Tushita edicions és un nou projecte editorial que va ser concebut en ple hivern de 2011, a contracorrent, i assetjat per la crisi econòmica mundial, però amb molta il·lusió i ganes de fer-se un lloc i un públic fidel.\nDisposa d’un equip de professionals i col·laboradors, rigorosos i entusiastes, els quals aportaran la seva saviesa tècnica per poder destil·lar un producte de qualitat.\nTushita edicions pretén treballar, majoritàriament, en quatre grans blocs o eixos temàtics. Considerem que, actualment, els àmbits de més envergadura d’aquesta editorial, que són la literatura de viatges i de muntanya, sobretot en català i també en castellà (encara que en menor mesura) es troben, des de fa força temps, ben orfes. Aquesta és, doncs, la força que ens empeny a tirar endavant les quatre col·leccions següents:\nCol·lecció CAVALLS DE VENT, de literatura de viatges.\nCol·lecció PAS A PAS, de literatura de muntanya.\nCol·lecció LA MALETA DEL VIATGER, sobre diverses temàtiques complementàries als viatges i articles de merxandatge.\nCol·lecció QUARTERES, on s’inclourà literatura, poesia i assaig de nova factura.\nQuè és tushita?\nSegons la cosmogonia buddhista, Tushita (en sànscrit) i Ganden (en tibetà) és un dels molts regnes celestials on viuen els Buddhes, esperant que els arribi el moment de baixar a la Terra i prendre el relleu del Buddha existent, per tal de seguir ajudant els ésser vius a transcendir el Samsara i assolir el Nirvana (o “Despertar”). El Buddha històric (Siddharta Gautama) va romandre a Tushita fins algun moment indeterminat del segle V aC, en què va néixer a la terra dels humans i va recórrer els camins de l’Índia i el Nepal donant ensenyaments fins el moment de la seva mort física (Parinirvana). Actualment, el Buddha Maitreya ocupa el seu lloc en el cel de Tushita.\nAmb les millors intencions:\nTushita edicions us vol ajudar a conèixer el món, tant si sortiu de casa, com si no; el viatge literari pot ser ben engrescador!\nL’ample del planeta Terra, l’alt dels cims de l’Himàlaia i la fondària de l’ànima humana: aquestes són les dimensions dels nostres llibres.\nRescatarem aquells clàssics del gènere de viatges i de la muntanya que ja no es troben, així com els que mai no han estat publicats, o traduïts, al català o al castellà.\nTushita és el nom d’un cel mític, a l’Himàlaia, la gran carena muntanyosa on passaran moltes coses interessants d’aquesta editorial.\nFinalment, com diu un savi proverbi xinès, que hem agafat com a leitmotiv de la nostra empresa: “un viatge de mil quilòmetres comença amb una sola passa”…\n…i amb aquesta senzilla presentació, la primera passa ja està donada.\n(Foto: Dakini tocant la flauta – Buthia Busty Gompa (Darjeeling))\nCRÈDITS Concepció i disseny: mm! Mònica Mestanza Programació: Laia Palacios Administració: Jose Zuñiga Tecnologia: Wordpress + Prestashop


visita Sayrach, set. 2018, JGU (40) | notícies\nVisita a la casa Sayrach » visita Sayrach, set. 2018, JGU (40)


Estiu als Museus: Itineraris i visites 'La ciutat i el Park' - Agenda Oberta de Barcelona\nDiumenge, 16 de juny - Dissabte, 14 de setembre\nBarcelona - Museu d'Història de Barcelona - Park Güell Casa del Guarda, C Olot 7, Barcelona\nVisita a la Casa del Guarda del Park Güell i itinerari que ressegueix el procés de construcció i formalització del Park Güell i la seva relació amb la ciutat de Barcelona\nDiumenge 16 de juny de 2019, de 9 a 11 h.\nMUHBA Casa del Guarda del Park Güell, C/Olot.\nInici: porta del Carmel del Park Güell.\nFinal: Jardinets de Gràcia, de 10.30 a 13.30 h.\nItinerari que mostra com els episodis successius de la història de la ciutat han deixat empremta en la primera balconada muntanyosa, la dels Tres Turons, des del Carmel a Vallcarca, passant pel Park Güell.\nEl recorregut permet gaudir d´una de les millors vistes sobre la ciutat.\nInici: MUHBA Turó de la Rovira\nDissabtes: 29 de juny, 20 de juliol, 3 d´agost i 14 de setembre de 2019, de 10 a 13 h.\nIndústria, boca, fontada: la socialització de l´aigua, xerrada-berenar a la font de Sant Salvador a càrrec de J.M.Conte i Manel Guardia, historiadors\nOrganitza el Taller d´Història de Gràcia\nDimecres 3 de juliol, a les 18 h\nTrobada: porta del Carmel del Park Güell per anar cap a la font\nLa Barcelona dels López, els Güell i Gaudí\nUn recorregut per ciutat vella per contemplar la petjada que hi van deixar els López i els Güell, emparentats a partir del matrimoni d´Isabel López i Bru amb l´industrial Eusebi Güell i Bacigalupi, l´amic i client de confiança d´Antoni Gaudí.\nDiumenge 7 de juliol, de 10 a 12 h\nInici: Plaça d´Antoni López\nFinal: Palau Güell C/Nou de la Rambla\nDe la finca de Sansalvador al Park Güell\nUn itinerari de a la Finca de Sansalvador al Park Güell que permetrà conèixer dos projectes d´habitatges d'inicis al segle XX destinats a la burgesia i realitzats per dos destacats arquitectes del moment Josep Maria Jujol Antoni Gaudí i respectivament\nAnalitzarem l´abast d´ambdues propostes i com aquestes s´acaben materialitzant.\nMUHBA Park Güell, gratuït amb reserva prèvia.\nDimecres 10 de juliol de 18.30 a 21 h\nDiumenge 8 de setembre d´11 a 13.30 h.\nInici: Finca de Sansalvador (Passeig de la Mare de Déu del Coll, 79)\nFinal: MUHBA Casa del Guarda del Park Güell)\nItinerari pel Park Güell que explica el procés de construcció i formalització del parc\nLa ruta envolta el recinte monumental del Park Güell, però no hi entra.\nDiumenge 14 de juliol del 2019 de 18.30 a 21 h\nMUHBA Casa del Guarda del Park Güell, C/Olot\nL'aparador burgès d'un barri obrer\nDes del barri de la salut, un indret d´esbarjo per a les classes treballadores i un dels territoris escollits per les elits barcelonines a l´hora de construir la segona residència\nUn recorregut, des del barri de la Salut, pels carrers de l´antiga vila de Gràcia on encara avui podem admirar les grans cases de tombant segle XX, i on trobem traces dels conflictes i les contradiccions característics de la metròpoli moderna.\nMUHBA Park Güell, 28 de juliol, de 18.30 a 21 h\n29 de juny, 20 de juliol, 3 d'agost, 14 de setembre\n10 de juliol, 14 de juliol, 21 de juliol\nd'11:00h a 13:30h


Diputació de Castelló | La Diputació ja ha transferit als ajuntaments de la província els 12,4 milions d'euros que aporta en 2021 a través del Fons de Cooperació Municipal\nEl diputat provincial d'Hisenda, Santiago Agustí, destaca l'esforç de la institució per a empoderar econòmicament als municipis amb l'aportació directa de més de 50 milions d'euros\nEls municipis de la província de Castelló ja han rebut els 12,4 milions d'euros que aporta la Diputació al Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana. Ho ha confirmat el diputat provincial d'Hisenda, Santiago Agustí, qui ha recordat que per aquesta via els 135 municipis de les comarques de Castelló reben enguany un total de 16,8 milions d'euros, en duplicar la institució la quantitat de 5,6 milions d'euros que destina la Generalitat Valenciana als ajuntaments de la província. El responsable de la tresoreria provincial assenyala que "la Diputació està fent un gran esforç per a dotar major liquiditat als municipis, perquè puguen prestar el millor servei possible als seus ciutadans en un temps tan complicat com l'actual, marcat per la pandèmia".\nAgustí també ha recordat que ha sigut l'actual equip de govern de la Diputació del canvi el que va decidir transferir recursos al Fons de Cooperació, alguna cosa que va ocórrer per primera vegada en 2020.\nEl diputat subratlla que "l'aposta municipalista" de la Diputació progressista de Castelló "forma part de la nostra estratègia de govern, amb la qual no sols volem dotar de més recursos als ajuntaments; també reconeixem la seua majoria d'edat i que fent ús de la seua autonomia municipal els destinen a allò que consideren necessari".\n"El gran objectiu és estar al costat dels ajuntaments i empoderar-los", raó per la qual enguany la Diputació els està transferint més de 50 milions d'euros a través del Pla 135, els fons de Cooperació i de Despoblació, la implementació de plans específics per a pal·liar els efectes de la crisi generada per la pandèmia com Resistir, #ReactivemObres i #ReactivemEmpreses, les ajudes a l'oci nocturn i l'assumpció del cost dels serveis socials dels xicotets municipis.\nAgustí assenyala que "com ens demana el president José Martí, ens estem bolcant amb tots els ajuntaments, encara que posant el focus de manera especial en els més xicotets, perquè són els que més necessiten el nostre suport".


El Locanda Boutique Hotel Mamaia Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBd. Mamaia #312, Constanta, Mamaia Costa, Mamaia, Romania, 900581 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre El Locanda Boutique Hotel\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, El Locanda Boutique Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Mamaia. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Locanda Boutique Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Mamaia. L'hotel ofereix recepció 24 hores, servei d'habitacions, conserge, bar, caixa forta per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Mamaia, faci de El Locanda Boutique Hotel la vostra llar.\nDescompte a El Locanda Boutique Hotel


Luces y sombras para Cultura Inquieta - GetafeCapital.com\nHome / Buy celebrex in Oakland / Tamoxifen online pharmacy in Canada / Luces y sombras para Cultura Inquieta\nLuces y sombras para Cultura Inquieta\nPor Redacción el 21 julio, 2014@GetafeCapital\nTerminó el festival de Cultura Inquieta en su primera edición en el coso taurino de Getafe. Han sido más pitos que aplausos en su conjunto, pues hay que mejorar cosas tan fundamentales como la burocracia del festival, y sobre todo el sonido, que ha sido bastante defectuoso en muchos de los envites ofrecidos. Y es necesario también cerrar unos carteles que sean lo más redondos posible, ya que alguna actuación estaba insertada con «calzador». En fin esperaremos con impaciencia la próxima edición, con el deseo de que el festival siga escalando posiciones, y vaya acorde con la ilusión que Getafe pone en el mismo\n← Artículos anteriores Paraguas hasta en el metro\nArtículos siguientes → Se busca policía en bicicleta


ACTA ASSEMBLEA 17 D’OCTUBRE | Assemblea Social del Poblenou\n← Manifestació global 13 d’Octubre!\nFesta d’aniversari de l’Hort Indignat del Poblenou →\nPublicat el 18 octubre 2012 por Activista| Desactiva els comentaris\nACTA ASSEMBLEA 17 D’OCTUBRE DE 2012-10-18\n1.- VALORACIÓ 13.O\nLa manifestació i acció al Deutsh Bank es valora positivament, encara que es va fer sentir la baixa participació.\nEs comenta que a altres llocs de l’estat, hi va haver més participació i la disminució de assistència es nota més a Catalunya.\nEs reflexiona sobre el perquè de la baixada en la participació d’aquest tipus d’actes, i es valora que possiblement aquest any, ens ho han donat fet, no ens hem implicat en l’organització, tal vegada a fallat la difusió, i “no ens ho hem fet nostra”.\nEs passa a una valoració més amplia de la disminució en la participació en el moviment en general, i es comenta la percepció que els grups s’estan disgregant, i que s’han deixat de fer coses que tinguin un significat pel moviment. La difusió seria un altra problema, i tal vegada ens l’hauríem de repensar, sobretot de cara a la jornada de reflexió.\n2.- INFORMACIÓ I CONVOCATÒRIES\nEl proper dia 26 d’octubre, la “Interbarris” es farà a Poblenou, i un dels punts de l’ordre del dia serà tractar el tema de la difusió. Es demana més gent per col·laborar a la organització, sobretot algú de difusió.\nDissabte 27 d’octubre manifestació per l’educació pública; organitza MUCE, a les 18 a Plaça Urquinaona.\nLa plataforma d’educació, es va reunir la setmana passada i varen venir 8 escoles del barri i 1 IES; Es va treballar una graella amb les retallades a cadascun dels centres i les accions que s’havien fet a cada escola. Es proposa anar a la mani del 27 per “columnes”, quedar amb totes les escoles del barri a la rotonda del “tio ché”, i es proposa la possibilitat de contactar amb la comissió d’Educació d’altres barris per anar quedant a punts estratègics i anar plegades a Plaça Catalunya. Possibilitat d’utilitzar la web d’Interbarris per la convocatòria, i possibilitat de contactar amb l’assemblea de la Verneda per fer l’acció conjunta.\nLa propera setmana es pren decisió sobre si desallotgen la Nau. Hem d’estar atentes i tractar-ho a la propera assemblea.\nDia 25 d’octubre Vaga de farmàcies i es fa campanya contra l’euro per recepta des de la comissió de salut, intentar aconseguir més informació. Poca gent està fent l’objecció de l’euro per recepta.\nLa CGT comença una mobilització prèvia de cara a la vaga general, mitjançant un bus reivindicatiu que pararà en diferents punts estratègics de Barcelona. Es valora que no és necessari que s’aturi a poblenou.\n14 de novembre Vaga General Europea\n3.- DINÀMICA “EL CADÀVER EXQUISIT”\nEs proposa realitzar una dinàmica per anar escrivint cadascuna una frase d’il·lusió/motivació, que llegirem al concloure.\n4.- RETORN ASSEMBLEA PASSADA: IDEES QUE MOTIVIN\nLa setmana passada, es varen recollir un seguit d’idees, que s’han treballat i agrupat de la manera següent:\na/ Accions col·lectives: Es proposa deixar un espai a cada assemblea per a que algú proposi una acció col·lectiva, vegi quina energia hi ha i es formi un grup per treballar-la i portar-la més definida a la propera assemblea.\nb/ Agrupació: Es proposa crear un espai a l’assemblea que sigui de suport mutu; deixar a cada assemblea un temps per a que qui vulgui expressi algun tema personal que li angoixi, i entre totes veure de buscar-hi solucions.\nc/ Creació de projectes a llarg termini:Ex. Projectes d’alternatives econòmiques etc… possibilitat de fer un grup de treball.\nd/ Enfangades: Proposta de simulacre de Vaga General i Teatre legislatiu per reflexionar els drets socials.\nSi això agradés, es podria començar a pensar una mica, i veure sobretot quin relació tenen les comissions amb cadascun d’aquest àmbits. Pensar-ho sobretot també, de cara a la jornada.\nALTRES INFOS RELACIONADES:\nA finals de mes, tindran lloc unes jornades d’economia solidària, i a Poblenou algunes entitats han començat alguna experiència així; Estaria bé anar a la Fira per agafar idees. També s’ha quedat en anar a conèixer l’experiència de la Xarxa Àurea.\nDes de la comissió d’habitatge es vol fer properament una denúncia al banc per els desnonaments, encara no s’està fent perquè s’estan seguint tots els passos previs. Ja ens avisaran.\nDes de la PAH, ens varen dir que el que més afectava als bancs era tocar la seva imatges, així que s’haurien d’evidenciar les protestes dins o fora de les entitats.\nEs queda que per la propera assemblea es deixarà un espai, integrat com a punt de l’ordre del dia, per a la Xarxa de Suport Mutu.\nEs parla del 1er aniversari de l’hort i de les activitats que hi haurà a l’hort aquest cap de setmana.\nCom a cloenda, es llegeixen alternativament les frases que hem anat a puntant totes al principi d’aquest punt.


Laicat | L'Agulla\nPaper dels laics en l’Església i en el món\n24/10/2016 08/10/2016 ~ Redacció\t~ Deixa un comentari\nEl tema de “Vida Creixent” del curs que ve és el paper dels laics en l’Església i en el món.\nEl primer que cal dir és que l’Església som tots. Tots plegats formem el poble de Déu. L’Església no és la jerarquia, el papa, els bisbes i els mossens. Tenim papers diferents, però tots hem rebut de Crist una gran missió, profètica, sacerdotal i apostòlica o missionera. Profètica: Crist parla a través nostre, Crist s’expressa a través nostre. Si Crist és la paraula encarnada, avui la paraula de Déu s’encarna en nosaltres, de tal manera que tota la nostra vida ha d’estar informada i empesa per la paraula de Déu, que ens crema per dins i ens llença a esdevenir testimonis del seu missatge de salvació.\nLa nostra és una Església sacerdotal, vol dir que fem d’intermediaris entre Déu i la humanitat, fem que l’angoixa i l’esperança dels homes arribi a Déu i que la bondat de Déu arribi als homes. Crist viu en nosaltres, Crist s’immola en nosaltres, Crist s’ofereix al Pare per la salvació del món a través nostre. El nostre sacrifici callat de cada dia, unit al sacrifici salvador de Jesucrist, té una gran força salvadora. Sant Pau deia: Supleixo el que falta a la passió de Jesucrist. La passió de Jesucrist és la passió de l’home, tot el cos místic. No pot ser que el cap sofreixi sense que sofreixin els membres. La passió de Jesucrist es fa present en nosaltres en la mesura en què nosaltres sabem dir “amén” a la voluntat del Pare, com Crist a l’hort de les oliveres. Jesús assumeix la responsabilitat de tot el món. El pecat del món pesava sobre les seves espatlles, com una llosa que esclafa. Catòlic vol dir universal. El pecat del món pesa sobre nosaltres. Cada vegada que ens apropem a l’altar per participar en el sacrifici salvador de Jesucrist, participem del seu sacerdoci salvador.\nI som un poble apostòlic, missioner. Tots, pel sol fet de ser cristians, tenim la missió de fer créixer el Regne de Déu en els nostres ambients, a casa nostra, entre els nostres veïns, en el nostre poble o ciutat. Allà onsevulla que ens trobem, hem de ser missatgers de pau, de joia, de llibertat, d’amor i d’esperança. El Regne de Deu no es fa sol. És ben veritat que és Déu qui el construeix, però ho fa a través nostre. Com el cep que dóna fruit no pas en el tronc, sinó en les sarments. El Concili Vaticà II, en el document sobre l’Església, no va voler començar parlant de la jerarquia, malgrat que el primer esquema estava redactat així, sinó sobre el poble de Déu. Perquè tant la jerarquia com nosaltres formem part de l’Església, que és el poble de Déu per excel·lència.\nSegons el decret sobre l’apostolat dels laics del Concili Vaticà II, la missió primordial dels laics consisteix en la transformació de l’ordre temporal. Vol dir que els laics han de ser presents en el món amb una actitud solidària, crítica i transformadora. El món, el nostre món, no ens plau. Canviem-lo. Aquesta és la missió que Déu encomana als laics. Per això cal que siguem presents en el món de la política, de l’economia, de la convivència social. Hem de voler que el Regne de Déu es faci present en totes les institucions, en totes les estructures, en tots els ambients. Hem de ser arreu sembradors de pau, de joia, de llibertat i d’amor. “Allà on no hi ha amor, posa-hi amor i em colliràs amor”. Si volem collir fruits de vida eterna, hem de començar per ser sembradors de les llavors de Déu. Pius XII deia a una concentració de joves reunits a Roma: “Jo, papa, tinc una gran missió en l’Església, en sóc ben conscient. Els bisbes tenen un paper molt important i també els mossens en cadascuna de les seves parròquies, però ni el papa ni els bisbes ni els mossens no us podem suplir. Els laics teniu un paper insubstituïble”.\nCongrés Laïcat XXI. Una valoració\n06/12/2015 ~ Redacció\t~ Deixa un comentari\nEls passats dies 2 i 3 octubre 2015 es va celebrar a Poblet el Congrés Laïcat XXI amb el lema: “Ser més Església, servir més el món”.\nEl van convocar un grup de laics i laiques de moviments eclesials i de parròquies.\nEl divendres dia 2 al vespre es va fer una pregària molt concorreguda. I el dissabte dia 3 després de l’acte inicial ens vam distribuir en tres eixos. Cada eix tenia 6 o 7 tallers, o taules rodones, o aportacions/debat o conferències sobre diferents temes.\nVaig participar en un espai de cada eix, i no sé com van anar els altres tallers, xerrades i taules rodones. En els que vaig assistir no hi va haver massa temps per al diàleg. Em va semblar que escoltàvem als de la taula però no treballàvem unes qüestions per arribar a unes conclusions més o menys consensuades. Tampoc vaig saber si es recollia el que els participants en el diàleg van aportar. El mètode el vaig trobar, doncs, poc participatiu, i amb poques possibilitats per construir un discurs junts, o per compatir i aprendre experiències d’altres.\nAl meu entendre, menys algunes excepcions, la “filosofia” eclesiològica dominant, em va semblar intuir que planava en aquesta separació “clàssica” entre clergat i laïcat. Separació que situa fonamentalment els laics i laiques en el món (encara que accepta que tenen una responsabilitat, capacitat de decisió i servei dins l’Església) i els clergues (“separats”, “sagrats”) i religiosos o religioses en l’àmbit de l’Església (encara que accepta que tenen responsabilitats ciutadanes). Aquesta visió no ens ajuda, al meu entendre, ni a analitzar el que és l’Església, en el present, i encarada vers el futur, ni a l’hora de proposar comportaments als diversos i variats membres de les comunitats cristianes. Tots i totes (siguem capellans, religioses i religioses, o laics i laiques) estem en el món, i estem condicionats per la societat, la cultura i el país que ens ha tocat viure, i estem cridats al compromís sociopolític i al treball per construir una societat mes justa i per fer avançar una Església més fidel a l’evangeli, on tots i totes tenim la responsabilitat de dir la nostra opinió i de decidir al seva marxa.\nEspecificar el laic o laica com el que treballa, està en l’acció social i política, i en la família, és tenir una visió poc ecumènica (els pastors protestants, anglicans, els capellans ortodoxos, i els de l’Església catòlica oriental tenen esposa i fills) i amb poc horitzó de futur (tant de bo els capellans llatins catòlics poguessin també decidir el seu estat de vida!). Per tant tots som laics i laiques, amb diferents serveis a la comunitat cristiana, i amb accions diverses en el camp social.\nPenso que el model eclesial al qual hem d’anar entrant és el d’unes comunitats amb diferents ministeris: catequistes, animadors, celebrants… Per tant tots som laics o laiques, amb diferents serveis a la comunitat cristiana, i amb accions diverses en el camp social.\nLa trobada va acabar amb una animada i ben preparada eucaristia. Ara bé, ens podem preguntar: ¿per què es va seguir el ritual tradicional de la missa pels laics? Cal anar canviant el llenguatge. Em va agradar el símbol de la pau, però potser no calia repetir-lo tant. Al final es va llegir un manifest per anar-lo transmetent arreu.\nHa estat molt bé convocar aquest Congrés. Ha estat un èxit l’assistència de 500 persones de totes les diòcesis catalanes i de Menorca i Mallorca. I el sol fet de trobar-nos gent de tot Catalunya, ja és positiu. Tant de bo es convoquessin trobades semblants més sovint per compartir el moment social i eclesial que vivim al país. Va molt bé per animar-nos, per construir Església, per avançar en la consciència eclesial i pastoral per preparar el futur.\nPenso que per a la Xarxa Laïcat segle XXI, pensant en el futur de la nostra Església, seria molt convenint tenir l’objectiu de preparar persones actives, amb capacitat de dirigir, animar les parròquies, els moviments eclesials, i la constitució de grups de compartir fe-evangeli i vida entre els amics, parents, companys i veïns, arreu del país.


Café Laden - Weimar, Alemanya | Informació del Lloc, Esdeveniments i Promocions\nAdreça: Karlstrasse 8. Weimar, Alemanya\nCafé Laden, Cafés, Gastronomia a Weimar:\nCafé Laden es troba en la guia de Cafés i Gastronomia a Weimar.\nCorreu electrònic: info@cafeladen-weimar.de


Un any treballant pel Verger que vols – Compromís per El Verger\nPublicat el 25 de maig de 2016 en General\nAra fa un any que vam engegar aquest nou camí. Compromís pel Verger va assolir el màxim de vots i regidors fins a la data, des que començàrem a caminar com a UPV. Aconseguirem 574 vots, el 23,8% i 3 regidors, cosa que ens ha permès formar part del govern i poder pactar l’alcaldia compartida, fita que fins aleshores no havíem pogut arribar.\nHem començat aquest camí amb d’il·lusió i esperança, posant el millor de nosaltres en aquest projecte compartit per totes i tots que és el Verger. Un any de treball dur avala la nostra constància. Continuem oberts a totes i tots, a la vostra veu.\nActualment ostentem les següents àrees: 1a tinença d’alcaldia, hisenda, comerç i promoció econòmica, transparència i participació, recursos humans, agricultura, medi ambient, urbanisme, aigua, residus, cultura, festes, joventut i normalització lingüística. Gestionem tres grans àrees de l’ajuntament: l’econòmica, l’urbanístic-ambiental i la cultural-festiva.\nPosar fi al deute que tenim, és el problema més gran al qual hem de fer front. Des del punt de vista estratègic, aquest és el punt que més fort que hem d’atacar, atès que condiciona la resta de polítiques a aplicar (pagar puntualment a proveïdors, poder dur a terme inversions, contractar gent). I, tot i que continua sent voluminós, més de 3 milions d’euros, estem combatent-lo, des de dos fronts: l’augment d’ingressos i el retall de despeses supèrflues.\nPel que fa a l’augment d’ingressos, és una realitat que ha crescut la recaptació de l’IBI, a causa de la regularització cadastral que es va cometre en 2014. A banda, gràcies a un major control en el rastre, estem traient de mitja uns 4.000 euros més cada mes. Hem prescindit del furgó policial, la qual cosa ens ha permès ingressar 15.000 euros. En reducció de despesa, un estalvi de 8.000 euros anuals en el lloguer del magatzem municipal i les reduccions de potència elèctrica han comportat un estalvi de 10.000 euros més, quantitat que augmentarà quan revisem les tarifes. Estem fent el que vam prometre, posar ordre, amb la nostra tasca hem racionalitzat més de 100.000 euros. Estem pagant als nostres proveïdors a 30 dies, en contraposició al que ens vam trobar: tot el 2014 per pagar i el que dúiem de 2015. Ara, estem pagant els rebuts de fem impagats, i posant-nos al dia amb les associacions. Sent moderadament optimista, aquest any podem eixir del vagó de cola dels ajuntaments.\nJa hem baixat del 75% d’endeutament, ara mateix estem en el 72%. Esperem a final d’any tindre un romanent de tresoreria positiu, és a dir, que queden diners a la caixa. Però, segons el ministeri, no podem superar la regla de despesa, és a dir, no gastar més que l’any anterior, tenim un sostre de despesa que no podem superar. I esperem complir. Posar ordre és la nostra meta.\nRespecte al comerç i promoció econòmica, treballem estretament amb comerciants, hostalers i empresaris. La passada fira de comerç, amb un cost molt inferior al dels anys anteriors, ha tingut el doble de ressò, amb una ampla participació de comerciants, superior a la d’anys anteriors. El fet de fer-ho junt amb el mig any moro i la fira d’artesania ha estat un èxit, i en aquesta línia continuarem. Estem refent la imatge corporativa de l’associació, i farem una ambiciosa campanya d’estiu per tal d’atraure la gent que estiua al nostre poble cap als nostres comerços. Estratègicament és un sector a preservar, el batec d’un poble, i en eixa línia estem treballant. A més, tenim previst fer una oficina col·laborativa, o co-working com es sol dir, per tal de dotar d’un espai per a emprenedors i autònoms, on poder desenvolupar noves idees. Cosir teixit econòmic al nostre poble.\nEn Agricultura, estem treballant per a redactar un pla estratègic local. Necessitem assessorament especialitzat per a revitalitzar el nostre camp, fent-lo rentable i ecològicament sostenible, un dels grans reptes d’aquesta legislatura.\nHem engegat des de recursos humans la mesa de negociació municipal amb els sindicats i la resta de partits, per tal de dotar d’un instrument institucionalitzat a la negociació col·lectiva. A més, estem acabant les borses de treball, amb el seu corresponent reglament, perquè cada contractació que és faça seguisca el seu procediment. Els dos primers mesos vam aprofitar el pla d’ocupació de la Diputació per contractar a tres persones, que es van dedicar a la tasca de reparació i manteniment dels carrers del nostre poble. Perquè el treball també és la nostra prioritat.\nTenim en la web de l’ajuntament un nou apartat (com vam recollir en el nostre programa) el Verger Obert. Allí podeu trobar tota la informació del nostre ajuntament: salaris, contractes, pressupostos, ordenances i planejament urbanístic. Hem obert portes i finestres. A més estem fomentant la seu electrònica, per tal que cada ciutadà tinga una relació més fluida amb l’ajuntament des de casa. I rendim comptes cada sis mesos, com la passada assemblea oberta on qualsevol veí va poder saber de l’estat del seu ajuntament, preguntar i fer suggeriments.\nTambé comptem amb un nou reglament orgànic municipal, i un de procediment administratiu, adaptats a les noves lleis administratives i de transparència. Hem modificat diverses ordenances, com la de tinença i protecció d’animals, o pròximament la de llicències d’activitat i urbanístiques, la del punt blanc i d’altres. La nostra tasca reguladora no para.\nSeguint aquesta línia, en urbanisme estem intensificant el procediment, per tal d’evitar abusos i incompliments. Hem modificat, per exemple, les normes subsidiàries per tal que es puguen instal·lar comerços més enllà de les primeres plantes de les finques. El pla general, l’estrella d’aquesta regidoria segueix avant. Una vegada notificades les al·legacions, volem de nou sotmetre’l a exposició pública, per tal que tots els veïns i veïnes puguen proposar i debatre. A més, cal algun estudi més, com el d’inundabilitat, perquè siga el més fidel possible a les nostres necessitats i al nostre territori.\nEstem treballant també en medi ambient, aigua i residus. Aquest any l’hem estrenat amb el dia de l’arbre, on hem dut a terme una bona campanya de conscienciació amb els nostres menuts a l’escola, on hem plantat més arbres i hem donat xerrades d’informació i debat al voltant del canvi climàtic. Pròximament iniciarem una campanya per a millorar la nostra recollida selectiva, que té clars avantatges ambientals, econòmics i socials. A més, estem millorant la gestió del punt blanc, reordenant els residus, esperem aconseguir pròximament que s’autofinance el mateix, atés que ara tota la recollida selectiva genera ingressos a l’ajuntament. Concretament del 2015 hem ingressat uns 23.000 euros. Així, com més reciclem, més podem reduir el cost del fem, menys tones que tractar. Reciclar té recompensa (properament iniciarem una campanya de conscienciació). Amb la nova ordenança del punt blanc, no caldrà pagar per a anar a abocar. En les pròximes setmanes també instal·larem més papereres pel poble, per mantenir-lo més net, i implantarem més contenidors de recollida selectiva.\nLa nostra Segària també la tenim present. Estem fent gestions per protegir-la, declarant-la paratge Municipal, al igual que estem acabant d’organitzar les noves rutes de senderisme i escalada. Fa poc també hem millorat l’accés per sota del pont de l’autopista, el qual hem pintat i hem posat barreres arquitectòniques perquè la gent no tire escombraries. El nostre medi és la nostra vida.\nEn l’àmbit cultural hem capgirat totes les polítiques. De nou torna a caminar el Consell Cultural, mitjançant el qual estem duent activitats periòdiques, com tallers per a xiquetes i xiquets en reis o concerts de jazz i exposicions. Actualment es troba en plena ebullició, pensant en arreglar i utilitzar més sovint el Cau, abandonat aquests últims anys. Hem redoblat la col·laboració amb la banda, la colla i altres escoles, atès que són la joia de la nostra cultura local. El nou d’octubre, la festa de totes i tots els valencians, vam augmentar l’oferta festiva, a l’altura de la nostra diada nacional, amb activitats per a xiquets, paelles, actuacions musicals i teatrals.\nUn esforç important en el plànol cultural és la redefinició dels premis literaris del Verger, aquesta vegada integrats per dues modalitats: el de relats curts «Tomàs Espí» i el de poesia «Vicent Carrió». Hem fet una aposta clara per la creació literària de qualitat, i li hem donat més publicitat, amb una àmplia participació de tots els llocs.\nEnguany, millors festes. Tenim una nova comissió de festes totalment operativa i motivada que no ha parat de fer actes i recaptar diners per a la festa, amb una oferta musical més diversa i una major implicació de tot el poble en la festa. La comissió de bous també s’ha renovat, i junt amb la regidoria de festes fiscalitzarem millor els diners de cadafals i de la mitja plaça. La idea enguany és fer 4 dies, per a dur millors ramaderies amb el mateix cost.\nPer a la joventut hem engegat de nou els concerts de música en directe al nostre poble. Tornem al circuit de música en valencià, que ara mateix està en el seu millor moment. En octubre va concloure la gira per la Marina la Gossa sorda, i aquest juny La Raíz i quatre grups més faran un concert memorable com mai al Verger.\nQuant a normalització lingüística, utilitzem el valencià com a principal llengua comunicativa. Treballem perquè els expedients municipals siguen almenys bilingües. Hem de reviscolar la llengua de totes i tots.\nEstem en plena construcció del Verger que vols, aquells que tots volem. Un poble més dinàmic, obert a la comarca, econòmicament més potent i mediambientalment sostenible, més just i solidari, del que totes i tots puguem estar orgullosos. I tot açò és gràcies a vosaltres, que vau confiar en nosaltres. Per això volem rendir-vos comptes i fer-vos partíceps de la nostra gestió. Perquè el principal eix de les nostres polítiques són les persones.\nBasili Salort, Sergio Brogniez i Lluís Poquet, regidors de Compromís pel Verger.


SAINT ARCHER ALLIBERA WHITE ALE - ARTICLES\nampolla de suro oberta sense obridor d'ampolles\nquants nens calents he de beure\ncom comprar absenta als EUA\nquè és un bon vi negre afruitat\ncom es fa un remolí calent per a la tos\nquant costa una ampolla de dom perignon\nse suposa que heu de refrigerar el vi negre\nquants litres d’alcohol es consumeixen en un any\nSaint Archer allibera White Ale\nAmpolla Saint Ale de 12 oz White Ale\nPer amor a la cervesa\nSaint Archer arriba a la quarta versió completa\nNOU White Ale Sela navega amb notes especiades complexes i un acabat suau\nDes del cor de la famosa escena de cerveses artesanes de San Diego, Saint Archer Brewing Company s’enorgulleix de llançar la White Ale, la seva quarta cervesa de producció completa. Aquesta White Ale es remunta al seu predecessor a Bèlgica, Cervesa blanca , un estil popular i refrescant gairebé empès a l'extinció per la revolució lager del segle XIX. Els puristes de cervesa hardcore van salvar l’estil aleshores i Saint Archer continua amb la tradició ara amb aquesta actualització moderna que segur continuarà amb els avenços de la marca cap als frigorífics nord-americans.\nSaint Archer es va llançar el 2013 amb una Ale Blonde / Kolsch-Style, una Pale Ale i un IPA, perquè aquests són els estils als quals arribaven més sovint els cervesers i els ambaixadors. La seva nova White Ale es troba a l’espatlla dels gegants i es beneficia de la vista.\nALE BLANC PER NOMBRES\nDisponible en ampolla i en tiratge ara\nEl primer que notaran els fanàtics experimentats de la cervesa de Saint Archer’s White Ale és la seva potabilitat i sensació de boca superior, sedosa i xafogosa. Elaborat amb malts premium de pilsner i blat, el White Ale presenta el clàssic aspecte boirós que contribueix a la sensació suau de la boca i al perfil del sabor complex que Cervesa blanca als entusiastes els encanta . El veritable llevat belga, el coriandre i la pell de taronja fresca proporcionen una refrescant orquestració tarta / picant / afruitat que fan del White Ale una bona crida en qualsevol temporada. És prou refrescant per fer paus en un calorós dia d’estiu, però prou interessant per prendre el foc mentre espera que s’acabi l’hivern.\nEl cap de cervesa Kim Lutz no és aliè als plaers de Cervesa blanca —I té les medalles de la World Beer Cup i el Great American Beer Festival guanyades per la seva firma White Belgian per demostrar-ho. Els seus anys a Hawaii experimentant amb ingredients frescos i locals també es mostren a la nova White Ale de Saint Archer:\n'A mesura que la paleta nord-americana de cervesa artesana guanya color i dimensió', explica Lutz, 'això ens permet recórrer carreteres noves i molt interessants. El baix nivell d’IBU (15) d’aquesta cervesa pot espantar els fanàtics dels IPA nítids (o bevedors de cervesa que pensen que 'bo' és sinònim de 'amarg'), però espero que ho provin. Aquesta també és una cervesa que els bevedors seriosos podrien trobar realment interessant en la interacció de la proteïna de blat, les notes d’espècies i el llevat que realment donen a la boca alguna cosa per pensar ... ”\nSaint Archer Brewing Company es va fundar sobre una varietat única de talent creatiu: cervesers de classe mundial. Artistes i músics. Surfistes, monopatins i surfistes de neu ... Tots junts amb passió i compromís per expressar el nostre veritable amor col·lectiu: la cervesa artesana. Saint Archer ha estat molt de temps al tanc i esperem que proveu el nostre agraïment i gratitud a cada glop.\nSaint Archer allibera White Alees va modificar per última vegada:28 de febrer de 2014perAdam\nEmpresa: Saint Archer Brewing Company\nContacte: Adam Renfree\nCorreu electrònic: adam@saintarcherbrewery.com


Els ciutadans proven el dia 24 que un canvi és possible posant-se una peça de roba del revés\nBarcelona és una de les ciutats de l'Estat que s'ha sumat a la iniciativa que tindrà lloc el divendres 24\nUn grup de dones camperoles de la comunitat de Halakum, a Etiòpia. (Propias)\n18/05/2013 07:46 | Actualizado a 18/05/2013 08:00\nSortir al carrer amb una peça de roba del revés per mostrar que units és possible canviar les injustícies i donar-li la volta al món. Amb aquesta acció multitudinària que tindrà lloc divendres 24 de maig a diferents ciutats espanyoles –Barcelona, Bilbao, Madrid, Palma de Mallorca, Pamplona i València.– conclou la campanya Somos .\nSomos és una iniciativa de trenta-cinc onegés que formen part de l’Asociación Española de Fundraising que volen agrair als 7,5 milions d’espanyols socis i donants el seu suport i fidelitat, i deixar constància de la importància de la seva col·laboració.\nMalgrat la crisi, de 2010 a 2012 ha augmentat en un deu per cent el nombre de donants de les oenegés espanyoles, xifrant- se en 3,5 milions de socis regulars. Aquesta dada, totalment positiva per l’increment que representa, encara situa a l’Estat espanyol entre els països amb menys donants d’Europa el 2012; només el 19% dels espanyols són socis o col·laboradors puntuals d’alguna entitat sense ànim de lucre, mentre que al Regne Unit la xifra és del 56% i a França del 53%.\nActualment la col·laboració econòmica dels socis és clau, i gràcies a aquests les oenegés que participen en la campanya Somos han obtingut en el darrer any prop de 400 milions d’euros per finançar els seus projectes.\nSegons estimacions realitzades per l’Asociación Española de Fundraising, que compta amb la col·laboració de Bain & Company, aquestes aportacions a les entitats no lucratives poden generar un impacte real a la societat de nou vegades el seu valor, o sigui, entorn els 3.900 milions d’euros.\nSambaye és soci d'una cooperativa que comercialitza oli de girasol a la regió de Dodoma (Tanzània), una terra molt seca. (Propias)\nEntrevista a Gisela Genebat, responsable de Captació de Fons d’Intermón Oxfam i membre de l’Asociación Española de Fundraising:\nPer què la campanya Somos ?\nPer reconèixer i agrair la col·laboració i el compromís de la ciutadania amb les oenegés, i per reivindicar la importancia d’aquesta col·laboració en uns moments de crisi com els actuals.\nLa ciutadania és la principal font de finançament de les oenegés?\nSí. Avui a l’Estat espanyol una de cada cinc persones adultes col·labora econòmicament amb entitats sense ànim de lucre. D’aquestes, 4 milions ho fan de manera puntual i 3,5 milions com a sòcies amb aportacions periòdiques. Aquesta contribució estable va ser el 2012 la principal font de finançament de les oenegés, que han partit importants retallades de les administracions públiques. L’Ajuda Oficial al Desenvolupament (AOD) s’ha reduït en un 60%, el que posa en perill molts dels projectes que es porten a terme tant aquí com a fora. Cal remarcar que cada euro invertit en solidaritat genera un impacte econòmic de nou euros.\nLa inversió solidària té un efecte multiplicador?\nSí, cada euro es converteix en alimentació per a persones que no en tenen, en educació, salut, millores socials… que beneficien a moltes més persones. Per exemple, amb un euro de llavors s’aconsegueix generar aliments per a una família i excedents per vendre que generen un petit benefici que es converteix en educació per als fills. L’impacte econòmic a llarg termini supera amb escreix l’import de la donació.\nA més de posar-nos una peça de roba del revés, què més podem fer per col·laborar amb la campanya?\nPosar-se una peça del revés és un acte simbòlic que està a l’abast de tothom i vol significar que és possible donar-li la volta a determinades situacions. A més, les persones que vulguin poden col·laborar en l’elaboració d’un mosaic penjant fotografies al nostre web, i fent aportacions a les oenegés.\nA què consideren que cal donar-li la volta?\nA totes les situacions que generen pobresa, fam, injustícia, problemas mediambientals, falta d’accés a l’educació… per construir un món més just i solidari.


La pública obté un 13,9% de quota i supera en quasi cinc punts la segona classificada\nTV3 va tornar a ser, al novembre, el canal de televisió més vist a Catalunya. Després de disparar-se a l'octubre fins a un històric 17,5% de quota de pantalla, el mes passat la cadena pública va obtenir un 13,9%, una xifra clarament més baixa però que torna a ser molt notable: de fet, si es deixa de banda el resultat de l'octubre, és el millor registre obtingut per TV3 en tres anys, des del 14,2% de l'octubre del 2014.\nD'aquesta manera, el canal públic encadena quatre mesos consecutius de lideratge (incloent-hi l'agost, quan va empatar amb Telecinco) i té molts números de tancar l'any en primera posició, tal com ha fet, sense excepció, des del 2010. Actualment la mitjana anual de TV3 és de l'11,6%, i Telecinco, que ocupa la segona plaça, se situa en el 10,3%, més d'un punt per sota. La pública, doncs, ha aconseguit en els últims mesos capgirar una situació molt adversa, ja que havia sigut tercera entre el gener i l'abril i segona del maig al juliol.\nEl 13,9% obtingut al novembre permet a TV3 superar en 4,8 punts la segona classificada, Antena 3, que recupera una posició que no ocupava des de l'abril. Ho fa després d'haver remuntat set dècimes respecte al mínim històric de l'octubre i d'haver-se situat en un 9,1%, i igualar així la segona pitjor dada de l'any (que és també la segona més baixa des del 2011). Completa el podi Telecinco, que després d'haver marcat també el seu pitjor registre històric a l'octubre (en què va ser quarta amb un 7,8%) creix ara fins al 8,5%, un resultat que és el segon més baix obtingut mai per la cadena.\nPel que fa a La 1, obté un 7,4% després d'haver guanyat una dècima, un creixement tímid però suficient per recuperar el quart lloc, en detriment de La Sexta. El segon canal d'Atresmedia, que a l'octubre havia aconseguit la fita històrica de col·locar-se segona a Catalunya amb el seu rècord absolut (un 9,1%), torna ara a una posició més habitual, la cinquena, tot i que encara amb una audiència especialment elevada: el seu 7,3% iguala la segona millor dada que havia obtingut mai. En canvi, Cuatro segueix en hores baixes: tot i haver remuntat tres dècimes en un mes, es queda amb un 5,3%, la segona dada més baixa des del març del 2014.\nPer la seva banda, 8TV repeteix el 2,5% de l'octubre i segueix clarament per sota dels registres de les temporades anteriors, en què, habitualment, només quedava per sota de la barrera del 3% en els mesos d'estiu.\nEntre els canals temàtics de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, el 3/24 baixa del 3,3% de l'octubre (que va ser rècord històric) al 2,7%. El Super3/33 repeteix l'1% en què està estancat des de l'agost i l'Esport3 repeteix el mínim històric del juliol amb un 0,5%.\ntelevisió TV3 Telecinco Antena 3 La Sexta La 1 Cuatro 8TV Tribunals


Bravecto gat Spot-on anti-paparra MSD puces\nBravecto gat Spot-on anti-paparra MSD puces\nMSD Animal Health Bravecto Spot-on per a gats, la primera i única autoritzada isoxazolin en l'espècie felina, activa sobre les puces (puça del gat) i paparres (Ixodes ricinus) i de llarga durada (12 setmanes)\nBRAVECTO® 112,5 mg Spot-on per a gats petits (1.2 a 2.8 kg)\nBRAVECTO® 250 mg Spot-on per a gats mitjans (> 2.8 a 6.25 kg)\nBRAVECTO® 500 mg Spot-on per a gats grans (> 06/25 a 12/05 kg)\nBravecto és un medicament veterinari utilitzat per tractar infestacions per puces i paparres en gossos i gats. Es pot utilitzar com a part de la gestió de la dermatitis al·lèrgica per picades de puces (reaccions al·lèrgiques a picades de puces). Bravecto conté el fluralaner substància activa.\nEl principi actiu de Bravecto la fluralaner, actua com un "ectoparasiticides". Això vol dir que mata plagues, com les puces i paparres, que viuen a la pell o el pèl dels animals. D'estar exposats a la substància activa, puces i paparres han d'estar presents en la pell o el gat del gos i va començar a alimentar els animals.\nEl fluralaner mata les puces i paparres que han ingerit sang del gos o gat, actuant sobre el sistema nerviós. Bloqueja el flux normal de partícules de clorur carregades (ions) que entren les cèl·lules nervioses o surten, particularment aquelles associades amb l'àcid gamma-aminobutíric (GABA) i glutamat, dues substàncies que transmeten missatges entre\nnervis (neurotransmissors). Això dóna com a resultat una activitat incontrolada del sistema nerviós i després a la paràlisi i la mort de les puces i paparres. El fluralaner mata puces abans que posen els seus ous i per tant ajuda a reduir la contaminació del medi ambient dels gossos o gats.\nPer gats de més de 12,5 kg de pes corporal, utilitzar una combinació de dos aplicadors que està més a prop del pes corporal.\nPas 1. Obriu la bossa i retiri l'aplicador, immediatament abans de l'ús. Per obrir l'aplicador per a ser mantingut en posició vertical (extrem que mira cap amunt) per la base o per la part superior rígida a la punta. Girar punta "de desviació i l'ús de" completament en el sentit de les agulles del rellotge o en sentit contrari. La punta es manté en l'aplicador; no és possible eliminar-lo. L'aplicador està obert i llest per a l'aplicació quan un se sent que el segell es trenca.\nPas 2. El gat ha d'estar de peu o estirat, de tornada a l'horitzontal, per a una fàcil aplicació. Col·loqui la punta de l'aplicador a la base del crani del gat.\nPas 3. Squeeze l'aplicador suaument i l'aplicació de tot el contingut directament en la pell del gat. El producte ha de ser aplicat en un punt a la base del crani en els gats a 6,25 kg de pes corporal, i dos punts en gats el pes corporal és més gran que 6,25 quilograms.\nPer a un control òptim de la infestació per paparres, el tractament s'ha de repetir cada 8 a 12 setmanes depenent de l'espècie de paparra.\nBravecto mata les puces en 8 hores i les paparres en 12 hores a gossos. En els gats, Bravecto mata les puces dins de les 12 hores i les paparres en 48 hores.\nBravecto s'obté amb recepta mèdica.\nPer obtenir més informació sobre el tractament amb Bravecto, s'anima als propietaris o posseïdors d'animals de llegir el manual o posar-se en contacte amb el seu veterinari o farmacèutic.\nEls efectes adversos més comunament observats en la solució durant spot-on (que pot afectar més d'un animal en 100) és una reacció de la pell lleu i transitòria en el punt d'aplicació, com l'eritema (envermelliment) i pruïja (picor) o la pèrdua del cabell. A causa de les puces i paparres haurien d'haver començat a alimentar el gos a ser mort per la droga, és possible que encara poden transmetre la malaltia que podrien estar infectats.\nPrecaucions específiques que ha de prendre la persona que administri el medicament als animals: Aquest producte és perjudicial quan s'ingereix. Emmagatzemar en l'envàs original fins al seu ús per evitar que els nens puguin tenir accés directe al producte. Qualsevol aplicador utilitzat ha de ser destruït immediatament. En cas d'ingestió accidental, buscar consell mèdic i mostrar el prospecte o étiquetage.Ce producte i la pell humida d'un animal recentment tractada pot ser lleugerament irritant per a la pell i / o els ulls. Evitar el contacte amb la pell i / o dels ulls, incloent el contacte visual amb les mans. No menjar, beure o fumar mentre es fa servir el producte. No toqui ni permeti que els nens toquin el lloc d'aplicació fins que s'assequi; Per tant, es recomana tractar els animals a la nit. En el dia del tractament, els animals tractats no s'ha de permetre a dormir al mateix llit que els seus propietaris, especialment els nens. Renteu-vos les mans immediatament i el contacte de la pell amb aigua i sabó després d'usar el producte. En cas de contacte amb els ulls, esbandida immediatament amb material de aigua.El és altament inflamable. Mantenir allunyat de fonts de calor, fonts d'ignició, foc o altres fonts d'ignition.Le principi actiu contingut en el producte que és molt lipófila, s'adhereix a la pell, i també pot adherir-se a les superfícies després de vessament producte. Per tant, es recomanen les següents precaucions: - usar guants en manipular o aplicar el producte a gossos i gats - vessament, per exemple, a la taula oa terra, treure el l'excés de material amb un mocador de paper i neteja la superfície amb un détergent.Ne no permetre que els animals tractats a posar-se en contacte amb els animals no tractats com el lloc d'aplicació no està seca.\nPer a una descripció completa dels efectes secundaris observats Bravecto, veure el prospecte.\nL'eficàcia de Bravecto contra puces i paparres es va investigar en estudis de laboratori i estudis de camp.\nEn un estudi de camp europea entre 561 gossos infestats amb puces i / o paparres, els efectes de tauletes Bravecto es van comparar amb els d'un altre producte, Fipronil, que mata les puces i paparres, aplicat com solució per unció dorsal puntual a la pell dels gossos. El criteri principal d'eficàcia va ser la reducció en el nombre de puces i paparres en gossos\ninfestat durant 3 mesos després de rebre el tractament. L'estudi de camp va demostrar que Bravecto va ser eficaç en la reducció del nombre de puces i paparres en gossos amb una infestació demostrat per les paparres o les puces i el seu efecte contra puces i la majoria de les espècies de paparres va persistir durant 3 mesos.\nDos estudis de camp Europea gossos i gats infestats amb puces involucrats i / o paparres i es van comparar els efectes de la solució d'Bravecto per a la solució de Spot-On Spot-On per al fipronil. Bravecto era eficaç contra les puces i paparres durant un màxim de 12 setmanes després del tractament, i va ser tan eficaç com el fipronil en termes de percentatge de gossos i gats\ni llars lliures de puces i paparres.


Noves oportunitats sensorials. :: Associació AREMI - Paràlisi Cerebral - Lleida\ninici > Actualitat > Noves oportunitats sensorials.\nLa Fundación ONCE para la Cooperación e Inclusión Social de Personas con Discapacidad a través del seu programa d’ajudes impulsa de manera directa programes per a persones amb discapacitat. La nostra Associació es va presentar a la convocatòria i hem rebut directament uns fons que hem destinat a equipar la Sala Multisensorial / Snoezelen. Un espai destinat a que grans i petits gaudeixin d’uns estímuls que els ajuden a descobrir i a gaudir de l’entorn, així com de sensacions a les quals per les seves característiques físiques els és molt difícil de gaudir-ne.\nLa Sala Multisensorial és un espai on a través d’estímuls de llum, color, sons i imatges, les persones se submergeixen en un món d’infinites oportunitats sensorials. La sala s’ha equipat amb commutadors i altres elements adaptats, perquè una persona amb discapacitat pugui interactuar i crear experiències que estimulen directament els cinc sentits.\nMoltes gràcies a la Fundació Once en nom de totes les persones que mitjançant el seu programa d’ajudes experimentaran aquestes noves sensacions.


zimmer-bluderic - De paraules per Context\nQuan ell es va girar, ja no n'estava sinó a tres passes. -Xsst! va fer amb un aire misteriós. -Mira, mira! Al fons de la corba, oberta espadadament com una pedrera a la muntanya, vaig veure-hi un bell foc que descabdellava sos torterols d'or sota la volta d'una caverna, i davant el foc un home aclofat, que pel seu vestit vaig reconèixer: era el baró de Zimmer-Bluderic.


lletres de reusenques: d’agost 2015\n«De vegades l'engrescament depassa la sensatesa», diuen al prefaci de Bibliorelats, Fina Masdéu i Victòria Rodrigo, coordinadores de Reusenques de Lletres\nVictòria Rodrigo i Fina Masdéu\ncoordinadores de «Reusenques de Lletres»\nLa convocatòria [de Bibliorelats] havia de comprendre el territori català —entenent com a tal, en aquest cas, el Principat—, perquè ens feia gràcia que s’inclogués dins els actes de l’Any de les Biblioteques, perquè de vegades l’engrescament depassa la sensatesa... Tanmateix, érem ben conscients que ens endinsàvem en un terreny delicat i compromès, i que per això no podíem posar-nos-hi sense tenir-lo ben apamat: de la correcta descripció del projecte depenia que trobéssim el suport adequat i necessari.\nDel Prefaci de Bibliorelats (Arola Editors, 2015)\nPublicat per Reusenques de Lletres a 17:46 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, Bibliorelats, biblioteques, llibre, MASDÉU Fina, presentació del llibre, Reus, Reusenques de Lletres\n«L'impuls del naixement és majúscul», diu del projecte Bibliorelats, Carme Fenoll, Cap del Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya\nEl projecte [Bibliorelats] neix d’una iniciativa sense ànim de lucre i des de la idea del col·lectiu Reusenques de Lletres i es dota d’una salut de ferro perquè l’impuls de naixement és majúscul. Si a aquest col·lectiu, a qui agraeixo de tot cor l’oferiment i al qual desitjo una llarga trajectòria d’acció, li sumem també la novetat tecnològica de la mà de Røter, liderat per Bernat Ruiz, el projecte s’arrodoneix. Poder utilitzar una plataforma que agilitzi el procés d’escriptura i faciliti l’acció del jurat és impagable. La possibilitat que un editor com l’Alfred Arola n’ofereixi l’edició en paper és la culminació de l’acció.\nCARME FENOLL, Cap del Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya, a la presentació de Bibliorelats (Arola Editors, 2015)\nPublicat per Reusenques de Lletres a 0:30 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: AROLA Editors, Barcelona, Bibliorelats, biblioteques, literatura, llibre, presentació del llibre, Reus, Reusenques de Lletres\nLa cita: 8 de setembre, 7 del vespre, a la plaça de la Catedral de Barcelona\nUn cop acabat el projecte BIBLIORELATS\n—materialitzat en aquest llibre—\nestem contentes, satisfetes, d’haver gosat tirar-lo endavant.\nUs en presentem el resultat\ndins la Setmana del Llibre en Català.\nPublicat per Reusenques de Lletres a 11:55 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: AROLA Editors, Barcelona, Bibliorelats, biblioteques, literatura, presentació del llibre\nBooktrailer de presentació del llibre col·lectiu Bibliorelats\nLa biblioteca pública com a espai literari\nen 24 relats de 24 autors\n© Reusenques de Lletres\nPublicat per Reusenques de Lletres a 15:11 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Bibliorelats, booktrailer, comunicació, llibre, presentació del llibre\nInvitació a la presentació de Bibliorelats\nJa tenim a punt de presentar en societat el llibre col·lectiu Bibliorelats. Vint-i-quatre relats que tenen com a referent literari la biblioteca pública de Catalunya.\nUs invitem a l'acte de presentació\nque anirà a càrrec de l'escriptor Màrius Serra\nCarme Fenoll, cap del Servei de Biblioteques de la Generalitat\nAlfred Arola, editor\nautors dels relats i\n8 de setembre, al voltant de les 7 del vespre,\ndins la Setmana del Llibre en Català\n(plaça de la Catedral de Barcelona)\nPublicat per Reusenques de Lletres a 17:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: AROLA Editors, Barcelona, Bibliorelats, biblioteques, presentació del llibre\nPresentació del llibre Bibliorelats, dins la Setmana del Llibre en Català\nPer anotar a l'agenda\n(a mesura que tinguem més informació, l'anirem afegint)\nPresentació de Bibliorelats (Arola Editors)\nLloc: esplanada de la Catedral de Barcelona\nDia: 8 de setembre, dimarts\nHora: al voltant de les 7 del vespre (dins l'acte de l'Any de les Biblioteques)\nPublicat per Reusenques de Lletres a 11:47 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, Bibliorelats, presentació del llibre, Reus\nàlbum il·lustrat (2)\nALCÓN Gisela (10)\nANDRADE Carme (43)\nBARRASO Josep M. (4)\nBELLERA Àurea (9)\nBon Any (4)\nBONET Núria (3)\nCentre de Lectura (9)\nconte infantil (5)\nDia Internacional de la Dona (5)\nedició digital (3)\nFERRATER Gabriel (2)\nllibre digital (8)\nLlibreria Galatea (1)\nLLORACH Teresa (13)\nLÓPEZ Pilar (12)\nMARTÍNEZ Isabel (14)\nMASDÉU Fina (61)\nMUNTÉ Ció (10)\nNAVAL Núria (20)\nNW Revista de Reus (33)\nOLESTI Isabel (4)\nPALLACH Maria (6)\nPAÜLS Lena (60)\npresentació del llibre (80)\nPUYOL Carme (6)\nReusenques de Lletres (129)\nRIBÉ Romana (10)\nRODRIGO Victòria (67)\nSant Jordi 2022 (1)\nSIMÓ Carme (2)\ntextos literaris (5)\n«De vegades l'engrescament depassa la sensatesa», ...\n«L'impuls del naixement és majúscul», diu del proj...\nInvitació La cita: 8 de setembre, 7 del vespre, a...\nBooktrailer de presentació del llibre col·lectiu B...\nPresentació del llibre Bibliorelats, dins la Setma...


L'Igualada Rigat té el dubte del porter Elagi Deitg per jugar contra el Calafell - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Igualada Rigat té el dubte del porter Elagi Deitg per jugar contra el Calafell\nEl porter de l'Igualada Rigat Elagi Deitg és dubte per jugar avui dissabte a Vilafranca contra el Calafell (20 h). Deitg té una lesió muscular a l'esquena que li provoca molt dolor i no va poder participar en l'entrenament de dijous. En principi serà dubte fins a última hora per poder jugar, i, de fet, hi ha molts números, ara mateix, que no pugui defensar la porteria arlequinada, i més tenint en compte que l'Igualada Rigat té properament un partit decisiu a Suïsa per seguir endavant en la competició europea. Si es confirma l'absència de l'Elagi Deitg, el vestidor igualadí mostra confiança total en Manel del Valle.\nEl rival dels igualadins, el Calafell, que no pot jugar a la seva habitual pista perquè el Vendrell també té partit a casa (és darrera jornada de la primera volta amb horari unificat), es juga una de les places que queden per a la Copa. Es preveu, per tant, un partit amb una intensitat alta, amb un conjunt, el local, amb molta ambició.


Ferrocarrils de la Generalitat adjudica la instalación de láminas de polivinilo en metros y tranvías para conseguir un mantenimiento más rápido, económico y eficaz - Generalitat Valenciana\nFerrocarrils de la Generalitat adjudica la instalación de láminas de polivinilo en metros y tranvías para conseguir un mantenimiento más rápido, económico y eficaz\n- Su instalación en las carrocerías ahorrará tiempo y dinero respecto a la pintura tradicional\nFerrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) ha adjudicado la instalación de láminas de polivinilo en las carrocerías de los metros y tranvías de Metrovalencia y TRAM d'Alacant, al objeto de conseguir un mantenimiento de las unidades más rápido, económico y eficaz.\nEn concreto, la actuación se realizará en las 44 unidades de tranvía Bombardier que actualmente circulan por Metrovalencia y TRAM d'Alacant y las 62 unidades de Stadler, 42 de cuatro coches y 20 de cinco coches, que dan servicio al metro de València.\nActualmente, la carrocería de las cajas está pintada con varias capas que la protegen contra la degradación por corrosión, dotando a las unidades de una identidad de conjunto, pero desde que empezaron a prestar servicio han sufrido el desgaste propio de la explotación.\nFerrocarrils de la Generalitat adjudica la instalación de láminas de (...)


Les Metamorfosis | Metamorfosejats!\nLes Metamorfosis, sens dubte, l’obra mestra d’Ovidi. Va trigar cinc anys en escriure-la i és un extens poema d’uns 12.000 hexàmetres (versos característics de la poesia grega i llatina) dividits en 15 llibres que recullen 250 mites i llegendes gregues i romanes amb la característica comuna de la transformació de personatges i éssers en animals, plantes, constel·lacions i pedres.\nOvidi ens presenta en quinze llibres, enllaçades entre elles sense pausa, més de dues-centes cinquanta narracions mitològiques, que se succeeixen en el temps\ndes dels orígens del món fins a l’apoteosi i transformació en estel de l’ànima de Juli Cèsar. (Ovidi, Metamorfosis I-VI, trad. F. Aguilera. Barcelona, 1994. Edicions de La Magrana (L’esparver clàssic, 8), pp. 10-12)\nEls mites es troben narrats en un seguit continu presentat en ordre pretesament cronològic des de la creació de l’univers fins a la divinització de Juli Cèsar. Així doncs, consisteix en una mena d’història mítica del món, que, després de començar amb un pròleg dedicat a la creació i el diluvi (primers episodis del llibre I), es divideix en tres parts: primer els protagonistes són divinitats, després hi ha narracions sobre herois i heroïnes i finalment les figures que els antics consideraven històriques tot arrencant de la guerra de Troia.\nLes Metamorfosis d’Ovidi rtve\nLES METAMORFOSIS per preparar les PAU de LLatí 2022:\n2 comentaris a “Les Metamorfosis”


About: Tarta capuchina\nLa tarta capuchina es una tarta elaborada principalmente con yema de huevo y almíbar. La tarta suele presentarse en forma cilíndrica o de rectángulo, dependiendo del molde. Se trata de una tarta que se elabora mediante baño maría. Es frecuente que se sirva a temperatura ambiente.\nLa tarta capuchina es una tarta elaborada principalmente con yema de huevo y almíbar. La tarta suele presentarse en forma cilíndrica o de rectángulo, dependiendo del molde. Se trata de una tarta que se elabora mediante baño maría. Es frecuente que se sirva a temperatura ambiente. (es)\nTarta capuchina (es)


Felip de Courtenay , Beatrice of Sicily, Latin Empress (en)\nCaterina de Courtenay o Caterina I de Constantinoble (25 de novembre del 1274 – 11 d'octubre del 1307), fou emperadriu nominal de l'Imperi Llatí de Constantinoble del 1283 al 1307, encara que sempre va viure en l'exili.\nA la mort del seu pare, esdevinguda el 15 de desembre del 1283, Caterina va heretar els drets successoris al tron del desaparegut Imperi Llatí de Constantinoble. Caterina va estar promesa amb tres pretendents, amb els quals no es va casar, entre ells Jaume de Mallorca. De petita va viure a la cort de Carles I d'Anjou, l'avi matern, al Regne de Nàpols. Quan Carles va morir, el 1285, va anar a viure amb Margarida de Borgonya, la vídua del seu avi, que es va retirar a Tonnerre. El 1294, va anar a viure a la cort de Felip IV de França.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Caterina_de_Courtenay&oldid=21033338»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 abr 2019 a les 03:00.


es posibilidad de\nes adaptarse con éxito para sobrevivir en entornos hostiles, aprovechando la inteligencia colectiva y el poder de los procesos colaborativos.\ninuit es, también, “humanidad” en lengua inuktitut.\nCada vegada més vivim i treballem en entorns d’alta complexitat.\nLa nostra missió com a consultora és iniciar i acompanyar és iniciar i acompanyar processos de canvi, de baix cap a dalt, (bottom-up), participatius i transparents, que aconsegueixin incloure la totalitat dels equips i les organitzacions amb les que treballem.\nA INUIT pensem que la millor manera d’abordar la complexitat és, precisament amb la simplicitat.\ninuit és múltiple\nTreballem com a consultora especialitzada en iniciar processos de canvi i adaptació.\nCol·laborem en la certificació LEGO® Serious Play®, entre altres metodologies, i gestionem la formació en LSP a Barcelona amb el trainer Lucio Margulis.\nExplorem les possibilitats i els límits de les eines de cocreació i gamificació que ens apassionen, com Dixit® o Rory’s Story Cubes®.\nLes nostres expertises\nA Inuit apostem per començar des del impuls d’una relació sòlida entre els membres de la família, imprès en l’empresa.\nMitjançant la posada en marxa de tècniques innovadores aplicades a cuidar i a fer més forta aquesta relació. Ajudem doncs a les famílies empresàries a reconnectar, fent així més robuts el projecte familiar. Llavors, i només llavors, abordar els temes sensibles serà en clau d’èxit.\nVisió compartida, relleu generacional, òrganss de govern corporatiu, accionistes passius, remuneració dels membres de la família que estàn treballant en el negoci, convivència intergeneracional…\nAquests són alguns dels temes que, de forma ineludible, s’haurà dep osar sobre la taula per assentar unes bones bases que assegurin la continuïtat de l’empresa.\nNo obstant, més de 15 anys d’experiència en aquesta àrea d’expertesa, les empreses familiars, avalen una afirmació rotunda: de res servirà el millor acord si ens hem oblidat de la variable més importnat de totes.\nLa gamificació podria ser definida com l’ús dels elements i dinàmiques pròpies del joc en altres activitats productives o de la vida real (empreses, educació, marketing, web social, investigació, etc.\nAmb aquests elements pretenem atreure l’interès dels usuaris a través del seu compromís amb la tasca a desenvolupar.\nA través d’aquest interès intrínsec podem desenvolupar aspectes com la motivació, la cooperació, la participació, la fidelització, la creativitat.\nEn gamificació podem revolucionar processos lligats al aprenentatge, com formacions, o ser de gran utilitat per activitats de team building, desenvolupament d’estratègies o per gestionar ONGs, per posar només un exemple.\nBuscador d’innovació i coneixement que promoguin la creativitat, el talent individual i grupal i l’aprenentatge col·laboratiu.\nPsicòleg, coach sistèmic i terapeuta familiar. Expert en l’ús de mecàniques de joc aplicades al desesenvolupament d’estratègies\nempresarials, aconseguint una gestió harmònica del equip i l’empodarement de totes les persones.\nConsultora – inuit Educació\nLi encanta aprendre de tots i de tot. Ha estudiat Magisteri, Psicologia, Assessorament psicopedagògic, Teràpia Familiar, Coaching Sistèmic, i s’ha format en l’ús de noves metodologies per el desenvolupament d’estratègies empresarials (LEGO® Serious Play®). [ + ]\nFacilitador i Disenyador de Procesos\nCol·laborador d’ inuit, té experiència en participació ciutadana, planificació i evaluació. Amant de les metodologies, la comunicació visual i la búsqueda de noves maneres d’idear, pensar i crear.\nProject manager – Àrea Social i Gamificació\nSociòleg per la UB, amb experiècia en motivació tant d’equipos d’empresa com amb grups juvenils i infantils. [ + ]\nResponsable d’ inuit Educación / Services\nLlicenciada en Pedagogia, diplomada en Logopèdia, diplomada en Pedagogia Sistèmica… És especialista en tècnicas d’aprenentatge i altes capacitats, assessoria, consultora i formadora en centres educatius. Formadora del Departament de Ensenyament, així com facilitadora en processos de canvi i assessora en processos de renovació pedagògica\nPsicòloga clínica i Equinoterapeuta\nLa creativitat i la curiositat personificades, li agrada aprendre de tots i de tothom constantment. És Psicòloga Forenese i Criminal, experta en acompanyament sistèmic-familiar i en la creació de projectes socio-educatius centrats en la prevenció i l’actuació de les necessitats emergents. [ + ]\nJove en formació contínua en Telecomuncacions, amb curiositat inata per les noves tecnologies. Gràcies a la seva experiència en la elit bàsquetbolística, aporta un altre punt de vista a problemes relacionals. Tracta l’esport com una eina de creación de valors, no com un fi en sí mateix.\nConsultora inuit – Innovation in Family Business\nConsultora d’ Empresa Familiar. Sòcia de Gandarillas Mora & Asociados, S.L. És també psicòloga clínica, economista, terapeuta familiar i Experta en Comunicació no Verbal. [ + ]\nCap de viticultura i responsable de Biodinámica\nEspecialista en poda respectuosa contra malalties de la fusta amb vinya.Assessor d’agricultura biodinàmica. [ + ]\nAquestes són algunes de les empreses i institucions que han confiat en inuit per dur a terme processos de canvi i adaptació.\nA inuit promovem processos colaboratius dins de sistemes humans que milloren la vida i la performance de les persones implicades en aquests sistemes.\nT’esperem! Si hem despertat la teva curiositat, tens alguna pregunta, o creus que podem fer quelcom per tu, deixa el teu missatge i et contactarem com més aviat millor.


Cal personal per a incorporació immediata en fàbrica de matalassos\nInici / Ofertes de feina / SOMICAT cerca personal per a incorporació immediata en fàbrica de matalassos\nSOMICAT cerca personal per a incorporació immediata en fàbrica de matalassos\n8 març, 2016\tOfertes de feina 9,160 Visionats\nSOMICAT cerca personal per a incorporació immediata en fàbrica de matalassos a l’Hospitalet de Llobregat\nSón una empresa establerta des de fa més de 30 anys, sent de les primeres indústries del ram a Catalunya, que sempre s’ha caracteritzat per fabricar els matalassos amb la millor i més alta qualitat, a més d’oferir un excel·lent servei al client. Matalassos SOMICAT, és la fàbrica més moderna i avantguardista del mercat pel que fa a maquinària i disseny.\nÉs important esmentar que fabriquen tot tipus de matalassos i que compta amb línies especials per a cada tipus de canal, com són: botigues especialitzades, grans superfícies, mueblerías, hotels, hospitals, institucions governamentals, etc.\nLa seva missió és atendre les necessitats de descans de la societat, fabricant matalassos de qualitat utilitzant la més alta tecnologia, proporcionant als seus clients el millor producte amb una relació qualitat-preu.\nA més, ser sempre respectuosos amb el medi ambient; la seva matèria primera és estrictament seleccionada pel seu departament de R + D que compleix amb totes les normatives del mercat.\nLa seva visió és ser sempre una empresa líder i en continu creixement, amb presència nacional, que es distingeixi per proporcionar un producte innovador, d’alta qualitat a preus de mercat.\nEn l’actualitat, Matalassos SOMICAT segueix en creixement i ha assolit una sòlida i significativa presència respecte al mercat de matalassos a ESPANYA.\nSon una empresa establecida desde hace más de 30 años, siendo de las primeras industrias del ramo en Cataluña, que siempre se ha caracterizado por fabricar los colchones con la mejor y más alta calidad, además de ofrecer un excelente servicio al cliente. Colchones SOMICAT, es la fábrica más moderna y vanguardista del mercado en cuanto a maquinaria y diseño.\nEs importante mencionar que fabrican todo tipo de colchones y que cuenta con líneas especiales para cada tipo de canal, como son: tiendas especializadas, grandes superficies, mueblerías, hoteles, hospitales, instituciones gubernamentales, etc.\nSu misión es atender las necesidades de descanso de la sociedad, fabricando colchones de calidad utilizando la más alta tecnología, proporcionando a sus clientes el mejor producto con una relación calidad-precio.\nAdemás, ser siempre respetuosos con el medio ambiente; su materia prima es estrictamente seleccionada por su departamento de I+D que cumple con todas las normativas del mercado.\nEn la actualidad, Colchones SOMICAT sigue en crecimiento y ha alcanzado una sólida y significativa presencia respecto al mercado de colchones en ESPAÑA.\nSOMICAT Busquen personal per a incorporació immediata en fàbrica de matalassos, situada a l’Hospitalet de Llobregat. Contracte a jornada completa (matí i tarda). Professionals tèxtils, amb àmplia experiència en màquina plana i oberlook. Iincorporació immediata.\nInteressats enviar currículum vitae a info@somicat.com\nHospitalet de Llobregat SOMICAT\t2016-03-08\nAnterior oferta Es cerquen masovers a Sant Celoni\nSegüent oferta Es necessiten nois amb moto de 125cc o menys per a rodatge\nCàsting per a animadors/es d’hotel i càmping\nTreballar a l’estiu a L’Hospitalet


Biografia Vicente Aguilera | UPV - Universitat Politècnica de València\nAlgunes obres de consulta que inclouen dades bibliogràfiques: Enciclopedia España (apèndixs). Gran Enciclopèdia Catalana. Diccionario Biográfico Español. Quién es quién en las letras españolas. Who's who of Authors (Cambridge). Gran Enciclopedia de la Región Valenciana.\nDades diverses: Nascut a València el 15 d'agost de 1920.\nBecari a París del govern francés (1957).\nHa pertangut al Servei d'Estudis Artístics de la Institució Alfons el Magnànim de la Diputació Provincial de València.\nEl 1959 va rebre el premi Pi Suñer", de l'Institut d'Estudis Nord-americans de Barcelona, a la millor tasca cultural sobre temes nord-americans.\nEl 1959 li va ser concedit el Primer Premi Internacional de la Crítica per la XXIX Biennal de Venècia.\nEl 1962 li va ser atorgada la Medalla Premi Especial de l'Academia dei 500 de Roma.\nEl 1962 va ser designat membre del Comité d'Honor, per la Christian Action (juntament amb Picasso, Schweitzer, Cocteau, Cassou, Emmanuel, Moore i Silone) de la International Exhibition for Human Rights and Racial Equality (Londres).\nDesignat, el 1962, membre del Consell Artístic de l'Internationales Kunstzentrum d'Erlenbach am Main.\nEl 1963 va ser nomenat membre del Comité Director de les Edizioni d'Arte Moderna (Roma) juntament amb Read, Argan, Cassou, Leymarie, Sweeney, Ponente i Apollonio.\nA l'Assemblea General celebrada a Venècia l'any 1964 va ser elegit, per votació, membre del Comité Directiu de l'Association Internationale des Critiques d'Art (AICA).\nEl 1965 li va ser concedida la Medalla d'Or de la Presidència del Consell de Ministres d'Itàlia, "pels múltiples mèrits contrets en el camp de la cultura artística contemporània" (Convegno Internazionale Artisti, Critici e Studiosi d'Arte).\nMembre d'Honor del Musée du Petit Palais (Lausana).\nHa pertangut al Consell de Redacció de les revistes Arte Figurativa i D'Arts (ambdues milaneses).\nPertany a l'Associació Espanyola de Crítics d'Art (AECA) com a soci fundador, i en l'actualitat és president de la Junta Directiva, i president de l'Associació Valenciana de Crítics d'Art (AVCA).\nÉs membre societari de l'Association Internationale des Critiques d'Art (AICA).\nCol·laborador de la Gran Enciclopèdia Catalana.\nMembre del Consell Assessor de la Gran Enciclopedia de la Región Valenciana.\nMentre va existir aquest organisme internacional, va ser membre de laComunitat Europea d'Escriptors.\nDirector i fundador del Museu Popular d'Art Contemporani de Vilafamés (Castelló).\nMembre del Patronat del Museo Español de Arte Contemporáneo de Madrid i de la Junta Rectora del Museu d'Art Contemporani d'Elx (Alacant).\nFill adoptiu de la vila de Vilafamés (Castelló).\nFundador i director de les següents publicacions valencianes: Arte Vivo, Suma y Sigue del Arte Contemporáneo i Cimal, Cuadernos de Cultura Artística.\nCol·laborador de l'Istituto della Enciclopedia Italiana (Roma).\nEl 1975 va ser elegit Personatge de l'Any (segons l'enquesta realitzada per la revista Bolaffi Arte, de Torí, entre les personalitats del món de l'art).\nÉs acadèmic corresponent de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles, de València.\nPublicacions periòdiques on ha col·laborat o col·labora:\nÍnsula (Madrid). Estudios Americanos (Sevilla). Archivo de Arte Valenciano (València). Revista (Barcelona). Arte Vivo (València). Claustro (València). Las Provincias (València). Punta Europa (Madrid). Jornada (València). Índice (Madrid). 14 Soli (Torí). Ya (Madrid). La Estafeta Literaria (Madrid). La Biennale di Venezia (Venècia). Cuadernos de Arte y Pensamiento (Madrid). Fondamenti (Roma). Revista Gran Vía (Barcelona). Architectoniki (Atenes). Papeles de Son Armadans (Madrid i Palma de Mallorca). Correo de las Artes (Barcelona). L'Europa Letteraria (Roma). Cuadernos de Arquitectura (Barcelona). Sens Plastique (París). Letras da Província (São Paulo). Suma y Sigue (València). Artes (Madrid). Civilità delle Macchine (Torí). Il Lavoro di Romagna (Forli). D'Ars (Milà). Vitvarná Práce (Praga). Realidad (Roma). Qüestions d'Art (Barcelona). Diario SP (Madrid). Cuadernos para el Diálogo (Madrid). Bellas Artes 70 (Madrid). El Noticiero Universal (Barcelona). Levante (València). Plaisir de France (París). Tropos (Madrid). Sistema (Madrid). Triunfo (Madrid). Bolaffi Arte (Torí). L'Espill (València). La Opinión (Buenos Aires), Bolívar (Caracas). Batik (Barcelona). Cimal (València).\nAlgunes conferències a:\nGrup Universitari (València). Ateneu Mercantil (València). Casino d'Elx (Elx). Museo Canario (Las Palmas de Gran Canària). Universitat de la Sorbona -Athénée Hispaniste- (París). Arquebisbat (València). Institut Francés (València). Institución Fernando el Católico (Saragossa). Ateneu (Castelló de la Plana). Il Centro (Nàpols). Club Urbis (Madrid). Biblioteca Pública (Girona). Casa de la Cultura (Palma de Mallorca). Institut Italià de Cultura (Barcelona). Colegio Mayor Ruiz de Alda (Murcia). Aula de Cultura de la Caja de Ahorros del Sureste de España (Alacant i Múrcia). Col·legi Major Universitari de l'Albereda (València). Sala Neblí (Madrid). Biblioteca Cívica, Palazzo Principi (Correggio). Consiglio Provinciale Federativo della Resistenza (Reggio Emilia). Col·legi d'Arquitectes de Catalunya i Balears (Barcelona). Obra Cultural del Monte de Piedad y Caja de Ahorros (Córdoba). Cercle de Belles Arts (València). Colegio Oficial de Arquitectos (Santa Cruz de Tenerife). Academia de España (Roma). Ambaixada d'Espanya (Roma). Museu d'Art Contemporani (Torí). Caja de Ahorros Provincial de San Fernando (Sevilla). Museu Municipal de Belles Arts (Santa Cruz de Tenerife). Caja de Ahorros (Oviedo). Banco de Granada (Granada). Direcció General d'Arquitectura (Madrid). Universitat de València -cicle organitzat per la Secretaria d'Acció Cultural de l'Agrupació Socialista de València-. Seminari d'Arts Plàstiques de la Universitat Nacional d'Educació a Distància (Elx). Casa Colón (Les Palmes de Gran Canària)...\nHa seleccionat els textos i prologat:\nD. A. El Arte en la sociedad contemporánea. Fernando Torres, editor, València 1974.\nHa participat en múltiples congressos, celebrats a l'Escorial, Rímini, Hèlsinki, San Marino, Madrid, Màlaga, Sevilla, Munic, Venècia, São Paulo, Benicàssim, Peníscola, Lausana, Milà,...\nPrescindint d'incomptables a Espanya, ha format part de diversos jurats internacionals com ara: III Biennal d'Alexandria, XXX Biennal de Venècia, XII Premi Lissone Internazionale, IV Biennale Internazionale di San Marino, VI Biennale Internazionale di San Marino, II Biennal de Medellín (Colòmbia), XI Biennal de São Paulo (Brasil), Premio Internazionale per le Arti Figurative (Torí),...\nAutor de guions de les següents pel·lícules d'art, realitzades pel Departamento de Medios Audiovisuales del Ministerio de Educación (Madrid): Elementos del Arte, Aprender a ver, Nueve Escultores Españoles, Entre la acción y el misterio, Lenguajes Tecnológicos i Sorolla. Amb realització de Joaquim Michavila va fer el guió d' El Retablo de Fray Bonifacio Ferrer.\nIntroducción a la pintura Norteamericana. Ediciones Fomento de Cultura. València, 1955.\nLa aventura creadora. Ediciones Fomento de Cultura. València, 1956.\nArte Norteamericano del siglo XX. Ediciones Fomento de Cultura. València, 1957.\nAmb altres autors: Crónica de la Exposición Vicentina (pàg. 113 a 242, sobre l'art a l'època de sant Vicent Ferrer). Comissió Organitzadora del V Centenari de la Canonització de Sant Vicent Ferrer. València, 1957.\nLucio Muñoz. Ediciones Neblí. Madrid, 1960.\nJuana Francés. Colección Arte de Hoy. Madrid, 1961.\nAmb altres autors: Testimonianze. Edizioni dell'Ateneo. Roma, 1962.\nJulio González. Versions en castellà, italià i anglés. Edizioni dell'Ateneo. Roma, 1962.\nAmb altres autors: Arte y Libertad. Las Américas Publishing Company. Nova York, 1963. N'hi ha edició espanyola d'Editorial Fontanella, Barcelona, 1964.\nAmb altres autors: Atti Convegno Internazionale. Bolonya, 1965.\nPanorama del Nuevo Arte Español. Ediciones Guadarrama. Madrid, 1966.\nPadoa. Bruno Alfieri, Editore. Milà, 1966.\nOrtega y d'Ors en la cultura artística española. Editorial Ciencia Nueva. Madrid, 1966.\nAmb altres autors: La crítica de arte en España (antología). Publicaciones Españolas. Madrid, 1968.\nEl Arte Impugnado. Editorial Cuadernos para el Diálogo. Madrid, 1969.\nIniciación al Arte Español de la Postguerra. Ediciones Península. Barcelona, 1970.\nNowa Sztuka Hiszpanska (traducció al polonés del Panorama del Nuevo Arte Español). Wydawnictwa Artystyczne i Filmowe. Varsòvia, 1970.\nSpagna: Arte dopo il 1945. Cappelli Editore. Bolonya, 1970.\nJulio González. Monografies de la Direcció General de Belles Arts. Madrid, 1971.\nArte Contemporáneo. "Historia del Arte", vol. 3. Editorial Marín. Barcelona, 1972.\nJulio González: Itinerario de una dinastía. Versions en castellà, anglés, francés i alemany. Ediciones Polígrafa. Barcelona, 1973.\nLa vida en la era de las revoluciones. Mas-Ivars. València, 1973.\nLa vida hoy y mañana. Mas-Ivars Editores. Valencia, 1973.\nArte y popularidad. Esti-Arte Ediciones. Madrid, 1973.\nEduardo Sanz. Monografies de la Direcció General de Belles Artes. Madrid, 1973.\nPosibilidad e imposibilidad del arte. Fernando Torres Editor. València, 1973.\nDibujos de Joaquín Sorolla. Ibérico-Europea de Ediciones. Madrid, 1973.\nPorcar. Fernando Torres Editor. València, 1973.\nAlfageme. Monografies de la Direcció General del Patrimoni Artístic i Cultural. Madrid, 1975.\nDocumentos y testimonios (dos volums). Monografies de la Direcció General del Patrimoni Artístic i Cultural. Madrid, 1975.\nArte y compromiso histórico. Fernando Torres Editor. València, 1976.\nAmb altres autors: Once ensayos sobre el arte. Col·lecció Rioduero. Fundació Juan March. Madrid, 1975.\nAmb altres autors (i dirigit per Vicente Aguilera Cerni): Diccionario del Arte Moderno: conceptos, ideas, tendencias. Fernando Torres Editor. València, 1980. Reeditat el 1986 per Biblioteca Valenciana, Consorci d'Editors Valencians. Reeditat l'any 2002 en una edició traduïda al valencià per la Universitat Politècnica de València l'any 2002.\nNotas sobre Manuel Boix. Ministerio de Cultura. Madrid, 1980.\nOrlando Pelayo. Ediciones Júcar. Xixon, 1980.\nVaquero. Instituto de Estudios Asturianos (Consejo Superior de Investigaciones Científicas). Oviedo, 1980.\nJuan Borrás II. Semana Gráfica, col·lecció Pintura Valenciana Actual. València, 1981.\nLuis Prades. Ediciones Armengot. Castelló, 1981.\nNotes sobre Manuel Boix. En Tres assaigs sobre Manuel Boix (amb Joan Fuster i Josep Palàcios). Impremta Palàcios en col·laboració amb la Diputació Provincial de València. País Valencià, 1981.\nRipollés. Mas-Ivars Editores. València, 1982.\nPinazo. Vicent García Editores. València, 1982.\nMichavila. Vicent García Editores. València, 1983.\nTonico Ballester. Excm. Ajuntament València, 1986.\nAmb altres autors (i dirigida per Vicente Aguilera Cerni), Història de l'art valencià, set volums, edicions en valencià i espanyol. Biblioteca Valenciana, Consorci d'Editors Valencians. València, 1986-1988.\nTextos, pretextos y notas (escritos escogidos). Tres volums. Excm. Ajuntament de València, 1987. (En aquesta selecció predominen els textos apareguts en publicacions periòdiques espanyoles i estrangeres, raó per la qual ací no s'esmenten detalladament els dits treballs).\nTextos sobre conclaves internacionals:\n"La XXVII Bienal de Venecia". Ínsula, núm. 106. Madrid, 15 d'octubre de 1954.\n"Pintores del Nuevo Mundo en la XXVII Bienal de Venecia", Estudios Americanos, vol. VIII, núm. 37. Sevilla, octubre de 1954.\n"Antología apasionada de la XXVIII Bienal de Venecia", Cuadernos Hispanoamericanos, núm. 87 i 88. Madrid, març i abril de 1957.\n"España en la XXIX Bienal de Venecia", Punta Europa. Madrid, setembre de 1958.\n"Una hora de nuestro mundo: la XXIX Bienal de Venecia", Índice, núm. 116-117 (agost-setembre) i 118 (octubre). Madrid, 1958.\n"La Bienal entre dos fuegos", Revista, núm. 337. Barcelona, setembre-octubre de 1958.\n"Vitalidad en el arte" (Venècia, Palazzo Grassi), Índice, núm. 128. Madrid, agost de 1959.\n"De la naturaleza al arte" (Venècia, Palazzo Grassi), Revista Gran Vía, núm. 441. Barcelona i Bilbao, 24 setembre de 1960.\n"España en la XXX Bienal de Venecia", Índice, núm. 140. Madrid, agost de 1960.\n"La XXX Bienal: los premios", Índice, núm. 141. Madrid, setembre de 1960.\n"San Marino y otras cosas", Levante. València, 15 novembre de 1961.\n"Arte y contemplación" (Venècia, Palazzo Grassi), Revista. Barcelona (?), 1961.\n"Carta de Venecia", Papeles de Son Armadans, núm. LXXVIII. Madrid i Palma de Mallorca, setembre de 1962.\n"Sobre la XXXI Bienal de Venecia", Suma y Sigue. València (octubre-novembre-desembre) 1962.\n"Tras la XXXII Bienal de Venecia", Suma y Sigue. núm. 7-8. València, abril de 1965.\n"Julio González en la XXXII Bienal de Venecia", Papeles de Son Armadans, núm. CVII. Madrid i Palma de Mallorca, febrer de 1965.\n"La XXXIII Bienal de Venecia", Suma y Sigue. València, primer trimestre de 1967.\n"Entre lo primario y lo anómalo (sobre la 35 Bienal de Venecia)", El Noticiero Universal. Barcelona, 29 de juliol de 1970.\n"Un caos pacífico (sobre la 35 Bienal de Venecia)", El Noticiero Universal. Barcelona, 22 de juliol de 1970.\n"La 35 Bienal: conflicto y supervivencia", D'Ars, núm. 51-52. Milà, 1970.\n"Anónimo veneciano", D'Ars, núm. 61-62. Milà, 1972.\n"La XXXVI Bienal de Venecia", Tropos, núm. 5. Madrid, 1972.\n"Compromiso y aventura: la nueva Bienal de Venecia", Triunfo, núm. 672. Madrid, 16 d'agost de 1975.\n"La Bienal 76: ¿un ultraje a la cultura democrática española?", Guadalimar, núm. 13. Madrid, 10 de maig de 1976.\n"Per ché tutta la cultura spagnola deve essere unita in questo momento: nasce una nuova Spagna", Bolaffi Arte, núm. 62. Torí, estiu de 1976.\n"De la naturaleza al arte" (Venècia, Palazzo Grassi), Levante. València, 15 de setembre de 1978.\n"Entre la política y la cultura", Levante, València, 14 de setembre de 1978.


Carme Horta - Ioga Girona\nProfessora de Ioga per l’Associació Internacional de Professors de Ioga (I.Y.T.A).\nProfessora de Ioga per l’Associació de Ioga Integral de Girona.\nFormadora de professors de Ioga de l’Associació Professional de Professors de Ioga Asmita (A.P.P.Y.A).\nCertificat de professionalitat en instrucció de Ioga per la Generalitat de Catalunya.\nProfessora de Qi Gong i Ioga a Esséncia de Yoga de Girona.\nFormació en “Escolta Evolutiva” Mètode Tomatis.


BLOCS DE FILOSOFIA » La pitxa un lio » La política i l'expoliació del llenguatge.\nPosted: March 9, 2013, 12:41pm CET by Manel Villar\n← Richard Sennet: "s'arriba a crea... Comportaments eusocials. →


Som ecologistes catalans que practiquem la resistència i la innovació.\nLa resistència enfront de les contínues agressions que la civilització industrialista mena contra els sistemes naturals que sostenen la vida a la Terra.\nHem de deturar la continua destrucció dels ecosistemes del nostre país (i de tot el planeta), si volem que Catalunya sobrevisqui, conservant la salut dels seus sistemes naturals i socials. Per això ens oposem a:\n- la destrucció dels sistemes naturals (de la muntanya, de les planes aluvials, de ribera, de la costa, . . .)\n- l’enverinament de l’aigua, de l’aire, de la terra i dels éssers vius pels milers de productes artificialment creats per l’industrialisme\n- la destrucció i la pèrdua dels sòls fèrtils, la desforestació i l’erosió continuada dels sòls\n- la concentració de la població en grans conurbacions i a la vora del mar, despoblant la resta del territori\n- la pràctica d’estils de vida malbaratadors i insolidaris\n- la indústria militar i la indústria nuclear\n- la indústria de productes tòxics\n- la militarització de la vida quotidiana\n- l’acaparament i el malverssament dels recursos limitats del nostre planeta per les anomenades societats ‘desenvolupades’ a costa de la misèria i la fam a bona part del món.\nLa innovació i la creació en les relacions entre les persones i la natura i entre les persones mateixes.\nSom conscients que això requereix un coneixement profund dels sistemes naturals, que requereix el desenvolupament de tecnologies alternatives/apropiades – tant pel que fa referència a les eines/artefactes, com pel que fa a les estructures socials i organitzatives – tecnologies que possibilitin la integració del treball humà dins del ‘treball’ de la natura.\nCal aprendre a rehabitar – és a dir, a tornar habitar, però d’una altra manera – el nostre petit planeta, el nostre país, la nostra comarca, el nostre municipi, la casa nostra.\nPer això estem a favor de l’agricultura ecològica, de les fonts d’energia renovable, de les unitats de treball a petita escala, organitzades de forma no jeràrquica, de la producció d’artefactes i bens socialment útils, de llarga vida, reutilitzables i reciclables.\nPer això estem a favor de la resistència i la desobediència civil no violenta, de l’objecció de consciència (i negar-se a col·laborar en qualsevol activitat que impliqui el deteriorament dels sistemes naturals, socials i culturals.\nPer això estem a favor de la llibertat, entenent-la com la plena realització de les potencialitats de la humanitat en la seva forma més creativa.


Los Gases Apartment Torrevieja Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLos Gases, 6, Torrevieja, Torrevieja, Espanya, 03181 - Veure al mapa\nAl visitar Torrevieja, vosté es sentirà com a casa a Los Gases Apartment, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Los Gases Apartment asseguren una estada plaentera als seus clients. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Los Gases Apartment sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Torrevieja, faci de Los Gases Apartment la vostra llar.\nNúmero de Identificación Fiscal: EGVT/931/A\nCal que informeu el Los Gases Apartment de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: EGVT/931/A\nTots els tipus de viatgers (15) Parelles (4) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (1)


Llibre sobre Chema Postigo | Fert informa\nLlibre sobre Chema Postigo\nAquest curs, a l’Aula Magna de UIC Barcelona, va tenir lloc la presentació del llibre sobre Chema Postigo, que ha escrit el periodista Jaume Figa, recollint l’experiència de persones que, com molts de vosaltres,.\nChema Postigo va ser moderador del FERT durant molts anys i va morir el març de 2017 a causa d’una greu malaltia.\nJaume Figa no el va conèixer en persona, però sentint parlar d’ell gent que sí que ho va fer va en quedar tan admirat que va començar a buscar més i més informació i així va néixer aquesta publicació.\nLa presentació va ser a càrrec de Javier Vidal-Quadras, president de l’Associació FERT.\nVa ser un acte entranyable que va ajudar a recordar una persona tan especial, tan del FERT i tan volguda per tothom.\nAquí teniu l’enllaç en el qual podreu llegir l’inici del llibre: http://bit.ly/introlibro


LA PRIMERA GUERRA MUNDIAL DE LIEJA A VERSALLES. DE LIEJA A VERSALLES. ARTOLA, RICARDO. 9788420684215 Librería Universitaria\nLA PRIMERA GUERRA MUNDIAL DE LIEJA A VERSALLES


La cruïlla de la gent | Gisela Pladeveya | girona | Societat | El Punt Avui\nLa cruïlla de la gent La cruïlla de la gent La cruïlla de la gent La cruïlla de la gent + La cruïlla de la gent E-mail\nDes de fa més de dos mesos, desenes de persones tallen cada vespre l’encreuament entre la carretera Barcelona i el carrer Emili Grahit, a Girona\nReclamen que es faci efectiu el mandat popular de l’1 d’octubre del 2017\nEl tall del 20 de febrer, quan els participants van celebrar a peu de carrer el dijous gras i també van organitzar un concurs de disfresses G.P.\nLa cruïlla de la gent La cruïlla de la gent La cruïlla de la gent La cruïlla de la gent La cruïlla de la gent E-mail\n“Si ara deixem el carrer, ja som morts.” Sobre l’asfalt, i absolutament tots els dies entre les vuit i les nou del vespre, desenes de persones es concentren des de fa més de dos mesos a la coneguda popularment com “la cruïlla gironina”. Al llarg d’aquests seixanta minuts, ocupen la calçada en un dels punts més transitats pels vehicles a la ciutat de Girona, que es converteix momentàniament en un inusual oasi: l’encreuament entre la carretera Barcelona i el carrer Emili Grahit. L’objectiu amb què van impulsar aquesta acció perviu i els porta a persistir. El seu propòsit és reclamar que es faci efectiu el mandat popular sorgit del referèndum de l’1 d’octubre del 2017, quan un 90% dels participants van votar a favor de la independència de Catalunya. En el grup d’assidus a la cruïlla gironina hi ha una veïna de Banyoles que explica que mira de participar en el tall tres o quatre vegades a la setmana. “Som com una família i, ara que el procés està molt adormit, és precisament quan cal més que mai que mantinguem el caliu i la flama. En aquesta època de l’any, la gent hiverna, però esperem que amb l’arribada del bon temps, tot torni a revifar”, comentava.\nDijous passat, al seu costat hi havia un veí del barri del Pla de Palau-Sant Pau de la capital gironina, que deia que sumar-se a la iniciativa i donar un cop de mà “no costa res”. Calculava que alguna de les jornades han arribat a reunir-se més d’un centenar de persones i també recordava especialment un dia que els agents de la Policia Municipal van deixar-los allargar el tall una hora més i el van mantenir fins a les deu de la nit. Diversos dels ciutadans que hi acudeixen freqüentment no han fallat ni tan sols en les dates assenyalades, com ara el dia de Nadal o per Cap d’Any. De fet, tampoc es van fer enrere ni durant el temporal Glòria, en què van quedar “xops com ànecs”.\nEl primer tall a la cruïlla gironina es remunta al 16 de desembre del 2019. Un altre dels participants més constants, batejat amb el sobrenom de Llop Estepari, subratlla que intenten programar activitats per a cada nit. S’hi fan concerts de diferents cantautors, xerrades, sardanes i partits de futbol i han rebut múltiples visites, com ara la d’uns motards o la d’una representació del tall que cada vespre té lloc a l’avinguda Meridiana, a Barcelona. A més, van fer celebracions quan el tall viari a Girona va complir els 50 dies, el mes, els dos mesos... i ara ja es fixen l’horitzó dels tres mesos. Entremig, també han festejat els dies assenyalats del calendari. Va ser el cas, recentment, del 20 de febrer, quan, amb motiu del dijous gras, van instal·lar una taula a la confluència dels dos carrers. Al damunt hi havia coques de llardons, una de poma i ratafia. I es va organitzar un concurs de disfresses, a què es van apuntar un vampir, un esquiador, una pubilla del poble, un guerrer, un mestre de taitxí i fins i tot un rei republicà.\nMentre la gent segueixi fidel a la convocatòria i fent que no punxi, la protesta tindrà continuïtat, tal com posen en relleu els assistents. Un d’ells hi afegeix que va ser el Comitè de Defensa de la República (CDR) que va impulsar l’esdeveniment i l’ha aconseguit mantenir, si bé amb el temps “la gent se l’ha fet seu i reclama que continuï”. Un dels lemes de la cruïlla, doncs, és i serà que “el poble ha de decidir”.\nHi ha un nucli molt fidel, un altre que va fluctuant i un tercer que va a la cruïlla esporàdicament. Estan expectants del tall de la Meridiana, després que l’Ajuntament de Barcelona hagi demanat que s’hi posi fi. A Girona, els participants diuen que l’acció “no perilla” i que, si es produeix la situació, “aguantaran i no en faran cas”.\nEl Punt Avui. Girona 24-02-2020, Pàgina 20