuacions per a la sostenibilitat.\nEs conciencia de la riquesa de la diversitat cultural com a riquesa personal i col·lectiva.\nFomentem l’hàbit de la lectura i de l’expressió escrita mitjançant la participació en diversos certàmens literaris anuals tant d’àmbit local com provincial i l’elaboració de la revista escolar.\nEl sistema de cotutoria permet una atenció individualitzada a cada alumne, per aconseguir un apropament entre alumne, família i tutor. Cada trimestre es fa arribar un informe de preavalució (a través del web) i un d’avaluació. Es realitza com a mínim una entrevista trimestral amb els pares. A 1r i 2n l’acció tutorial prioritza la consolidació d’hàbits i tècniques d’estudi que permeten assolir gradualment l’autonomia personal i de treball. A 3r i 4t d’ESO l’acció tutorial es centra en l’orientació personal, acadèmica i professional dels alumnes.\nEls treballs de síntesi (1r, 2n i 3r d' ESO) han estat elaborats pel Claustre de Professors amb la intenció d’apropar els alumnes al municipi de Malgrat de Mar. És una excel·lent eina que permet entendre la localitat i descobrir aspectes fins aleshores desconeguts.\nEls Projectes de recerca (4t ESO) s’elaboren al llarg del curs acadèmic amb el seguiment i orientació d’un professor-tutor.\nDurant el curs acadèmic s’organitzen sortides pedagògiques, conferències, exposicions, sessions de cinema i teatre, treballs de camp, concursos, visita a fàbriques del municipi, tallers al propi centre que complementen i fan més dinàmics els continguts curriculars.\nTreballem la convivència a través d’activitats de lleure: colònies i viatge de fi d’etapa.\nFomentem les relacions entre les diferents etapes educatives com l'apadrinament de lectura, projectes de plàstica, de matemàtiques, d'educació física i d'altres.\nDilluns de 8:00 – 13:05 i 15:00 – 17:00\nDimarts de 8:00 – 13:30 i de 15:00 – 17:00\nDimecres de 8:00 - 13:30\nDijous de 8:00 – 13:30 i de 15:00 – 17:00\nDivendres de 8:00 - 14:00


Millora de l'enllumenat del túnel de la C-17 a Mollet del Vallès | Sorigué\nRenovació i millora de l'eficiència energètica a les instal·lacions d'enllumenat del túnel de la C-17 a Mollet del Vallès, dins de la Conservació de la zona est de Barcelona.\nMarç de 2015 - Abril de 2016\nSorigué Acsa Conservación de Infraestructuras, S.A. ha finalitzat els treballs d'adaptació de les noves instal·lacions de l'enllumenat del túnel de Mollet situat entre els PK 10+826 i PK 11+050 de la carretera C-17 al terme municipal de Mollet del Vallès.\nLa renovació es troba englobada dins del Pla de millora de l'eficiència energètica de les instal·lacions d'enllumenat viari del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya.\nL'actuació s'ha concentrat en l'actualització del cablejat elèctric, la seva conducció i la substitució de tota la il·luminació a l'interior del túnel, per tal de poder garantir una qualitat de servei elèctric òptim.\nEls projectes antics de l'any 1990 amb làmpades de sodi d'alta pressió s'han substituït per 394 projectors amb tecnologia LED.\nD'aquesta manera, l'actuació ha comportat una completa millora de la seguretat viària i de la qualitat lumínica i elèctrica, i també una reducció del consum, la qual cosa proporciona una infraestructura més sostenible\nInstal·lació de projectors\n- Projectors model TLED1/C/B/530 69 w\n- Projectors model TLED1/C/B660 162 w\nRenovació de cablejat\n- Cable de coure RZ1 4 x 6 mm2\n- Cable de coure RZ1 4 x 10 mm2\n- Cable de coure RZ1 3 x 2,5 mm2\n- Conductor de coure unipolar de 35 mm2\n- Instal·lació de safates metàl·liques de planxes d'acer galvanitzat;\ninstal·lació de caixes modulars aïllants de polièster reforçades amb fibra de vidre\n- Col·locació, manteniment i retirada de senyalització de carril


El col·lectiu solidari amb els joves independentistes Jordi i Guifré ha iniciat una campanya de recollida de diners per fer front a la multa a la qual els va concemnar l'Audiència Nacional espanyola per haver cremat una foto del rei d'Espanya. Es poden fer aportacions aquí: http://www.totsuma.cat/projecte/1245/solidaritat-amb-en-jordi-i-en-guifre-cremar-una-foto-no-es-cap-delicte\nEls 26.747 vots del 9N a favor de la independència superen la suma de tots els vots a partits espanyolistes a les darreres eleccions autonòmiques (25.730) i europees (17.992). Les xifres deixen sense arguments els dirigents dels partits espanyolistes que intenten desacreditar i menystenir la participació i el resultat del 9N.\nLa CUP proposa que l’Ajuntament de Mataró suspengui l’aportació econòmica a la FMC pel Cas Mercuri\nLa trama de corrupció urbanística del “Cas Mercuri” també va destapar els pagaments irregulars de dietes i desplaçaments a representants de la Federació de Municipis de Catalunya (FMC). Per això la CUP proposa que l'Ajuntament deixi de pagar la quota a la FMC.


El fin de la eternidad, d'Isaac Asimov - Club dels Lletraferits\nInici » llibres » El fin de la eternidad, d’Isaac Asimov\nEl fin de la eternidad, d’Isaac Asimov\n23 febrer 2011 a llibres tagged ciència ficció / fantàstica / Isaac Asimov by xavilok\nAndrew Harlan ha comès un crim, però el seu acte no és un simple delicte. Perquè la llei que ha trencat és la més important de totes per a un Executor: la llei que impedeix que milers d’anys d’història siguin esborrats i reescrits de forma irreversible per la guerra, la mort i la decadència. Però ni tan sols l’Eternitat, l’organització a la qual pertany, pot detenir-lo.\nHarlan ha estat entrenat per introduir canvis en el temps, i només ell pot rescatar l’única persona que li importa abans que un dels canvis la faci desaparèixer per sempre. El que Harlan no sap, però, és que el que està en joc és molt més del que ell creu. I el que no es podia imaginar de cap manera és la partida d’escacs temporal de la qual forma part, una partida que pot decidir el futur de la humanitat.\n← El viaje del elefante, de José Saramago\nLa casa dels esperits, d’Isabel Allende →