Les xeremies – és mediterrani\nEn aquest treball vull explicar com és el meu instrument: una mica d’història, descripció general, afinacions i sobretot anar mostrant les meves teories i opinions que m’han sorgit durant la meva vida com a xeremier.\nHISTÒRIA l DESCRIPCIÓ GENERAL:\nQuan Jaume I va entrar a Mallorca amb la Corona Catalano-Aragonesa ens va portar la llengua i la cultura i una part d’aquesta cultura eren les xeremies (les anomenarem sempre en plural ja què és un instrument format per més d’una xeremia). Des del segle XII al segle XV està documentat què aquestes eren un instrument de Cort.\nAquest instrument és de la família de les cornamuses, és a dir, està format per un sac, un bufador, un grall què farà la melodia i uns bordons què ens faran una nota pedal (normalment hi ha tres bordons i fan do, sol i do’). El grall té índex acústic del do quatre al do cinc (sense entrar en temes de un grall perfectament construït pugui arribar al sol o la cinc) i també té el si tres per davall. Cal afegir què aquestes notes són les de les xeremies (cada cornamusa té el seu índex acústic, escala i afinació). Cada cornamusa té la seva forma però totes consten d’aquestes parts.\nAnem a veure la forma de les xeremies:\n2: Sarró o sac\n4: Bordó gran\n5: Bordons petits o fillols\nA Mallorca, la colla de xeremiers està formada normalment per un xeremier i un flabioler (què també tocarà el tamborí), o varis components de cada un. Les peces que s’interpreten habitualment són des de cercaviles i corregudes (tocades a la festa major de cada poble) a boleros i jotes (utilitzades també per tocar a les tradicionals festes de ball de bot). Hi ha més tipus de repertori però majoritàriament seran d’aquest estil.\nPROBLEMES QUE HE DETECTAT DURANT ELS MEUS ANYS DE XEREMIER:\nPer desgracia, no tenim molta informació de com eren exactament les xeremies (parlant de l’instrument per dedins, mides dels tubs, forats, amplària, etc.). Vull dir que s’ha fet una reconstrucció de l’instrument una mica a ull. Sense encara parlar d’afinacions, anem a comparar les xeremies de ma mare (segle XVIII) amb les meves (edició moderna que es comercialitza ara).\n1. Grall mallorquí antic 2. Grall mallorquí modern 3. Punteiro gallec\nSi observam detalladament aquestes fotografies podem veure que els gralls no tenen res a veure. És a dir, a simple vista pot parèixer que si, però els forats i l’interior de les noves, a l’igual que l’interior dels bordons estan fets una mica a la gallega (i en la meva opinió no hauria de ser així, vull dir, s’hauria d’haver estudiat be els gralls mallorquins antics conservats, comparar-los i fer-ne una reflexió). Quan dic a la gallega em refereixo a la seva manera de fer l’instrument (sense observar la forma en que les peces estan col·locades), és a dir, ells tenen un instrument per tocar més fluix i sense tanta pressió (els tubs son mes estrets i/o curts i les canyes mes primes i/o sensibles).\nPer exemple: si posam una canya tradicional de xeremies de bordó (canya simple) al bordó de les noves es bastant probable que amb el minim error de pressió et boti un harmònic, cosa que no hauria de passar i passa perquè el tub es més estret. Els gallecs no tenen aquest problema amb els harmònics perquè apart que el seu bordó te menys llargària, utilitzen unes brumes (nom que li donam a Mallorca a les canyes simples de bordó) modernes especials.\n1. Brumes tradicionals 2. Brumes modernes\nPer altra banda, si observem el grall mallorquí i el comparem amb el “punteiro” gallec es pot veure clarament la diferència del tu.b. El grall mallorquí agafa un tub més cònic i amb l’acabat molt acampanat. En canvi, el “punteiro” es quasi cilíndric i el que pareix la campana es simplement un reforç per si sofreix un cop no fer perillar la fusta. Això és, com ja he comentat abans, perquè els gallecs cerquen un so més fluix i en canvi les xeremies cerquen un so més estrident.\nUn dels problemes que hi ha aquí també é que no hi ha cap luthier de canyes per grall (canya doble) que les el·labori les canyes com es feien tradicionalment. Per això quasi tothom utilitza canyes construides per gallecs o fetes a Mallorca però a l’estil gallec.\n1. Canya gallega 2. Canya mallorquina\nPerò i si comparem els tres gralls? L’edició moderna del grall mallorquí a quin s’assembla més, al gallec o al mallorquí antic? Suposo que s’hauria d’estudiar molt detalladament.\nSi observem el grall mallorquí antic (a la fotografia no es pot apreciar molt) veurem què alguns forats estan modificats. Això és perquè quan es va construir el grall no estava temperat i quan es va tornar a utilitzar es va modificar una mica per arribar a una afinació temperada decent. Altre apunt a afegir què he observat testejant aquest grall és que amb una inxa de les que es venen ara (com he dit abans, estil gallec) es pràcticament impossible aconseguir una afinació decent. En canvi, si agafem una inxa tradicional mallorquina no ens serà molt complicat aconseguir una afinació perfecta.\nPerò com he dit abans aquest grall té els forats modificats, per tant, abans es tocava amb una altra afinació. Anem a veure com era aquesta afinació:\nHem de partir del punt què els xeremiers més vells que tenim documentats eren homes què simplement heredaren l’instrument i sense saber música començaren a tocar autodidàcticament intentant treure les melodies que sempre havien sentit. Tenim entrevistes escrites amb sis colles. La majoria començaren simplement perquè treballaven de pastors per un senyor i anaven tocant tota la nit ja fos per entretendre’s, no dormir-se o el més important: si el senyor es despertava durant la nit volia sentir el so de les xeremies per comprovar que el seu pastor no s’havia dormit.\nSi escoltem vàries de les gravacions de diferents colles més o menys podem arribar a un punt de partida. Si pensam en el què he dit a l’anterior paràgraf que cap d’aquests tenia la mínima noció de música ens podrem fixar que més o menys totes les notes estan dins el rang de l’escala de do major (pensant què no tenien una oída per cercar la nota exacte). Està clar que la majoria de notes sonen desafinades, però crec que no el suficient com per poder dir que la nota està alterada. El problema el trobem amb el mi que crec que s’acostaria molt al mi bemoll.\nXeremiers de Sa Calatrava (Pep Toni Rubio i Pep Rotger), «Ses Porqueres»\nXeremiers de Muro (Pere Antoni Torrandell i Toni Tomàs), «Jota Falaguera»\nUn apunt molt curiós que vull afegir que no té a veure amb l’afinació és que la colla del poble de Muro el tambor en totes les sonades fa un ritme molt diferent (corxera amb punt i semicorxera)\nEn canvi, si escoltem una gravació de unes xeremies modernes (o el mateix grall antic modificat) podem escoltar perfectament l’escala de do major afinada perfectament.\nGermanes Garí (Antònia i Catalina). Primeres dones xeremieres\nREFLEXIÓ: DECADÈNCIA O RENAIXENÇA?\nAra fa poc més de tretze anys què vaig començar a tocar les xeremies amb un amic què tenia moltes ganes d’aprendre el flabiol i el tamborí. En aquell temps en el meu poble (Ses Salines) hi havia una colla (xeremier i flabioler) que havien començat just feia poc més d’un any. A tota l’illa es podien contar entre trenta i quaranta xeremiers (quan dic xeremiers també em refereixo a flabiolers). Recordo què quan vaig començar vaig estar dos anys aprenent sense sortir a tocar al carrer amb el meu company i l’altra colla del poble i a partir d’aquí vam començar a tocar junts els quatre.\nFa dos anys a la famosa trobada de xeremiers de sa Pobla es van registrar més de cinc-cents xeremiers. Pareix un tema molt satisfactori ja què molta gent esta interessada en l’instrument i van sorgint les ganes d’aprendre’l.\nPerò no tot és positiu. Si es mira des del punt de vista d’un músic, un xeremier professional o simplement un xeremier aficionat què ha volgut aprendre a tocar l’instrument amb molts anys i moltes hores d’estudi estarem tots d’acord en què no és positiu. Avui en dia pots anar per Mallorca i trobar gent que surt al carrer a tocar al poc temps d’haver agafat l’instrument per primer cop.\nAmb això vull arribar a què en la meva opinió l’intrument està molt menyspreat o infravalorat. Crec que no se li està donant la mateixa importància com a un violí o un clarinet. Ja està ben clar que no sortiràs a tocar amb una banda als dos mesos d’haver agafat un clarinet per primer cop.\nFotografia 1: http://www.tourism-mallorca.com/xeremiers/05varis/07mapaXer.html\nFotografia 2: http://www.xtec.cat/ceippladedalt/dcorco/CSUPERIOR/1R/ACTI1/index.html\nFotografia punteiro: http://musicaljr.com/es/punteros/98-puntero-do-granadillo-.html\nFotografies xeremiers: http://pauicandid.blogspot.com.es/p/els-instruments.html\nGravacions de les trobades de xeremiers de sa Calatrava i sa Pobla 1977\nPublicado en Article, Paper.Etiquetado Bagpipe, Balears, History, Mallorca, Tradition, Xeremia.\nPrevious Post El Cant de la Sibil·la\nNext Post De la supervivència a la renaixença dels grallers. El cas de la ciutat de Tarragona.


Proxima FM, Andorre ▷ Écouter le flux radio en direct. Pea.fm\nRadio en direct ▷ Stations de radio ▷ Andorre ▷ Proxima FM\nProxima FM Écouter en direct\nLa ràdio musical dels pirineus. Som el grup de comunicació Nº1 al Pirineu, amb capacitat operativa a Andorra, els Pirineus, Catalunya i Espanya. Des de fa més de 30 anys, creem i difonem continguts de ràdio, televisió, Internet i editorial, proporcionem serveis i productes corporatius, publicitaris i d’infraestructura tecnològica. Proxima FM est une station de radio diffusée en Andorre, au format Rock\nFLAIX FM ANDORRA és l'emissora de ràdio Dance nº1. Pots sintonitzar-nos al 93.8 FM dins de l'àmbit Ràdio Flaixbac Andorra est une station de radio diffusée en Andorre, au format Hits\nFLAIX FM ANDORRA és l'emissora de ràdio Dance nº1. Pots sintonitzar-nos al 93.8 FM dins de l'àmbit Flaix FM Andorra 93.8 FM est une station de radio diffusée en Andorre, au format Hits\nLa ràdio musical dels pirineus. Som el grup de comunicació Nº1 al Pirineu, amb capacitat operativa Proxima FM est une station de radio diffusée en Andorre, au format Rock\nAndorra's national generalist radio station. Entertainment, magazines, competitions, information, R7P est une station de radio diffusée en Andorre, au format Pop


Les cancel·lacions de Ryanair afectaran 10 vols a les Balears fins al 31 d'octubre\nLa companyia al·lega que "s'ha embullat" amb les vacances dels pilots i això l'ha obligada a suspendre uns 2.000 vols en el proper mes i mig\n2 min. Palma 18/09/2017 21:27\nRyanair ha anunciat l'anul·lació d'uns 50 vols diaris durant les properes sis setmanes, ja que suspèn entre 1.500 i 2.000 trajectes aeris fins al 31 d'octubre. El conseller delegat de la companyia Michael O'Leary ha afirmat en un comunicat oficial que " a Ryanair no li falten pilots, però ens hem embullat amb l'assignació de vacances anuals dels pilots al setembre i a l'octubre".\nLes cancel·lacions es van iniciar el 16 de setembre i, de moment, ja han afectat quatre vols que aterraven o partien d'aeroports balears: el 17 de setembre en dues connexions entre Eivissa i Madrid i el 18 de setembre en dos trajectes d'Eivissa a Frankfurt.\nSis trajectes més es veuran afectats en els propers tres dies. Per al 19 de setembre s'han suspès dues connexions entre Maó i Barcelona, per a dia 20 dues més entre Eivissa i Barcelona i per a dia 21 s'han anul·lat dos trajectes entre Palma i Nottingham.\nLa companyia va anunciar que es produirien aquestes cancel·lacions el passat 15 de setembre, tot i que sense concretar en quins trajectes. Aleshores, l'argument de l'empresa va ser millorar la puntualitat, una mesura que a través de les xarxes socials va ser criticada i qüestionada, perquè s’afirma que la suspensió de vols és deguda, en realitat, a la falta de personal.\nRyanair ha informat que contactarà per correu electrònic amb els clients afectats per oferir vols alternatius o el reemborsament del bitllet.\nRyanair cancel·la 22 vols a o des de les Balears demà dimarts


Irresponsable i frívol Puigdemont | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nIrresponsable i frívol Puigdemont\nEl president fugit és un llast i una vergonya per als catalans, independentistes inclosos. La seva oportunista tossuderia només pot portar a la paràlisi política i a la continuació de la ruïna econòmica\n31 DES 2017 - 14:34\tCET\nPuigdemont, durant el seu discurs de Cap d'Any.\nL’independentisme té dret a fer govern. Les tres formacions que van votar en favor de la república catalana el 27-D tenen els diputats per governar i no hi ha cap altra bloc de partits que tingui prou diputats per oposar-s’hi. JxC, ERC i CUP tenen doncs tot el dret a investir un president del seu gust i després la obligació de governar, amb una única i molt important limitació: han de respectar el marc legal estatutari i constitucional que els ha portat a presentar-se a les urnes i a obtenir el mandat de gestió dels seus electors.\nNo hi ha mandat en canvi per proclamar cap república ni per restituir al president destituït Puigdemont a la presidència. El fet de que aquestes tres forces ho hagin posat en el seu programa electoral i que aquest programa hagi obtingut els vots suficients per tenir la majoria absoluta de diputats no constitueix cap mena de plebiscit ni per la república ni per Puigdemont. Si es compten els vots, com l’independentisme ha intentat en altres ocasions, en tenen més els qui no van votar ni per la república ni per Puigdemont. Fins a tal punt que Ciutadans, la primera força política, és la més radicalment contraria a ambdues coses.\nL’independentisme té doncs els diputats per fer govern i per fer-ho cal que es presenti al parlament un candidat disposat a presidir-lo. Puigdemont va fugir i va deixar a l’estacada a la seva gent, al vicepresident Junqueras i a bona part del PDCat, i ara pretén que una votació tan complexa com la del 21-D es converteixi en el mandat per recuperar el despatx que va abandonar abans de que ningú emetés cap ordre d’arrest contra ell.\nEl president destituït és un cas ben característic de la irresponsabilitat i la frivolitat de la qual han fet gala una bona part dels dirigents independentistes. Vol repicar i anar a la processó, o com diuen els francesos, vol la mantega i els diners de la mantega. Pocs polítics han aconseguit arribar tan lluny en la seva inconseqüència. Ara mateix, un polític coherent, en lloc de seguir emetent missatges des de Brusel.les, hagués ja tornat a Barcelona i s’hagués preparat a enfrontar amb totes les conseqüències les seves responsabilitats davant de la justícia. Des de la nova situació hagués tingut molta més autoritat per demanar el vot d’investidura a la presidència de la que té ara, quan no se sap on comença la seva defensa jurídica i on acaben la seva proposta política, o la seva rivalitat i el seu joc brut amb un Junqueras que, per contrast, s’està convertint en exemple de coherència i de dignitat.\nCarles Puigdemont, al contrari del que ell predica, és l’autèntic president de l’article 155. L’aplicació d’aquest article de la Constitució, que ell va provocar, és el que li ha donat una nova vida política, després d’haver fallat estrepitosament a tothom, als qui volien que convoqués eleccions i als qui volien que s’hagués comportat com una persona decent i moral després de protagonitzar un fet tan greu com proclamar la república per a continuació abandonar el Palau i el Govern. La seva astúcia rocambolesca no deixa de ser una mascarada per fugir de les acusacions de traïció i de covardia.\nEl president fugit és ara un llast i una vergonya pels catalans, independentistes inclosos. La seva persistent i oportunista tossuderia només pot portar a la paràlisi política i a la continuació de la ruïna econòmica iniciada aquesta tardor, després de les nefastes jornades parlamentàries del 6 i 7 de setembre. La restitució absurda que demana en el càrrec que va abandonar amb nocturnitat i alevosia és el pitjor servei que pot fer a Catalunya, perquè comportaria el manteniment del 155 i impedeix per tant la plena recuperació de l’autonomia. El mandat en forma de comminació per restituir-lo a la presidència és tan inexistent com el de les eleccions suposadament plebiscitàries del 27-S de 2015 i després del fals plebiscit de l’1-O respecte a la declaració unilateral d’independència que es va fer el 27-O.\nLa proposta de Puigdemont és seguir en l’agonia inacabable del procés prorrogat infinitament en nom d’un projecte que ja no té ni rumb ni fesomia i viu només de la seva oposició cada cop més irracional al sistema constitucional espanyol i al Govern de Rajoy. El millor que podria fer Puigdemont és deixar de martiritzar als catalans amb els seves ocurrències i propostes ridícules de repúbliques virtuals governades des de les xarxes, que contribueixen al desprestigi de Catalunya i de les seves institucions, i en res fan avançar, al contrari, la causa que diu defensar.


EXCURSIÓ A CAVALL a la PLATJA | Des de Calella - Maresme\n/Excursió a cavall fins la PLATJA | Des de Calella\nDisponibilitat: des de 11/12/2019 fins a 22/03/2020\nRuta a cavall pel Parc Natural Montnegre i la platja de Sant Pol de Mar\nUna increïble itinerari a cavall per a persones amb experiència que dura 4 hores la qual comença a Calella - Maresme i que ens permetrà fer un gran recorregut allom d'un cavall de la manera més ecològica i sostenible possible.\nEs tracta d’un itinerari a cavall per la part baixa del Parc Natural del Montnegre i de la Serralada Litoral\nEl punt de trobada on iniciarem aquesta ruta serà al nostre centre d'equitació situat a 1 km de Calella.\nDes d’allà anirem passejant pels camins de terra i pistes al mig del bosc fins a un municipi anomenat St. Cebrià de Vallalta. Ens el punts més aerís d'aquesta part de la ruta gaudirem de grans panoràques i de vistes al mar i un cop ja baixem, ens arribarem fins a Sant Pol de Mar, un bonic poble de pescadors amb un encant especial, el un cop arribats visitarem la platja amb els cavalls mentre contemplem la bellesa d'aquesta petita vila costanera\nDurant la ruta a cavall, també hi ha una parada programada en un conegut bar del poble on farem el vermut, un refresc o una cervesa.\nUna experiència sens dubte única i del més completa és la que us espera reservant aquesta activitat amb Sportravelling\nCondicions de Excursió a cavall fins la PLATJA | Des de Calella\nVeure condicions generals de contractació o Polítiques de cancel·lació de Excursió a cavall fins la PLATJA | Des de Calella\nAquesta activitat està disponible durant la temporada d'hivern des del mes de novembre fins al mes de març.\nLa ruta té una una duracióaproximada d'unes 4 hores.\nNomés està disponible per a jinets amb experiència amb un pès inferior a 90kg\nPer confirmar la reserva haureu de ser com a mínim 2 persones.\nRoba càlida durant l'hivern (paravent i impermeable)\nCrema solar (estiu)\nCalçat còmode -> bota o calçat esportiu\nImprescindible dur pantaló llarg


Soft shell ciclisme GORE BIKE WEAR Phantom 2.0 So Jacket JWPHAM9908 | Walashop.com\nPhantom 2.0 So Jacket\tSoft shell Windstopper de ciclisme per home\t-20%Descompte\tsku: JWPHAM9908 BLACK/NEON YELLOW\tSpecial Price\nPhantom 2.0 So Jacket\tUna per a tot. Versàtil i garantida jaqueta desmuntable WINDSTOPPER® Soft Shell per a ciclistes ambiciosos. Jaqueta que aïlla del vent, samarreta de màniga curta i armilla. Tot en un.\nAplics de stretch per llibertat òptima de moviment\nButxaques dorsals laterals lleument en diagonal per millor accés.\nPes 498 gr.\nOfereix total protecció contra el vent i màxima transpirabilitat, combinant la comoditat de la capa mitjana suau i la resistència a l'aigua del folre en la mateixa peça. WINDSTOPPER® Soft Shell manté la comoditat i la llibertat de moviment necessàries per a un major rendiment en diferents activitats de ciclisme i condicions climàtiques.\nPoliester 100%, membrana Winstoppper®, polièster 100%\nElasticitat: polièster 92%, elastà%, membrana Winstopper®, poliamida 85%, elastà 15%.\tFitxa tècnica


En marxa el VI Premi Font de Santa Caterina de Microcontes - Ajuntament de Montornès del Vallès\nPortada > Comunicació > Notícies > En marxa el VI Premi Font de Santa Caterina de Microcontes\nEn marxa el VI Premi Font de Santa Caterina de Microcontes\nL’Ajuntament i l’Oficina de Català de Montornès han convocat, un any més, un dels certamens literaris més importants del municipi. Enguany hi haurà dos premis, un de 350 euros per al microconte guanyador, i un accèssit de 150 euros. Les obres es poden presentar fins al 23 d’octubre\nAmb l’objectiu de promoure la sensibilitat per l’art, el gust per les lletres i l’ús de la llengua catalana, per sisè cop, s’ha convocat el Premi Font de Santa Caterina de Microcontes.\nEl concurs, impulsat per l’Oficina de Català i la regidoria de Cultura de l’Ajuntament cada dos anys, està adreçat a persones majors de 16 anys. La temàtica és lliure i els relats han d’estar escrits en llengua catalana.\nCoincidint amb les festes de Sant Sadurní, el 26 de novembre es farà l’acte de lliurament dels premis en què es llegiran alguns dels microcontes proposats pel jurat. El millor microconte s’emportarà un premi de 350 euros, mentre que l’accèssit en rebrà 150.\nLa cinquena edició del certamen, que va tenir lloc al 2013 i va reunir 159 contes participants, va premiar Immaculada Torné com a guanyadora i a Sílvia Riera com a accèssit.\nBases del VI Premi Font de Santa Caterina de Microcontes (PDF, 672 kB)


Jaume Plensa, el CAP del Gòtic i les Pageses de la Boquer...\nInici | Notícies | Jaume Plensa, el CAP del Gòtic i les Pageses de la Boqueria, són els Ramblistes d’Honor 2020\nJaume Plensa, el CAP del Gòtic i les Pageses de la Boqueria, són els Ramblistes d’Honor 2020\nEl pròxim dilluns, 14 de desembre, Amics de La Rambla lliurarà els guardons de Ramblista d’Honor a Jaume Plensa, al CAP del Gòtic i a les Pageses de la Boqueria.\nEl Jurat que ha escollit els Ramblistes d'Honor aquest any està format per: Sergi Dòria, Carles Escolà, Jordi Fernández, Miquel Molina, Joan Oliveras, Valentí Oviedo, Ana Pantaleoni, Ramon Pellicer, Roser Tiana, Sergi Vicente i el president d’Amics de La Rambla, Fermín Villar.\nEl jurat dels guardons de Ramblista d'Honor, un cop valorades totes les candidatures presentades i després de tres votacions, ha decidit atorgar els guardons de Ramblista d'Honor a les Pageses de la Boqueria, a Jaume Plensa i al Cap del Gòtic\nPAGESES DE LA BOQUERIA\nLa Junta Directiva d’Amics de La Rambla ha volgut atorgar a les Pageses de la Boqueria el guardó de Ramblista d’Honor en reconeixement a la seva tasca i la seva vocació de servei als veïns de La Rambla i de Barcelona. Tant la Junta d’Amics de La Rambla com el Jurat dels guardons han volgut destacar també la seva feina indispensable en aquest any tan difícil que coincideix amb el 180 aniversari del Mercat de la Boqueria.\nEl Jurat dels guardons de Ramblista d’Honor ha atorgat a Jaume Plensa el guardó de Ramblista d’Honor en reconeixement a la seva obra artística i al seu paper en la internacionalització de la cultura feta a Barcelona.\nCAP DEL GÒTIC\nEl Jurat dels guardons de Ramblista d’Honor ha atorgat el guardó al CAP del Gòtic en reconeixement a la seva contribució a la salut dels veïns de La Rambla i del barri Gòtic i a la seva vocació de servei. El jurat dels guardons ha volgut destacar especialment la seva feina aquest any 2020.\nAquest any, i seguint les indicacions de les autoritats sanitàries, l’acte de lliurament no estarà obert al públic.


Un conte de Noël - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDrama sobre una família que ha de lluitar contra una rara malaltia genètica, per la qual han perdut ja un fill i perdran un altre membre de la família si no troben un donant compatible de medul·la òssia.\nÉs una història de família, que barreja amb encert el drama amb l'humor, la sensibilitat amb la rudesa, i que es beneficia d'un repartiment rodó. Una estructura copiada de les pel·lícules còmiques mudes treu ferro als drames que viu una família en la qual un dels fills va morir de càncer als sis anys, la matriarca sofreix la mateixa malaltia i el nét gran presenta tendències suïcides. Un drama en tota regla suavitzat amb tocs de comèdia i alguna imatge surrealista.\nRomain Goupil: el psicoanalista\n↑ La Vanguardia 17 de maig de 2008\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Un_conte_de_Noël&oldid=22011375»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 set 2019 a les 19:35.


És allò tan amanit de “la participació”. Si més no hem avançat, ja que ara tots en parlen i pocs hi creuen, pas previ a que en parlin i hi creguin. En general, sobre tots els temes cabdals (ja ho sabem tots: estació, biomassa, reforma del centre) el que es discuteix és més la forma que el fons. Possiblement hi haurà un percentatge similar de gent que vol la biomassa com la que no (l’eterna lluita ecologia-economia), pot haver-hi un percentatge de gent similar a la que li agraden les reformes del centre o que no (sobre l’estètica sempre hi ha discrepàncies), o gent que vol l’estació aquí o allà… però quins són aquests percentatges? No ho sabem, perquè ningú ens ho ha preguntat. Com que només fan soroll els que estan en contra, no sabem mai si n’hi ha que estan a favor ni quants en són, perquè aquests no s’organitzen. Ningú és tant beneit d’exposar-se a fer la “Plataforma per l’Eliminació del Sauló” o la “Unió Cremem les Naus per la Biomassa” a risc de crear un veritable cataclisme ciutadà.\nDes de fa temps es demana que ens escoltin, que puguem dir-hi la nostra amb una participació “real” i que, de la mateixa manera, els polítics s’enfrontin a allò que van proposar, allò que van fer i allò que prometen pel futur. Que les decisions no siguin un “decideixo i em tanco al despatx, que ja passarà la marea” ni que tampoc els caps visibles dels partits s’ho mengin tot. Ni tampoc que l’oposició simplement s’hi oposi pel fet de ser oposició, sinó que, si és positiu per a tots, no té perquè estar-ne en contra… però clar! Fem tacticisme polític abans que fer el millor pel poble. En això el període pre-moció en va ser un exemple claríssim: vàrem perdre un any pel bloqueig de l’oposició que, per a més INRI encara era de bonança i es podien fer coses. Els tres següents han sigut de desastre econòmic i el temps perdut ja no l’hem recuperat.\nÉs per això, perquè tots responguin del que han fet i ens expliquin què faran, desitgem que La Garriga Digital.cat reculli la proposta d’organitzar un debat que s’ha fet en aquest espai. Estarem expectants per saber com es desenvolupa tot plegat, però si aconseguim aquest acte, la democràcia en el nostre poble haurà fet una passa molt important: la gent podrà donar la seva opinió als que manen i aquests podran contestar i explicar totes les seves actuacions.\nA aquest acte democràtic només s’hi pot negar qui tingui alguna cosa a amagar.


Edu Lacueva | Dinàmic Crescendo | Rubí\nNascut a Barcelona, va trepitjar per primer cop un escenari als 9 anys, desde llavors, va embarcar-se cap al món artístic desde petit. D'aquesta manera, va iniciar-se al teatre de text a l'edat dels 10 anys, però no va ser fins als 16 anys que va pujar a un escenari per ballar i cantar en una versió del musical Notre Dame de Paris. Aquest fet el va portar a estudiar Dansa i Comèdia Musical Professional a l'escola Coco Comin, especialitzant-se en dansa jazz. A més va voler investigar altres formes de dansa i és per això que es va endinsar en la dansa contemporània, formant-se amb grans mestres com Aixa Guerra, Miquel Barcelona, Laia Santanach i Natalia Vinyes entre altres.\nMentrestant, ha treballat com a ballarí al musical infantil Les Voyages de Gulliver a la seva gira francesa, al espectacle Buluruè C'est ci bon al hotel La Pinta a Sitges. Forma part de l'elenc del musical Per sobre de totes les coses (Bare, A pop-opera) dirigit per Daniel Anglès, com a Swing masculí. Participa, a més, junt amb el Béjart Ballet de Lausanne, al Festival Castell de Peralada 2015 a la peça Boléro coreografiada per Maurice Béjart.\nForma part, també, del cos de ball de l'espectacle familiar El Mago de Oz. Més endavant, s'incorpora a Saga Producciones amb el musical La Jaula de Grillos, al Teatro Flumen de València.\nTot seguit entra a formar part de la companyia del musical Gisela y El Libro Màgico com a ballarí, i també al cos de ball pels concerts de Gisela. S'incorpora al cos de ball de la Festa dels Súpers en gira per Catalunya.\nA la televisió ha ballat, en varies ocasions, al programa Els Matins de TV3, a mà de Coco Comin, i a Polònia de Minoria Absoluta. També col·labora a la sèrie Polseres Vermelles. A més, participa també a diferents esdeveniments i espectacles de dansa, a diferents racons de la geografia catalana.\nJAZZ, CLIPDANCE I TALLERS TEATRE MUSICAL\nDinàmic Crescendo S.L. © 2020 Rubí, Barcelona. Tots els drets reservats. Política de privacitat.


Llei de la Segona Oportunitat i segon habitatge\nLibertad Sin Deudas / LLei Segona Oportunitat / Com pot afectar-me la Llei de la Segona Oportunitat si tinc un segon habitatge?\nEn general, si t’aculls a la Llei de la Segona Oportunitat i arribes a la fase de Concurs Consecutiu (fase 2 del mecanisme), els immobles que tinguis en propietat se subhastaran en la liquidació.\nNo obstant això, en alguns casos el jutge pot decidir que conservis l’habitatge habitual, si es donen certes condicions (no és una possibilitat segura).\nPerò si es tracta d’un segon habitatge, estigui o no lliure de càrregues, entraria en la liquidació sense que, en principi, hi hagi opcions de mantenir-lo. Això suposaria normalment la seva venda en subhasta (excepte que pugui pactar-se una cessió –dació en pagament– als creditors).\nEn tot cas, si el deutor és propietari d’altres habitatges (vacances, heretats, d’inversió …), pot estudiar la seva venda per atendre els seus deutes. D’aquesta manera no necessitaria acollir-se a la Llei de Segona Oportunitat. Així evitaria demandes, embargaments i finalment acabar en un concurs.


Fernando Pindado s’estrena com a comissionat de Participació de l’Ajuntament de Barcelona amb un objectiu clar: “Procurar que tota la implicació ciutadana en accions públiques sigui més eficaç”\n4 min. Barcelona 13/09/2016 07:45\n651x366 Fernando Pindado: “La festa de la Mercè mostrarà l’energia amagada de la ciutat” / CRISTINA CALDERER Fernando Pindado: “La festa de la Mercè mostrarà l’energia amagada de la ciutat” / CRISTINA CALDERER\nFernando Pindado (Barcelona, 1955) s’estrena com a comissionat de Participació de l’Ajuntament de Barcelona amb un objectiu clar: “Procurar que tota la implicació ciutadana en accions públiques sigui més eficaç”, ja que la considera massa “esbiaixada de les institucions”. Pindado encara el nou càrrec amb ganes, “molta empenta” i alhora convençut de saber com s’ha de fer per aconseguir que hi hagi més presència de les accions ciutadanes en l’agenda política. La seva carta de presentació serà l’ Associa’t a la festa!, la mostra d’entitats que tindrà lloc durant les Festes de la Mercè.\nQuè caracteritzarà la fira d’associacions d’enguany?\nL’any passat la Mostra d’Associacions va complir el seu vintè aniversari i les entitats ens van demanar donar una nova mirada a aquesta activitat. La festivitat que caracteritza la Mercè provocava que la mostra perdés força i per això vam decidir que l’eix de la trobada d’aquest any fossin les activitats de les entitats. Volem visualitzar què fan de manera activa, amb actes, no en una paradeta passiva. No és només un canvi de nom sinó de concepte.\nPer què es manté l’escenari tradicional de plaça Catalunya?\nLa manca de temps ha impossibilitat que traslladéssim la fira de la plaça Catalunya a un altre lloc, però un cop s’acabi la festa d’aquest any farem una valoració amb les entitats sobre els canvis produïts i el seu efecte per trobar el lloc més adient entre tots. Tot i així, que l’escenari sigui el mateix ens permetrà veure els errors, les sensacions i l’impacte de la nova mostra, que és més viva. No podem jugar a dispersar l’activitat fins que quedi clar quin projecte estem construint.\nEl nou concepte ha propiciat que aquest any hi hagi més entitats?\nEn part, sí. El canvi de rumb que ha pres la mostra ha sigut proposat pel Consell d’Associacions. A banda, aquest any també tindrem més entitats perquè a les altres edicions eren un nombre fix de paradetes i enguany les entitats aniran rotant en un mateix espai, cosa que permet més moviment i més capacitat. Al capdavall, donar suport a aquestes associacions és una obligació institucional que tenim. El redisseny de la plaça i l’absència de contractació d’espectacles ha permès que la despesa econòmica d’aquest any no superi els 350.000 euros, mentre que l’any passat s’hi van destinar uns 500.000.\nLa mostra pretén que la gent posi cara a les associacions?\nLes associacions no volen fotografies, però sí que volen que la gent sàpiga què fan. La ciutat funciona cada dia amb diferents energies i una és la ciutadana, oculta. Amb les Festes de la Mercè d’aquest any mostrarem l’energia amagada de la ciutat. Aquesta energia és la que organitza esdeveniments des de la comunitat i per a la comunitat. El nostre objectiu és, doncs, fer-la aparèixer en tres dimensions.\nEl nou espai aconseguirà més connexió entre les entitats?\nSerà un efecte col·lateral. Si les entitats comparteixen espais, es coneixeran i es relacionaran. Molts projectes dels barris d’aquesta ciutat han nascut per la interrelació entre entitats, perquè l’energia ciutadana és creadora. L’efecte d’aquesta interacció entre entitats farà que s’adonin dels punts en comú i això les engresqui a endegar projectes nous conjunts. És un efecte volgut, però no l’objectiu principal. El que busquem és que les associacions s’assocïin entre elles, i que la gent s’apunti a aquestes entitats.\nL’ Associa’t serà també un punt de trobada entre l’Ajuntament i les entitats?\nNo, de punts de trobada en tenim molts durant l’any i en volem construir més. Nosaltres aquí només posem la maquinària necessària perquè les entitats es corporativitzin, ja que el teixit associatiu de la ciutat és molt fort. A més a més, aquest no és ni l’espai ni el lloc perquè l’Ajuntament expliqui què fa. Nosaltres només volem facilitar que les entitats es donin a conèixer.\nQuè busca, doncs, l’Ajuntament amb la presència dels projectes Millor adopta! i BCN antimasclista: còmics contra el sexisme ?\nEl primer va ser escollit d’una llarga llista, mentre que el segon és evident. Estem vivint una situació complexa arreu i per això hem decidit traslladar també a la plaça Catalunya la campanya de sensibilització contra la violència masclista.


Vania King - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n3 febrer 1989 (32 anys)\nMonterey Park (Califòrnia)\n5 juliol 2006 –\n269–250 1 50 (2006)\n324–204 15 3 (2011)\n- Duke Blue Devils women's tennis (en)\n2006- equip dels Estats Units a la Copa Federació\n2006 Copa Federació 2006\nVania King (2014)\nVania King (xinès tradicional: 金久慈, xinès simplificat: 金久慈, pinyin: Jīn Jiǔcí, Monterey Park, Califòrnia, 3 de febrer de 1989) és una extennista professional estatunidenca que va destacar en la categoria de dobles femenins.\nEn el seu palmarès destaquen els dos títols de Grand Slam en tres finals disputades: Wimbledon i US Open (2010) amb Iaroslava Xvédova com a parella. Va jugar un total de tres finals de Grand Slam en dobles femenins, i una més en dobles mixts. Va acumular un total de 15 títols de dobles femenins que li van permetre arribar al tercer lloc del rànquing de dobles mundial, i també en va guanyar un individualment, arribant al 50è lloc del rànquing.\nVa formar part de l'equip estatunidenc de la Copa Federació i fou finalista en l'edició de 2009.\n3.2 Dobles femenins: 33 (15−18)\nEls seus pares, David i Karen, són originals de Taiwan i l'any 1982 es van traslladar als Estats Units. Ella és la petita de quatre germans: Phillip, Mindy i Ivana.\nGuanyadora 1. 2010 Wimbledon Iaroslava Xvédova Ielena Vesninà\nGuanyadora 2. 2010 US Open Iaroslava Xvédova Liezel Huber\nFinalista 1. 2011 US Open Iaroslava Xvédova Liezel Huber\nFinalista 1. 2009 Roland Garros Marcelo Melo Bob Bryan\nLiezel Huber 7−5, 6−7(5), [7−10]\nTier IV i V (1−0) International (0−2)\nGuanyadora 1. 15 d'octubre de 2006 Bangkok, Tailàndia Dura Tamarine Tanasugarn 2−6, 6−4, 6−4\nFinalista 1. 22 de setembre de 2013 Canton, Xina Dura Zhang Shuai 6−7(1), 1−6\nFinalista 2. 7 d'agost de 2016 Nanchang, Xina Dura Duan Yingying 6−1, 4−6, 2−6\nDobles femenins: 33 (15−18)[modifica]\nTier I (1−1) Premier Mandatory (0−0)\nTier II (0−0) Premier 5 (1−1)\nTier III (4−3) Premier (1−4)\nTier IV i V (1−1) International (5−7)\nFinalista 1. 1 d'octubre de 2006 Canton, Xina Dura Jelena Kostanić Tošić Li Ting\nSun Tiantian 4−6, 6−2, 5−7\nGuanyadora 1. 8 d'octubre de 2006 Tòquio, Japó Dura Jelena Kostanić Tošić Chan Yung-Jan\nGuanyadora 2. 15 d'octubre de 2006 Bangkok, Tailàndia Dura Jelena Kostanić Tošić Mariana Díaz-Oliva\nNatalie Grandin 7−5, 2−6, 7−5\nFinalista 2. 4 de febrer de 2007 Tòquio Dura Rennae Stubbs Lisa Raymond\nSamantha Stosur 6−7(6), 6−3, 5−7\nGuanyadora 3. 14 de maig de 2007 Fes, Marroc Terra batuda Sania Mirza Andreea Ehritt-Vanc\nGuanyadora 4. 19 de setembre de 2007 Calcuta, Índia Dura Al·la Kudriàvtseva Alberta Brianti\nMaria Korítseva 6−1, 6−4\nFinalista 3. 2 d'octubre de 2007 Canton (2) Dura Sun Tiantian Peng Shuai\nYan Zi 3−6, 4−6\nFinalista 4. 7 d'octubre de 2007 Tòquio Dura Chan Yung-Jan Sun Tiantian\nYan Zi 6−1, 2−6, [6−10]\nFinalista 5. 10 de febrer de 2008 Pattaya, Tailàndia Dura Hsieh Su-wei Chan Yung-Jan\nGuanyadora 5. 21 de setembre de 2008 Tòquio Dura Nàdia Petrova Lisa Raymond\nGuanyadora 6. 2 de novembre de 2008 Quebec, Canadà Dura Anna-Lena Grönefeld Jill Craybas\nGuanyadora 7. 11 de gener de 2009 Brisbane, Austràlia Dura Anna-Lena Grönefeld Klaudia Jans\nGuanyadora 8. 14 de setembre de 2009 Quebec (2) Dura Barbora Záhlavová-Strýcová Sofia Arvidsson\nGuanyadora 9. 14 de febrer de 2010 Memphis, Estats Units Dura Michaëlla Krajicek Bethanie Mattek-Sands\nFinalista 6. 7 de març de 2010 Monterrey, Mèxic Dura Anna-Lena Grönefeld Iveta Benešová\nBarbora Záhlavová-Strýcová 6−3, 4−6, [8−10]\nFinalista 7. 18 d'abril de 2010 Charleston, Estats Units Terra batuda Michaëlla Krajicek Liezel Huber\nNàdia Petrova 3−6, 4−6\nGuanyadora 10. 22 de maig de 2010 Estrasburg, França Terra batuda Alizé Cornet Al·la Kudriàvtseva\nFinalista 8. 19 de juny de 2010 's-Hertogenbosch, Països Baixos Gespa Iaroslava Xvédova Al·la Kudriàvtseva\nGuanyadora 11. 3 de juliol de 2010 Wimbledon, Regne Unit Gespa Iaroslava Xvédova Ielena Vesninà\nGuanyadora 12. 13 de setembre de 2010 US Open, Estats Units Dura Iaroslava Xvédova Liezel Huber\nFinalista 9. 6 de març de 2011 Monterrey (2) Dura Anna-Lena Grönefeld Iveta Benešová\nBarbora Záhlavová-Strýcová 7−6(8), 2−6, [6−10]\nFinalista 10. 15 de maig de 2011 Roma, Itàlia Terra batuda Iaroslava Xvédova Peng Shuai\nGuanyadora 13. 21 d'agost de 2011 Cincinnati, Estats Units Dura Iaroslava Xvédova Natalie Grandin\nFinalista 11. 11 de setembre de 2011 US Open Dura Iaroslava Xvédova Liezel Huber\nFinalista 11. 16 d'octubre de 2011 Osaka, Japó Dura Iaroslava Xvédova Kimiko Date-Krumm\nGuanyadora 14. 22 d'octubre de 2011 Moscou, Rússia Dura (i) Iaroslava Xvédova Anastassia Rodiónova\nGalina Voskoboeva 7−6(3), 6−3\nFinalista 13. 16 de juliol de 2012 Stanford, Estats Units Dura Jarmila Gajdošová Marina Erakovic\nHeather Watson 5−7, 6−7(7)\nFinalista 14. 23 de juliol de 2012 Carlsbad, Estats Units Dura Nàdia Petrova Raquel Kops-Jones\nAbigail Spears 2−6, 4−6\nFinalista 15. 23 de setembre de 2012 Seül, Corea del Sud Dura Akgul Amanmuradova Raquel Kops-Jones\nAbigail Spears 6−2, 2−6, [8−10]\nFinalista 16. 21 de setembre de 2013 Canton (3) Dura Galina Voskoboeva Hsieh Su-wei\nPeng Shuai 3−6, 6−4, [10−12]\nFinalista 17. 12 d'abril de 2014 Bogotà, Colòmbia Terra batuda Chanelle Scheepers Lara Arruabarrena\nCaroline Garcia 6−7(5), 4−6\nGuanyadora 15. 9 de gener de 2016 Shenzhen, Xina Dura Monica Niculescu Xu Yifan\nFinalista 18. 19 de juny de 2016 Birmingham, Regne Unit Gespa Al·la Kudriàvtseva Karolína Plísková\nBarbora Strýcová 3−6, 6−7(1)\nFinalista 1. 24 de maig de 2009 Roland Garros, França Terra batuda Marcelo Melo Bob Bryan\nFinalista 1. 7−8 de novembre de 2009 Copa Federació, Reggio Calabria, Itàlia Terra batuda Alexa Glatch\nRoberta Vinci 0−4\nOpen d'Austràlia A A 1R 1R A 2R 2R 3R 1R 1R A 2R 1R A 0 / 9 5 – 9\nRoland Garros A 1R 1R 2R A 1R 3R 2R 2R 1R A Q2 A 1R 0 / 9 5 – 9\nWimbledon A 2R 1R 1R 2R 1R 1R 1R 1R 1R A Q3 A A 0 / 9 2 – 9\nUS Open 2R 2R 1R 1R 3R 2R 3R 1R 1R 2R 1R 2R A 2R 0 / 13 10 – 13\nRànquing a final d'any 202 50 107 129 79 86 76 70 84 112 466 79 487 380 269 – 250\nOpen d'Austràlia A A 2R 1R 1R 2R 1R QF 1R 2R A QF 3R QF 1R 1R 0 / 12 14 – 12\nRoland Garros A 1R 1R 1R 3R 2R SF QF 3R 1R A 1R A 3R A A 0 / 11 14 – 11\nWimbledon A 1R 1R 3R QF G 2R 1R 3R 1R A 2R A 3R A NC 1 / 11 17 – 10\nUS Open 2R 2R 1R 1R 3R G F 3R 2R 3R 2R 3R A 1R SF A 1 / 14 28 – 13\nWTA Championships A A A A A SF SF A A A A A A A A NC 0 / 2 0 – 2\nRànquing a final d'any 357 59 27 34 32 4 6 22 51 77 271 23 92 36 80 – 319 – 201\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Vania King\nVania King a la WTA (anglès)\nVania King a la Federació Internacional de Tennis (anglès)\nVania King al lloc web de la Copa Federació de tennis (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Vania_King&oldid=29297947»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 gen 2022 a les 19:37.


cnxarc: El conjunt de fotos més votades.\nEl conjunt de fotos més votades.\nA l'exposició fotogràfica "El nostre poble" també hem fet un recompte de l'alumne/a més votat, ja que cadascun dels participants aportava 3 fotografies. El conjunt de les tres fotos més votades corresponen a l'alumna Sònia Costa.\nI són aquestes:


Societat Catalana de Genealogia - Preguntes per a principiants\nPREGUNTES I RESPOSTES PER A PRINCIPIANTS EN GENEALOGIA\n1. Quant temps trigaré a fer la meva genealogia?\nDepèn, de fet, de moltes coses o aspectes i és gairebé impossible de respondre amb exactitud, perquè hi ha molts casos o factors diferents. Considerem-ne alguns:\nEl temps i l'energia que hi dedicareu:\nTeniu altres activitats o afeccions ? Dedicareu tot el temps lliure en exclusiva a la genealogia?\nDepeneu d'un sou? Sou jubilat? Quant temps lliure teniu? Etc.\nLa localització de les vostres arrels\nSi viviu a la mateixa zona o comarca dels vostres avantpassats, us serà més fàcil d'anar a l'Ajuntament (Jutjat de Pau), a la parròquia, a l'arxiu comarcal o diocesà, més endavant. Si viviu lluny, només podreu fer recerques desplaçant-vos durant les hores lleures, matins o tardes, o durant les vacances. Si la zona o comarca que us interessa ha sofert incendis o destruccions a causa de les guerres, o altres incidents, les dificultats seran més grans. Malgrat tot, no us desencoratgeu!\nSi alguns dels vostres avantpassats eren estrangers, la situació pot variar segons el país que fossin, de l'estat de conservació o situació dels fons dels arxius, dels vostres coneixements de la llengua en qüestió i de l'època de l'emigració, etc.\nLes característiques de la vostra família\nSi els vostres avantpassats estan tots concentrats en una mateixa zona geogràfica, les troballes seran evidentment més ràpides que si estan dispersats. Si alguns dels vostres avantpassats pertanyen a grans famílies, trobareu possiblement publicacions genealògiques que en parlin. Advertència: Cal comprovar totes les dades d'altri.\nQuin tipus de genealogia voleu fer?\nLa genealogia ascendent només dels avantpassats que portin el vostre cognom (és la genealogia ascendent "agnàtica") que exigeix menys feina que la genealogia ascendent de tots els vostres avantpassats (és la genealogia ascendent per "quarters" - sistema Sousa-Stradonitz -).\nLa genealogia descendent és una tasca més vasta encara. Haureu identificat "x" parelles d'avantpassats. Establireu aleshores la seva descendència limitant-vos només a les persones que portin el cognom d'origen interessant-vos per totes, sigui quin sigui el seu cognom. De fet, segons les possibilitats que tingueu, "barrejareu" segurament aquests diferents objectius...\n2. Quines despeses tindré per fer una genealogia?\nTindreu diferents tipus de despeses, de les quals algunes ben variables segons el marc de les vostres recerques (pròximes o a distància):\nArticles de papereria: Llibretes, quaderns d'anelles, fulls, carpetes, dossiers, arxivadors, fitxes, bosses transparents, sobres...\nDespeses de informàtica (eventualment).\nDespeses de fotocòpia/reproducció.\nDespeses de correus i de comunicació (franqueig, telèfon, e-mail, fax).\nDespeses de documentació: Un o diversos llibres d'iniciació i més endavant obres especialitzades.\nSubscripcions a revistes de genealogia o de disciplines afins.\nDespeses d'adhesió a alguna o més associacions genealogiques. L'adhesió sol incloure l'abonament al butlletí publicat per l'associació.\nDespeses de recerca eventuals: a la Internet o honoraris d'un professional.\nDespeses de desplaçament : cotxe propi o transport públic, restauració, allotjament...\n3. Com puc començar a treballar a casa?\nPodeu fer genealogia d'una certa manera\nPrimer marcant les vostres fotografies de la família i personals. Dins d'uns decennis, apreciareu (i els vostres descendents també) tenir documents "històrics" de tal forma (data, lloc, identitats) que els podreu aprofitar fàcilment. No marqueu mai darrera una foto "Jo i la meva cosina a la vora del mar" sinó de forma llegible i permanent "Tamariu - juliol 1967 - Joan Colom i Vendrell amb/i Clara Puig i Font" Com més dades millor. Aprofiteu les reunions familiars o feu consultes amb la família, pares, avis, oncles, ties i cosins per prendre nota de tot ja que les informacions que us donin després les hareu de comprovar. Treballar per correspondència en la mesura que sigui possible utilitzant les possibilitats de la Internet i de la Web.\nÉs molt convenient de mirar, catalogar i buidar totes les dades que ens interessen de la documentació que pot guardar la família, com ara: Còpies d'actes o partides, esqueles, recordatoris, carnets, llibres de família, escriptures de tota mena... Gairebé tots els papers porten dades i dates de persones.\n4. Cal desplaçar-se? Es pot treballar per correspondència?\nEfectivament, es poden fer els primers passos per correspondència demanant còpies (demaneu-les sempre literals) d'actes als Ajuntaments o als Jutjats de Pau (Registre Civil) però no oblideu mai que els jutjats tenen el deure de posar a la vostra disposició els seus arxius i donar-vos o enviar-vos còpies de les actes que demaneu. Cal, doncs, tenir paciència quan s'espera una resposta.\nLes actes dels Jutjats a Espanya són gratuïtes, però a vegades cal pagar el franqueig. Els funcionaris no tenen perquè fer les recerques per vosaltres (a no ser que tingueu la sort de trobar un apassionat per la genealogia). No abuseu, doncs, demanant desenes d'actes : si veritablement heu trobat "la bona parròquia/jutjat", procureu anar-hi personalment, i coneixeu el plaer de fer les descobertes in situ.\nSigueu pacient, discret i educat.\nLes coses que demaneu millor que siguin escrites a màquina o impressora.\nCal que les dades i dates com més exactes millor en les vostres comandes.\nCal incloure els segells necessaris (cupons de resposta internacional per l'estranger) per encoratjar la resposta.\nPel que fa als Arxius Comarcals o Generals, ni envien còpies d'actes ni responen a preguntes. Hi haureu d'anar per trobar vosaltres mateixos la informació o haureu de trobar un corresponsal que us pugui fer la feina.\n5. On cal anar a fer recerques?\nNo cal, generalment, en una primera fase:\nAl Bisbat (Arxiu Diocesà o de la Catedral).\nAls Arxius Nacionals, Generals, Comarcals o Locals.\nEncara que aquestes institucions tinguin relació amb la genealogia, sinó simplement primer cal anar als Jutjats (de Pau - Registre Civil-) o parròquies de les localitats on hàgiu localitzat els vostres avantpassats i els passos posteriors són en aquests altres llocs generalment. Informeu-vos sempre dels horaris, si fan vacances, sobre els fons que contenen. Aneu al directori de recerques per a internet en la notra web.\nMentre sou a la població, podeu visitar el cementiri, si és obert, i observeu les làpides, possibles monuments als caiguts, panteons... i potser hi trobareu rastre de persones que portin els cognoms que us interessen.\nAls Arxius Comarcals (i als altres) podreu accedir-hi amb determinades condicions (en molts llocs cal acreditar-se amb una tarja d'investigador expedida pel Ministeri/Conselleria de Cultura). Allí mateix us poden informar. Per consultar els llibres notarials, per exemple, o lligalls antics que hi ha dipositats, generalment, els fons estan indexats i disposen d'inventaris o Guies que us permetran comprendre millor la seva ubicació i organització.\nAl local de la SCGHSVN. És el moment de presentar-vos, tenir un primer contacte i sobretot descobrir la documentació especialitzada que disposareu ... si us feu soci.\nTreballs dels socis (tesines).\nGenealogies. Inventaris de cognoms. Nobiliària.\nLlibres, publicacions, revistes, butlletins... de genealogia i de les ciències afins.\n6. Per quina genealogia començar?\nSi teniu una branca de la família que freqüenteu regularment, comenceu les vostres recerques per aquesta branca, aprofiteu-vos del fet que encara hi hagi persones grans que us puguin informar per interrogar-les al màxim abans d'anar al jutjat, a la parròquia, als arxius públics o eclesiàstics.\nTot practicant amb aquest tipus de feina, aprendreu a organitzar-vos, a documentar-vos i a fer les preguntes encertades.\n7. Fins on puc recular en la recerca de les meves arrels?\nFins al moment que ja no hi hagi ni arxius ni documents relatius a la nostra família i segons:\nLa vostra família\nLa seva localització geogràfica.\nLa seva història (migracions...)\nL'estat dels arxius.\nL'atzar (fill nat de pares incògnits, adopció... ).\nLa vostra tenacitat,\nLes diferències poden ésser grans.\nMolts d'entre nosaltres arribem sense grans dificultats fins a principis del segle XVIII. D'altres - famílies notables - van molt més endarrera. D'altres no passen (¡sortosament no per totes les seves arrels!) d'aquest segle a causa que els arxius són destruïts, inaccessibles...\n8. On puc trobar ajuda?\nAl seti a la Web de la nostra Societat. Navegueu a les pàgines del nostre seti consulteu especialment les taules de costats i els cognoms recercats pels nostres socinautes. En un bon llibre com ara el llibre de n'Armand de Fluvià, A la recerca dels avantpassats, excel.lent manual per a iniciar-se a la genealogia (si sabeu francès, pot interessar-vos també de la col.lecció Que sais-je? La généalogie de Jean-Louis Beaucarnot, Presses Universitaires de France, Paris, 1997, encara que no contempli directament la realitat catalana ni espanyola).\nMés endavant, quan haureu fet els primers passos, sentireu segurament la necessitat de disposar d'algunes obres especialitzades o treballs especialitzats.\nSubscriure's a una revista de genealogia Paratge, Hidalguía... Segurament no hi trobareu la resposta a les vostres preguntes concretes sobre la vostra família, però hi trobareu matèria per a enriquir la vostra cultura genealògica:\nGenealogies, Nobiliària, Heràldica...\nHistòria, biografies, bibliografia\nExposicions, reunions, congressos, noves publicacions\nInformacions sobre les associacions\n9. Puc accedir a totes les actes? A tots els documents?\nSimplificant la resposta, no és possible trobar les actes al Registre Civil anteriors al 1870 (en algunes poblacions les van iniciar abans (1840) i en altres després però que se'n deia Registre Municipal). En algunes poblacions les van iniciar bastant després de 1870.\nLa documentació notarial no es pot consultar si no té 100 anys d'antiguitat. Tret que es refereixi a la vostra família. Aquestes mesures es prenen per a protegir la vida privada dels individus. Els documents notarials més interessants són, per exemple: Capítols matrimonials, testaments, compravendes, inventaris de béns, cartes de pagament de llegítimes, àpoques dotals... Si la família que cerqueu té o ha tingut propietats podeu demanar còpies literals al Registre de la Propietat (no anterior al 1861; i anteriorment a la Comptadoria d'Hipoteques creada l'any 1768), personalment, per a saber la transmissió de la propietat. Allí podeu trobar informació dels avantpassats que poden interessar. Cal saber les dades de la finca. Si la localitat que us interessa havia estat d'algun senyor (baronia, per exemple) aleshores també és bo consultar els capbreus per a seguir la possessió de la propietat.\nAltres fons consultables, i amb la finalitat genealògica, són els padrons (o censos) que solen estar a l'Ajuntament, als arxius locals/municipals o comarcals.\n10. Cal fer-se soci d'una societat genealògica?\nHom pot demanar-se si cal fer-se soci d'una Societat Genealògica?\nDoncs, la resposta ha d'ésser: sí.\nPer dissort a Catalunya (o Espanya) n'hi ha poquíssimes (A França, i en altres països, per exemple n'hi ha a centenars)\nPer què cal ésser soci?\nPodeu obtenir diverses avantatges:\nCursets d'iniciació a la genealogia, heràldica, nobiliària, paleografia...\nJornades de divulgació, conferències, exposicions...\nConsulta de la biblioteca, materials, treballs dels socis...\nButlletins, revistes, publicacions, informes\nTaules de costats dels socis, llistats de cognoms...\nConèixer que fan els altres socis, assessoraments, intercanvis,\n11. Què és una llista de cognoms?\nAdvertència. Aquesta és una de les feines que a casa nostra encara s'ha fet molt poc.\nCom hem dit més amunt encara hi ha molt poques societats genealògiques a Catalunya (i a la resta de l'Estat) i pràcticament no hi ha ofertes de llistes de cognoms per comprar o per intercanviar.\nNomés cal que visiteu alguna Societat estrangera per a veure la gran quantitat d'informació que hom pot consultar.\nFins i tot algunes vegades es diu en broma: Tots som cosins! I quan comparteixes les recerques t'adones que trobes cosins per tot arreu i per això és útil compartir les nostres troballes.\nEls centenars d'avantpassats (pel període del que disposem d'arxius) dels que descendim es retroben forçosament en els arbres genealògics de milers d'altres persones, i segurament en els de genealogistes que fan recerques com vosaltres mateixos, però dels quals no en coneixeu l'existència.\nDes de més de fa deu anys, els cercles (estrangers) de genealogia fan un recompte, cada vegada més per mitjans informàtics, dels cognoms estudiats per cada un dels seus socis.\nAixó es fa certament basant-se en la col.laboració voluntària de cadascú. Encara hi ha massa investigadors que no comuniquen els cognoms que han estudiat:\nper modèstia ("la meva recerca no està prou avançada"),\nper ignorància ("no n'estava al corrent"),\nper mandra ("no tinc temps"),\nper bajaneria ("no sóc cosí de ningú")\no per egoisme ("és la meva feina i no la vull compartir amb ningú perquè són els fruits de la meva suor i del meu temps!" )\nEls que col.laboren voluntàriament i són actius aporten el que alguns en diuen també la seva "liste-éclair", una espècie de condensat de les recerques que duen a terme.\nLes informacions corresponents a un cognom determinat solen ser les següents:\nLloc geogràfic (municipi/província...), "forquilla de dates" (la data més antiga i la data més recent en les que el cognom és citat en el municipi esmentat) (a vegades) nombre de generacions conegudes del cognom, nom o codi de l'adherent/del participant.\nAquestes llistes de cognoms, classificades en general, estan disponibles al local de la societat (estrangera) i són publicades i venudes en forma de fullets o opuscles a vegades (i cada vegada més) es poden consultar en el servidor Minitel de la societat (estrangera) o des de no fa gaire en un o diversos servidors web.\nEscriure's per correu o e-mail, simpatitzant, fer trobades durant les vacances, cadascú pot aportar les seves branques d'arbre i intercanviar-les. A continuació, hom es manté al corrent dels progressos respectius, de les noves troballes, hom es reparteix eventualment la feina i s'avança doncs més ràpidament en les recerques...\n12. Què és un buidat?\nAdvertència. Aquesta és una de les feines que a casa nostra encara s'ha de començar.\nVegem, més o menys, que fan a França i altres països.\nEs parla també de "relació" o de "taules informatitzades".\nSabeu que des de 1870, a Espanya, (1792-1793 a França) en els registres de l'estat civil hi ha un estat recapitulatiu anual dels actes inscrits en el curs de l'any. És el que es diu en general la taula anual.\nUn estat comparable, però "cumulatiu de deu anys" i relligat, en general a part, també existeix. És la taula de decennis (a França). Aquestes dues taules es classifiquen en la major part dels casos en ordre alfabètic, i a vegades en ordre "abecedari" (les A juntes , però no forçosament en ordre alfabètic).\nConsultar aquestes taules permet al funcionari de l'Ajuntament o Jutjat i a l'investigador guanyar temps per identificar una acta que es recerqui.\nAixò permet fullejar menys en els registres, ja que s'arriba més eficaçment a l'acta recercada.\nFora d'algunes excepcions (alguns curats tenien taules comparables), no existeix cap taula d'època per totes les actes anteriors a la Revolució francesa, la qual cosa enlenteix el progrés de les recerques i deteriora els documents a causa de la consulta més freqüent de les pàgines.\nEls cercles genealògics han introduït, alguns des de fa molt temps, i el més sovint d'acord amb l'Ajuntament o amb els Arxius Provincials, operacions de buidat sistemàtic.\nHi ha voluntaris, sovint jubilats, però també empleats "socials" (ex-C.E.S. etc.) que passen doncs dies, setmanes, mesos del seu temps lliure o de treball extraient de les pàgines dels registres les informacions essencials.\nAquestes nombroses informacions, inscrites durant anys en fitxes o quaderns escolars, s'introdueixen cada vegada més en ordinador, perquè siguin més fàcilment utilitzables.\nEs tracten de forma prioritària, en general, les actes de matrimoni, considerades com les més riques en informacions.\nSi alguns cercles no proposen encara aquests treballs més que en format paper - consultables al local o que poden ser comprats pels membres del cercle - , molts han afegit una oferta de accés per (i alguns des de fa poc per la web). Alguns també venen CD-Roms.\nL'estat de la llista de les parròquies i municipis buidats es publica regularment en els butlletins dels cercles de forma permanent als setis Minitel o a diversos setis de la web, entre ells Karolus o Geneaguide: liste des dépouillements . Els ingressos, a vegades gens negligibles, que s'obtenen d'aquestes consultes es reinverteixen en altres buidats.\n13. Quan es pot dir que una genealogia s'ha acabat?\nCertament podeu parar la vostra feina genealògica quan vulgueu i recomençar-la fins i tot més endavant. Guardeu els resultats de la vostra feina i penseu també a assegurar-ne la "successió". Si per cada un dels vostres avantpassats i cosins anoteu les dates i llocs de naixement, de matrimoni i d'òbit, ja podeu estar orgullós quan hàgiu avançat diverses generacions.\nAquest treball, però, sens dubte, no és més que un esquelet. Proveu-hi de "posar carn" sobre aquest esquelet. Interesseu-vos per l'aspecte físic, el patrimoni, l'ofici, el poble de cada un dels vostres avantpassats, i cosins; i heus aquí que iniciareu de nou molts mesos de recerca.\nFinalment i sobre tot difongueu i publiqueu els vostres treballs. És una manera de enriquir-los (algun cosí us senyalarà algun error o us donarà alguna precisió sobre un punt concret), i també és una manera de salvar-los.\n14. Què fan els Mormons ? Em pot ser útil el seu treball?\nPer a explicar-ho de forma simplificada, els Mormons (milers dels quals viuen a França) consideren que han de batejar i "segellar" els seus avantpassats i cosins segons el ritus de la seva Església, ja que no van tenir la oportunitat de conèixer les seves revelacions.\nCada mormó ha de fer doncs la seva genealogia per a identificar la seva família.\nEls Mormons que tenen avantpassats i cosins a tots els continents han iniciat al 1938 (!) una empresa colossal de microfilmació (entre altres) per a salvaguardar i aprofitar els registres i arxius de tot el món.\nNo cal ser mormó per a consultar els microfilms que es troben a les biblioteques dels seus centres o per a encarregar-los a la central si no es troben a la vostra població.\nEn el nostre directori de recerques a Internet trobareu diferents enllaços molt profitosos.\n15. Quins consells em donaríeu com a principiant?\nTenir paciència, tret d'alguna excepció. No fareu la vostra genealogia en unes poques setmanes i ben aviat trobareu dificultats. Superant-les és com sentireu més satisfaccions, que us sentireu més orgullosos de vosaltres mateixos i que us forjareu la vostra pròpia experiència.\nCal ser metòdic: classifiqueu i identifiqueu els vostres documents, marqueu les seves referències, el lloc i l'època que els heu treballat, etc.\nCal ser civilitzat i educat. No entreu com un "cow-boy" al Jutjat de Pau, a l'Ajuntament o als arxius públics o eclesiàstics, expliqueu el que feu, remercieu als qui us ajudin, procureu somriure o feu un petit present quan sigui oportú.\nCal ser discret. Procureu de no "ferir" a un parent de certa edat publicant la seva data de naixement (podeu tenir aquesta informació, però no donar-la a conèixer), dediqueu el temps necessari a escoltar els vostres interlocutors i mantingueu-vos a una prudent distància del que us diguin (i molta atenció a les històries de família).\nCal ser honrat, honest i rigorós. No us inventeu una ascendència prestigiosa, no menyspreeu a cap dels vostres avantpassats i no passeu per alt certs fets, tingueu el rigor d'un científic i no creieu més que el que veieu. Tampoc no comenceu la casa per la teulada, és a dir, creure que un senyor il.lustre que porta el mateix cognom que el vostre ja podeu comptar com a avantpassat vostre.


Roses distingeix amb la Dracma de Plata a dues persones de dos àmbits molt diferents ·\nInici Actualitat Roses distingeix amb la Dracma de Plata a dues persones de dos...\nRoses distingeix amb la Dracma de Plata a dues persones de dos àmbits molt diferents\nCristina Barceló i Carles Pons flanquejant a l'alcaldessa de Roses, Montse Mindan\nCristina Barceló, per recuperar les danses tradicionals catalanes, i Carles Pons per crear la primera Notaria de Roses a l’època moderna\nCristina Barceló i Carles Pons flanquejant a l’alcaldessa de Roses, Montse Mindan\nRoses va distingir, ahir en el seu dia gran de Festa Major amb la Dracma de Plata a dues persones molt vinculades a la vida de Roses en dos àmbits molt diferents. Una en la vessant de la cultura, la tradició, i l’altre en el de la seguretat jurídica.\nCristina Barceló, per la recuperació de les danses tradicionals catalanes, acompanyada de la voluntat de ensenyar-les, sempre de forma gratuïta i altruista, va ser mereixedora de la primera Dracma de Plata que es va lliurar ahir en un acte celebrat al Teatre Municipal de Roses. Una distinció per a Barceló, que va crear, juntament amb en Manel Pedreira, el taller de Danses tradicionals i el Taller de percussió i Gralla, i posteriorment l’Associació Balldemar que “m’ha fet molt feliç, no m’ho esperava, em va sorprendre quan m’ho van dir i m’ha fet molt feliç, i ho agraeixo moltíssim que m’hagin distingit amb la Dracma”.\nI Carles Pons també es va fer mereixedor de rebre la Dracma de Plata per tot i la possibilitat, fa gairebé 40 anys, d’anar a una altra notaria amb més prestigi com la de Girona, considerada de 1a categoria, o la de Figueres, de 2ª, va preferir crear la de Roses, considerada de tercera. Un cas excepcional, ja que va decidir opositar per ser notari a la Vila rosinca després d’haver guanyat l’oposició per a la notaria de Ponç.\nUn fet aquest que va destacar l’alcaldessa de Roses, Montse Mindan, en assenyalar en el seu parlament que “se li concedeix aquesta Dracma no pot ser el primer notari de Roses en l’època moderna, sinó per voler ser el notari de Roses tossudament, fins al punt de renunciar al prestigi professional i personal rebutjant anar a d’altres notaries de més alta categoria”.\nI respecte a la Cristina Barceló va destacar Mindan que va ser mereixedora de rebre al Dracma perquè és una d’aquelles persones que “fan una feina anònima i oculta per recuperar folklores i tradicions pròpies, que ens conformen en l’actualitat com a persones i com a societat, i el paper de la Cristina en la recuperació i la revifalla de la dansa tradicional de Roses ha estat fonamental”.\nL’acte va finalitzar amb els musics i dansaires del grup de Tres Quartans, interpretant i ballant la dansa “L’honra del contrapunt” per, precisament, honrar als dos distingits enguany amb la Dracma de Plata: Cristina Barceló i Carles Pons.\nLa Dracma de Roses fou una moneda d’argent fabricada a Roses a la primera meitat del segle III a .C. Tot i les diverses varietats, es pot dir que a la majoria dels casos apareix a l’anvers una testa femenina que mira cap a l’esquerra i al revers, el dibuix d’una Rosa vista des de sota, amb els quatre sèpals en forma de Creu. La Dracma va ser una peça molt preuada, i va tenir tant d’èxit que va ser imitada per altres poblacions del sud de França i fins i tot per la mateixa colònia d’Emporium.\nArticle anterior266 nedadors participen en la 81ª Travessia de Natació al Port de Roses de la Festa Major\nArticle següentEls gegants tornen a protagonitzar el dia gran de la Festa Major de Roses


La relació entre Pau Casals i Amèrica, eix central del Festival Internacional de Música Pau Casals 2021\nIniciInformacióLa relació entre Pau Casals i Amèrica, eix central del Festival Internacional de Música Pau Casals 2021\nEl Vendrell, 19 de maig de 2021\nLa 40a edició del Festival Internacional de Música Pau Casals pren com a eix temàtic “Pau Casals i Amèrica”i celebra diverses dates emblemàtiques que marquen aquesta relació. El Festival tindrà lloc del 10 al 22 de juliola El Vendrell, en un retorna la normalitat cultural després d’haver hagut de cancel·lar l’edició del 2020a causa de la pandèmia. Amb energies renovades, l’organització del Festival vol commemorar,amb una programació amb artistes internacionals i nacionals, algunes de les fites dins la carrera artística de Pau Casals vinculades a Amèrica.\nL’Ajuntament del Vendrell i l’Auditori Pau Casals organitzen un any més el Festival, que compta amb la col·laboració de la Fundació Pau Casals i de l’Associació de l’Orgue del Vendrell. Han programat un total de set concerts que compten amb artistes nacionals i internacionals, a més de dues projeccions sobre el Mestre Pau Casals acompanyades d’actuacions en directe.\nEl director artístic, Bernard Meillat, destaca alguns dels concerts del Festival, com el pianista Javier Perianes, que oferirà el concert inaugural del 10 de juliol amb un programa que homenatja a Enric Granados i la seva amistat amb Casals. La mort de Granados va ser un cop molt dur per Casals, un sentiment que es reflecteix en les obres escollides per Perianes, Premi Nacional de Música 2012 i Artista de l'Any 2019 dels ICMA. També destaca les actuacions de la soprano Sara Blanch, que reprodueix el primer concert de la gira de Pau Casals per Estats Units, ara fa 120 anys,amb la soprano Emma Nevada,i dos joves violoncel·listes d’origen americà: el colombià Santiago Cañón Valencia i el nord-americà Johannes Gray, guanyador ex aequo del Guardó Internacional Pau Casals per a Joves Violoncel·listes 2018,que faran referència al Mestre en la seva vessant de violoncel·lista com també en la director d’orquestra. Cal destacar també l’actuació de l’organista belga Bernard Foccroulle, qui comparteix amb Casals els ideals de democràcia, pau i justícia, a més de la passió per Bach. El programa que ha escollit per a aquesta ocasió repassa les seves fonts d’inspiració italianes, franceses i nord-alemanyes per acabar amb una selecció de peces de Bach que hagués encantat a Casals.\nLes altres dues fites històriques que es commemoren al Festival són, per una banda, el concert que Casals va oferir a la Casa Blanca davant del president J.F. Kennedy. El trio format pel pianista Eric Le Sage, el violinista Daishin Kashimotoi el violoncel·lista Claudio Bohórquez, que interpretaran el programa de fa 60 anys, on hi ha peces de Schumann, Couperin i l’harmonització més reconeguda del Mestre, El cant dels ocells. Per altra banda, també se celebren 50 anys del famós concert a les Nacions Unides, on va oferir un dels seus discursos més recordats i on se li va atorgar la Medalla de la Pau.\nEl 21 de juliol a l’Auditori del Tívoli tindrà lloc una de les dues projeccions especials del Festival. Acompanyant fragments dels concerts i els discursos de Pau Casals a les Nacions Unides, tindrem l’oportunitat d’escoltar els Joves Músics del projecte Marlboro, que interpretaran l’Himne per a les Nacions Unides de Casals i altres peces de Bach i Mozart. Seguint la tradició de Marlboro, el Festival Internacional de Música Pau Casals del Vendrell ha reunit dotze joves músics amb molt de talent: la meitat procedents d’Espanya i l’altra meitat d'altres països europeus. Amb músics experts, han treballat durant una setmana per preparar dos grans programes pel concert “Música a Marlboro” amb un programa variat de música de cambra. Per últim, cal destacar una projecció especial per commemorar el Centenari de l’Orquestra Pau Casals, que impulsa la Fundació Pau Casals en el període 2020-2021, on es podran veure imatges de Pau Casals dirigint, amb un concert amb peces de Beethoven, Brahms i Haydn. Enguany és la 4a edició en que el Festival incorpora aquestes projeccions, les quals tenen l’objectiu de difondre el llegat musical i humanístic de Casals. Tot gràcies a la Fundació Casals, que s’ha dedicat a recuperar i donar a conèixer aquests audiovisuals.\nLes entrades pel Festival es podran adquirir els dies 20, 21, 24 i 25 de maig i els divendres no festius de 10 a 13h a l’Escola Municipal de Música Pau Casals del Vendrell, els dies que hi hagi concert del Festival de 10 h a 13 h i un hora abans de la representació a l’Auditori Pau Casals o bé per internet a la pàgina web d’aquest últim: https://temporada.koobin.cat/, a partir del 20 de maig


Anabel Pantoja i Omar Sánchez no tindran lluna de mel\nEl canari té una competició a França que els impedirà gaudir d’uns dies de vacances\nAnabel Pantoja i Omar Sánchez casant-se a La Graciosa | Telecinco\nNerea Rodríguez 06/10/2021 9:50 am\nMés males notícies per a Anabel Pantoja. Després que la seva àvia, Ana Martín -mare d’Isabel Pantoja-, morís dos dies abans del seu casament amb Omar Sánchez a l’illa canària de La Graciosa, i que el seu cosí Kiko Rivera decidís no assistir a la celebració i s’hagi emprenyat amb ella, ara a Anabel li arriba una nova mala notícia.\nNi a una illa paradisíaca ni a un lloc exòtic, Anabel Pantoja i Omar Sánchez no tindran lluna de mel, de moment. Segons ha afirmat la tertuliana del programa ‘Ya es mediodía’ Marta López, ella mateix ha parlat amb la parella li han confirmat que no marxaran de viatge i que no tenen data ni destí previstos. La mare d’Anabel Pantoja està al costat amb ells a Gran Canària, on viuen, realitzant unes gestions i de moment, allà seguiran.\nAnabel Pantoja i Omar Sánchez – Instagram\nAnabel Pantoja li ha explicat a la col·laboradora del programa dels migdies de Telecinco que Omar ha de viatjar a França per a competir -perquè és windsurfista professional- i que el seu viatge de noces haurà d’esperar. La parella no té planejat ni la data ni el destí de la seva lluna de mel, però sí que tenen clar que en algun moment es produirà.\nEl somni de la neboda d’Isabel Pantoja seria fer un safari per Àfrica, segons ha revelat Marta López. Aquesta és una informació que desmentiria els rumors que asseguren que el casament i la lluna de mel són un paquet de cara a l’exclusiva que té amb la revista ‘Hola’.\nTal com raja 06/10/2021 11:00 am\nEm sap un greu...


Doctores más recomendados de Mutua General de Catalunya en Roda de Ter | Doctoralia\nDoctores recomendados de Mutua General de Catalunya en Roda de Ter\nMédico general Ginecólogo Traumatólogo Cirujano general Pediatra\nRambla de les Davallades 5, 3º, Vic • Mapa\nc/ Sant Segimon 3, Vic • Mapa\nClinica Sant Josep de Vic\nDra. Marina Lorena Verseckas\nOftalmólogo (Retina quirúrgi… ca, Oftalmología pediátrica, Cirugía refractiva con láser, Cataratas) Ver más\n„Lo mejor: Absolutamente TODO!!! La PROFESIONALIDAD de la Doctora, su carácter, su buena disposición, su humanidad, …los aparatos de última tecnologia en su centro, es la única oftalmologa que me cura la queratitis harta de ir con los médicos de renombre como el Dr. Tell, el Dr. Rifà y otros. Muy agradecida!! Podría mejorar: Nada de nada... al contrario que podrian aprender los demás compañeros de profesión de ella? BASTANTE pues dejan mucho que desear!!!” Ver más\nRonda Camprodon 1, 3ero A, Vic • Mapa\n„Lo mejor: Su trato esquisito Su informacion Su amabilidad”\nDra. Nuria Fusté Puigoriol\n„Lo mejor: Me encanta el trato que tienen, como te explican todo, y sobretodo como te calman y te hacen ver las cosas… desde puntos mas positivos Muchas veces me arrepiento de no haberlo hecho mucho tiempo antes.” Ver más\nRonda Francesc Camprodon, 1, 3ª planta, Vic • Mapa\nDr. Ramon Vilaró Portet\n„Lo mejor: TODO.”\nDr. Antonio Galofre Figueras\n„encantada con todos los doctores ,analíticas y todos sobre todo el doctor galofre un profesional como los de antes, …difícil hoy día encontrar un doctor tan profesional y que se preocupa por los pacientes sin duda un 10 todo el equipo médico y administrativo del doctor galofre.” Ver más\nDr. Josep Dinarès Prat\n„Metge molt professional, bona persona i amb un tracte i una professionalitat excel.lent. Gràcies Doctor Dinarés per …tot. Tot ha set més fàcil al costat d'un metge com vostè. Gràcies!!!! Magda Sadurní” Ver más\nRAMBLA HOSPITAL, 6, 4º 6ª, Vic • Mapa\n„Lo mejor: Gran doctor, me ha escuchado pacientemente y vamos a iniciar una dieta que se adapte a mi caso para perder… peso. Podría mejorar: Puntualidad, tuve que esperar un rato.” Ver más\nRB Hospital,4 PR 1A, Vic • Mapa\n„Porquè es un buen profesional”\nDr. Joan Camprubi Masallera\nDr. José Roca Closa\n„Para mi gran doctor dos intervenciones y las don muy buen resultado te da confianza tiene un gran cartel en la coma…rca” Ver más\nDr. Antoni Munmany Pallarols\n„Un 10. Un metge que t’escolta, posa en dubte tot el dx previ que portes per poder trobar una solució.”\nDr. Josep Grau Galtés\n„Estoy encantada. És una persona muy cercana a la vez que un gran profesional. Muy recomendable, aporta tranquilidad.”\nDr. Enrique de Caralt Mestres\n„Per sobre de tot, el Dr. de Caralt és una persona molt humana. A més, a més, té una tècnica extraordinària. I tot ai…xò unit a la seva experiència fa que sigui un metge d'alt nivell.” Ver más\nDr. Carles Bassas Costa\n„Excelente tanto a nivel profesional como personal. Una gran persona y un referente en su especialidad. Felicito ta…mbién a todo su equipo.” Ver más\nDr. Bartomeu Pascal Calabuig\n„Profesional con mayusculas”\nNati Dolado Vila\nPsicólogo infantil, Psicólog… o (Trastornos de ansiedad, Psicoterapia para adultos, Psicoterapia centrada en soluciones, Psicoterapia, Intervención psicológica) Ver más\nC. Call de la Capella, 6,2n,2a, Roda de Ter • Mapa\nEines-Equip D'Assessorament Psicològic i Pedagògic D'Osona


Viatge en el temps i l'espai: Sortida a la Barcelona medieval: el barri de la Ribera (15/10/10)\nSortida a la Barcelona medieval: el barri de la Ribera (15/10/10)\nBacelona, com a ciutat europea que és, és una ciutat que traspua història. Si volem, a l'actualitat i en ple segle XXI, caminant pels seus carrers i admirant els seus edificis, podem realitzar-hi viatges en el temps; des de la Barcino romana, passant per a la Barcelona Medieval i arribant a la Barcelona Modernista.\nEl divendres dia 15/10/10, els alumnes de 2n d' ESO van realitzar un d'aquests viatges en el temps, en concret, per la Barcelona Medieval. Seguint les petjades d'antics artesans, admirant l'obra de grans arquitectes i entrant en palaus d'antics cortesans, varen anar descobrint aquesta Barcelona amagada i alhora meravellosa. Aquest vídeo i les fotografies que van realitzar els mateixos alumnes, són el resum de l'experiència viscuda. Esperem que us agradi.\nFotografies pels carrers dels gremis: cada carrer rebia el nom dels comerços i dels tipus d'artesans que hi treballaven. Així el carrer dels venedors de llana es deia el Carrer de la Llana, el dels venedors de cordes el Carrer dels Corders, etc.\nFotografies del Carrer Moncada: durant l'edat mitjana en aquest carrer hi vivia la gent més adinerada: nobles i grans comerciants. És per aquest motiu que és el carrer de Barcelona amb més palaus.\nFotografies de Santa Maria del Mar: una catedral del poble i pel poble. Aquesta catedral gòtica és una de les joies de la ciutat de Barcelona. Va ser construïda gràcies a l'esforç de tots els ciutadans de Barcelona, els bastaixos eren els encarregats de transportar les pedres, a mà, de Montjuïc fins a la catedral. Tenen diferents homenatges en forma de relleus per tota la catedral.\nPublicat per Asensi a 2:59\nEtiquetes de comentaris: Sortida Barcelona Medieval


És quan miro que em faig gran: Els Castellers a venivinilvinci\nDeclarats Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, els Castellers han esdevingut una de les manifestacions capdavanteres en la cultura popular del nostre país. Sovint es pensa que adjectivar la paraula cultura amb l'afegit popular és donar-li un caire menys seriós. La primera i la mare de qualsevol manifestació cultural és la que surt del poble. La Cultura Popular és la base en la que es sustenta la identitat d'un país.\nA venivinilvinci sempre hem cregut en la difusió i el recolzament a tota manifestació cultural tradicional i per això hi destinem una categoria. Hi anirem afegint elements, tot tractant de combinar la decoració, amb la fidelitat al que es representa i l'aportació d'un missatge formatiu.\nEls valors de solidaritat, treball en conjunt i esforç, eix de la feina castellera, es poden veure representats en els nostres espais habituals de treball, d'oci o a la llar, tot recordant-nos que la força i l'empenta ens portaran a aconseguir els nostres objectius.\nEsperem que en aquest nou vinil dels Castellers hi veieu reflectits els valors del nostre país i també els de venivinilvinci.\nPublicat per venivinilvinci a 26.1.12\nPOEMES I CANÇONS. Una nova línia de vinils decorat...


Batalla presenta el document d’inversions amb faltes d’ortografia - La Valira\nBatalla presenta el document d’inversions amb faltes d’ortografia\nL’alcalde de la Seu d’Urgell i diputat per la circumscripció de Lleida, Albert Batalla, ha presentat aquest dimarts, davant els mitjans de comunicació, el nou pla d’inversions de l’ajuntament per a enguany després que el plenari, celebrat ahir al vespre, li donés el vistiplau amb el vot dels seus tradicionals companys de legislatura, els tres regidors d’Esquerra Republicana.\nCom ja va informar LA VALIRA, la pràctica totalitat dels diners del programa es destinaran al projecte de construcció d’un nou edifici de serveis municipals, uns dos milions d’euros. Dels 800.000 euros restants, destaquen els 50.000 euros per a urinaris públics, els 43.000 per a la implementació de l’ADN per als controls dels excrements dels gossos o els 22.000 per a la nova instal·lació d’aire condicionat del Centre d’Atenció a les Persones de l’Alt Urgell.\nFins a 6 faltes d’ortografia en català, en un document de 28 línies, es poden detectar en el document fet públic que, sens dubte, han passat desapercebudes per a Batalla i el seu regidor de l’àrea econòmica, Jesús Fierro.


Actualitzada 26/09/2018 a les 09:44\nEspanya encara no és un estat fallit, malgrat Rivera, Casado i els ultres de Falange i similars. Per sort, la major part de les noves generacions, malgrat la reproductora que continua generant i adoctrinant riveres i casados, malgrat el 5% de membres de la judicatura que consideren colpistes Puigdemont, Junqueras i la resta d’empresonats i exiliats catalans i els titllen de fills de p*, la majoria del jovent que s’haurà de fer càrrec de governar-nos no són cecs ni sords, i han pogut estudiar, d’adquirir sentit crític i de rodar món i comparar democràcies i subtileses polítiques i pràctiques democràtiques. Sí, són capaços de distingir el cop d’Estat de Franco i la proclama simbòlica d’independència de Catalunya de fa un any. I entenen que en democràcia la política i els poders de l’Estat no poden actuar per venjança. Comprenen que el pacte social passa per respectar les idees antagòniques, però per sobre de tot complir amb el deure primordial de preservació de la llibertat de pensament i d’expressió individuals i col·lectives. Per això mateix que sabem que la gran majoria de les noves generacions ja no són hereves del franquisme ni del feixisme, no acabem d’entendre com és que suportin l’estafa generalitzada i permanent de la Universitat Joan Carles I o la injustícia de tenir entre reixes persones per les seues idees o, encara, artistes que fan paròdia o critiquen obertament la llosa franquista que sustenta, amb centenars de metres cúbics, l’Espanya dels qui menteixen descaradament. Fins quan han d’aguantar aquestes noves generacions?\nUna bona part de la ciutadania de Catalunya fa més d’un segle que té plantejats amb Espanya quantitat de memorials de greuges. Són moltes les generacions de catalans que amb el seu descontentament amb Espanya han propiciat que aquesta pell de brau fes algun passet endavant, normalment amb molt de dolor i de sofriment. Ara l’important és tenir el convenciment que moltes de les generacions que ens sobreviuran, encara que hi perdin bous i esquelles, aconseguiran que la democràcia espanyola sigui homologable amb les de més qualitat.\nQuan Obeses canta Ens en sortirem, soc optimista i entenc que els que ens han de succeir saben que quan vam votar l’1 d’octubre de l’any passat, vam guanyar el més important: la fe en el futur de la República.


por Isonade el Miér Feb 21, 2018 10:34 am\nHoja Vital: En vísperas de ser moderada\npor Abby Ragot el Miér Feb 21, 2018 7:04 pm\nIsonade: 2 rangos de Poder (Rango N+, 50 P.P's)\npor Hugo Da Silva el Vie Feb 23, 2018 4:58 am\nNombre: Hugo Da Silva\nHoja Vital: En moderación\npor Skull Face el Vie Feb 23, 2018 12:44 pm\nHugo Da Silva: 2 rangos de Poder (Rango N+, 50 P.P's)\npor Julius C. Zeppeli el Dom Mar 04, 2018 11:26 am\nHoja Vital: Link. [En Moderación. La publiqué como si ya hubiera obtenido el bono]\npor OPA-Master el Sáb Mar 10, 2018 4:42 am\nJulius C Zeppeli: 2 rangos de Poder (Rango N+, 50 P.P's)\npor Adam Jensen el Sáb Mar 10, 2018 10:06 pm\nHoja Vital: Me pidieron que pidiera el rango antes de publicarla\npor Skull Face el Dom Mar 11, 2018 10:29 am\nAdam Jensen: 2 rangos de Poder (Rango N+, 50 P.P's)\npor Lion el Mar Mar 13, 2018 7:09 am\nNombre: Lion D.Heart


Wikiloc - ruta Queralbs - Coma de Vaca - Carenes de Núria - Queralbs - Queralbs, Catalunya (España)- GPS track\nQueralbs - Coma de Vaca - Carenes de Núria - Queralbs\n268 39 0\nTemps 3 dies una hora 19 minuts\ndavidm Tots els drets reservats\nVista 1072 vegades, descarregada 11 vegades\nRuta Circular sortint de la Farga (Queralbs) cap el Refugi Coma de Vaca, pujar a Tirapits (vivac) i des d'aquí carenejar la Olla de Núria fins al Coll d'Eina. Baixada a Núria pel Pla de les Barraques i Coma d'Eina. Finalitzem el trajecte baixant de Núria fins a Queralbs per l'antic camí.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Queralbs - Coma de Vaca - Carenes de Núria - Queralbs https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/queralbs-coma-de-vaca-carenes-de-nuria-queralbs-992166 Salutacions, Wikiloc - Rutes i punts d'interès GPS del Món\nLa vaig fer juntament amb davidm\nDemana a davidm que t'afegeixi com a company a aquesta ruta\nSegueix a davidm i descobreix noves rutes!


Oli d'Oliva Verge Extra Oli d'Oliva Verge Extra - Agrobotiga\nLa botiga d'Arboreto\nL’oli d’Oliva Verge Extra “La Quartera” compta amb la certificació SIQEV de QVExtra! internacional i està elaborat únicament amb olives de la varietat Arbequina de la Comarca del Baix Camp, Tarragona.\nÉs un oli amb un amarg suau i picant, d’aroma fresc i afruitat. Oli que per la seva naturalesa recorda ametlla fresca, herba, fulles de figuera, tomaquera, entre molts matisos.\nUn oli ideal per a amanides i per culminar, amb un generós fil en cru, plats de carn i peix.\nInformació nutricional (100ml): Valor energètic 3404 kJ / 828 kcal, Greixos 92g, dels quals saturats 14g, Monoinsaturats 68g, Poliinsatrats 10g, Hidrats de carboni 0g, dels quals sucres 0g, Proteïnes 0g, Sal 0g. Conservar en un lloc sec, fresc i protegit de la llum. Anàlisis químic: Acidesa ≤0.8% | Índex de peròxids ≤20 mEq O2/kg | K270 ≤ 0,20 | Ceres ≤150 mg/kg.\nEl segell SIQEV garanteix al consumidor final el màxim nivell de qualitat de l’Oli d’Oliva Verge Extra en els envasos que mostrin aquest segell de qualitat numerat. Es tracta d’una promesa valenta cap al consumidor perquè quan obri l’ampolla, l’aroma el transporti al camp i pugui gaudir de l’excel·lència en el sabor. El SIQEV també garanteix que aquests OOVEs plens d’aromes i sabors genuïns, són una inacabable font de salut.\nOli Oliva Verge Extra ‘La Quartera’ – Varietat Arbequina\n3,92€ – 5,05€ IVA inclòs. Visualitza els productes\nPolígon Industrial «El Prat»\nSubscriu-te i t’informarem de les nostres promocions\nLa Quartera prova


La funcionalitat política de la «ciència» prohibicionista. El cas del cànnabis i els psicodèlics – Episteme Social\nLa funcionalitat política de la «ciència» prohibicionista. El cas del cànnabis i els psicodèlics\nMartínez Oró, D. P., Apud, I., Sucro, J. i Romaní, O\nParaules clau: Política pública, cànnabis, al·lucinògens, ciència, moral\nS’analitza, des d’una perspectiva externalista, l’ús de la ciència com a eina política per part de la lògica prohibicionista. El prohibicionisme treballa per a que els seus preceptes políticomorals siguin considerats científics, és a dir, com el resultat d’un procés d’investigació neutre a nivell ideològic.\nL’article analitza el cas del cànnabis i dels psicodèlics per mostrar com el prohibicionisme només a recorregut a la “ciència” per amagar la seva agenda políticomoral, mentre ha ignorat tots els resultats de les investigacions científiques que no s’ajustaven als seus apriorismes.\nFinalment plantegem que les polítiques de drogues s’han de fonamentar en l’evidència científica i en certs valors bàsics –defensa de la salut pública, de la cohesió social, dels Drets Humans-, per la qual cosa un anàlisis en termes de relacions de poder permetria entendre millor les contradictòries relacions entre ciència i polítiques de drogues.\nLudomorfina. El fenómeno de las apuestas deportivas en la juventud españo... Políticas públicas dirigidas a personas consumidoras de drogas


Kids&Us segueix creixent a Mataró amb l’obertura del seu 4t centre - Kids&Us Mataró\nKids&Us segueix creixent a Mataró amb l’obertura del seu 4t centre\nPublicat 13/07/2020 per Kids&Us Mataró\nKids&Us Mataró Bonaire obrirà les seves portes ben aviat. El quart centre Kids&Us a la ciutat de Mataró es troba al carrer Bonaire, 8-10, i ja ha obert el període de matriculacions.\nKids&Us és una metodologia d’aprenentatge de l’anglès única i provada, per a nens i nenes d’1 a 18 anys, que reprodueix el procés natural de l’adquisició de la llengua materna en un entorn d’immersió lingüística total. Un procés infal·lible que té lloc en un ordre determinat i natural: escoltar, entendre, parlar, llegir i escriure.\nA Kids&Us els alumnes van a classe d’anglès a partir d’1 any. Els bebès són exposats a la nova llengua de forma global, sense restriccions, però en situacions i contextos adequats a la seva edat, per aprofitar tota la capacitat d’aprenentatge que tenen els nens des de ben petits. Els cursos Kids&Us tenen continuïtat fins els 18 anys, quan l’alumnat pot assolir unes altes competències lingüístiques en anglès.\nKids&Us es prepara per a un inici de curs segur\nDurant els últims mesos, Kids&Us ha treballat en l'adaptació i evolució del seu innovador mètode d'aprenentatge natural de l'anglès respectant l'essència que caracteritza la marca: la reproducció del procés natural d'adquisició de la llengua materna.\nEls centres Kids&Us s’estan adaptant a les mesures d’higiene i seguretat que plantegen les autoritats competents per a l’inici del proper curs i oferir així les màximes garanties de seguretat. Als centres Kids&Us de Mataró els nens i nenes seguiran aprenent anglès d’una forma natural sigui quin sigui l’entorn. De cara al proper curs els centres seran espais segurs i a més també aprofitaran al màxim el temps a casa.\nEl món gira, i la manera d’aprendre dels nens i les nenes també canvia, per això Kids&Us segueix avançant i presenta un mètode d’aprenentatge flexible, per viure’l als seus centres i per explorar-lo a casa. Un mètode evolucionat per aprendre anglès, t’espera als centres de Kids&Us Mataró.


Canet lo Roig promou el turisme sostenible i posa en valor les rutes senderistes - el Diari online\nInici Express\tCanet lo Roig promou el turisme sostenible i posa en valor les rutes senderistes\nLes rutes s’han adequat a través d’una inversió conjunta de l’Agència Valenciana de Turisme i l’Ajuntament de Canet lo Roig / L’actuació complementa l’oferta cultural i gastronòmica de la localitat\nEn el marc del programa de l’Agència Valenciana de Turisme destinat a la inversió en adequació dels serveis turístics, l’Ajuntament de Canet va rebre una subvenció durant el passat exercici que ha servit per a escometre el projecte d’adequació i millora de la senyalització de tres rutes turístiques de la localitat.\nL’alcaldessa, María Ángeles Pallarés, va explicar que els treballs s’han dut a terme «en les rutes denominades ‘Les oliveres mil·lenàries’, ‘El riu Servol i els seus molins’ i ‘La serra de Sant Pere’, que teníem homologades des de l’any 2012 amb l’objectiu de facilitar la pràctica d’esports com el senderisme o el trekking en un entorn rural singular».\nL’actuació ha consistit a instal·lar panells descriptius de les rutes i renovar els pals, balises i paletes direccionals distribuïdes al llarg del recorregut de les tres sendes locals, «en els panells, els usuaris trobaran informació detallada sobre elements etnogràfics de la zona, distància, perfil de l’itinerari o el grau de dificultat de la ruta; dades que els serviran per a planificar el recorregut i, seguint les senyalitzacions, poder realitzar-lo de manera segura», va indicar Pallarés, alhora que va afegir que, amb aquests treballs, «el consistori reafirma la seua aposta per un turisme sostenible i el respecte pel medi natural, amb la posada en valor de les seues rutes que, a més, són un recurs turístic de rellevància i complementen l’oferta cultural i gastronòmica de Canet».\nL’import total de la inversió ascendeix a 19.724,40 euros, dels quals 13.807,08 euros han sigut finançats per l’Agència Valenciana de Turisme i la resta, 5.916,60 euros, han sigut costejats amb fons municipals.\nLa Federación de Asociaciones de Ciudadanos Mayores de la Comunidad Valenciana celebra en Peñíscola su XVI Asamblea Anual\nEl alcalde de Les Coves desmiente que el...\nEl programa Menjar Solidari del Ayuntamiento de Vinaròs...


Classic Hotel Meranerhof Meran Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia A.-Manzoni, 1, Meran Centre, Meran, Itàlia, 39012 - Veure al mapa\nMés informació sobre Classic Hotel Meranerhof\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Classic Hotel Meranerhof és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Meran. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Classic Hotel Meranerhof asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, centre esportiu, sauna, piscina coberta, esquí. Classic Hotel Meranerhof és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Meran.\nComentaris de Booking.com (328)Comentaris d'Agoda (1)\nOld rooms. Great location. Good breakfast.”\nOld hotel. Needs major update. Needs better service. Rest is good. Decent value for money considering limited hotels in area.


'Game of Thrones': Què val la pena de Nathalie Emmanuel i com guanya diners? - Entreteniment | Setembre 2020\nLes 14 coses preferides més importants d'Oprah\nLa teoria dels fan de 'Avengers: Endgame' suggereix que el capità d'Amèrica sigui realment el viatge post-temps del Sr. Rogers\nBrandon P. Bell sobre els canvis de 'Benvolguts blancs' i Troy Fairbanks 'Temporada 3\nAquí hi ha el que distingeix l'escut d'armes de Meghan Markle de tots els altres\nLady Gaga Censors Controversial R. Kelly Song De les noves còpies del seu àlbum, 'Artpop'\n'Game of Thrones': Tot el que ja sabem sobre Jon Snow\n'Game of Thrones': Quin és el valor net de Nathalie Emmanuel i com guanya diners?\nNathalie Emmanuel, coneguda per milions de Missandei Joc de trons, és una actriu anglesa amb un talent immens i una carrera prometedora per davant. És la més coneguda pel seu paper Joc de trons com a assessor més proper de Daenerys Targaryen. El seu paper més nou és Quatre casaments i un funeral a Hulu. Què és exactament el valor net d'Emmanuel i com guanya diners?\nQuin és el valor net de Nathalie Emmanuel?\nNathalie Emmanuel | Samir Hussein / WireImage\nEmmanuel té un valor net d'1 milió de dòlars. Va néixer a Southend-On-Sea, Essex, Anglaterra el març del 1989. Amb només deu anys d'edat, va protagonitzar la producció de Wed End de El rei Lleó. Del 2007 al 2010, va actuar com a Sasha Valentine a la sèrie de televisió Hollyoaks. La seva gran ruptura va venir amb el seu paper com a Missandei al 2013 Joc de trons.\nEmmanuel també va protagonitzar Carla a la pel·lícula de 2012 Vint8k. També va interpretar a Ramsey Ràpid i furiós 7. Ha estat nominada als Premis Guild Actors de Pantalla tant el 2014 com el 2015 per a una actuació excepcional per un ensemble en una sèrie de dramatúrgics de Joc de trons.\nAtresora l'amistat amb Emilia Clarke\nEmilia Clarke i Nathalie Emmanuel | Michael Tran / FilmMagic\nEmmanuel va fer moltes amistats mentre treballava Joc de trons. Ella atresora l'amistat amb Emilia Clarke, en la qual interpreta Daenerys Targaryen Joc de trons. Va parlar amb ella Gent sobre la seva amistat amb l’actriu i el seu paper com a Missandei al programa.\nsecrets del parc de Disney\n'Emília, com a amiga i col·lega, és només una alegria', va explicar Emmanuel. 'M'ha encantat molt treballar amb ella. M’encantava aprendre d’ella. I només ens fixem de tant en tant. ”\nEmmanuel va parlar sobre la lectura del guió final i aprendre sobre la sorprenent i tràgica mort del seu personatge que ningú va veure venir. 'Bàsicament vaig plorar els ulls quan vaig llegir el guió', va dir Emmanuel. 'Per ser sincer amb vosaltres, m'ho esperava fins a cert punt, però ho esperava amb cada temporada. I crec que finalment em va semblar: “Ah, ha desaparegut. És trist per la quantitat que l'estimo i pel que m'agrada jugar a ella. '\nTot i que molts fans estaven molestos amb la mort de Missandei a la sèrie, Emmanuel va intentar honrar-la el millor que va poder. 'Sens dubte va sortir amb força i va sortir amb una ferocitat que probablement no l'havíem vist abans. Em vaig sentir molt orgullós del viatge durant tot el programa. '\nQuè treballarà Nathalie Emmanuel a continuació?\nCaptura. #FourWeddingsAndAFuneral pic.twitter.com/6ltsQNPfgZ\n- Quatre casaments i un funeral (@ 4WeddingsOnHulu) 2 d'agost de 2019\nEmmanuel protagonitza la nova sèrie, Quatre casaments i un funeral. Els episodis s’estrenen dimecres i la sèrie s’adapta a la pel·lícula de 1994 escrita per Richard Curtis. La minisèrie Hulu és una aventura de deu capítols. És un projecte creat per Mindy Kaling i Matt Warburton. Va parlar amb ella Gent sobre la diversitat i la importància que és avui en dia.\n'La diversitat i la inclusió són tan importants', va dir Emmanuel. 'Realment tenen un impacte enorme en una jove, també en tothom, però especialment en aquells anys formatius, quan no us veieu a la pantalla o als mitjans de comunicació. Hi ha conseqüències reals. I és alguna cosa que puc relacionar personalment com a dona de color. '\nAquest nou projecte es preocupa de la inclusió i de la diversitat. 'Hauria estat realment important per a mi que formi part d'una cosa, mentre puc ser, reflecteixi el món que vivim', va dir Emmanuel. 'Tan aviat com vaig veure que Mindy estava fent aquest projecte, ja sabia que seria una cosa que li importés la inclusió i la diversitat. Va ser molt emocionant per a mi també estar involucrat en això. Especialment ara mateix, quan el món és tan divisiu i hi ha tanta odi. Estic tan orgullós del fet que hem fet això ”. Vegeu Emmanuel Quatre casaments i un funeral a Hulu ara.\n'Game of Thrones': per què els aficionats es troben amb Sansa Stark contra Jon Snow i Daenerys Targaryen\nUn nou actor 'Parcs i recreacions' Estrelles de seqüència de crèdits d'obertura de l'Oficina\nEl valor net de Rip Torn el 2019 i com va guanyar els seus diners\nUna persona que diu conèixer 'la mare adolescent', Farrah Abraham, diu que la veritat sobre ella és 'inquietant'


Etiquetas: SkipTheDishes work ...hace 4 dias\nEtiquetas: merchant sales jobs best merchant services company to work for best iso agent program ...desde el 03 de julio del 2021\nEtiquetas: best merchant services company to work for how to start a online payment processing company merchant services agent training ...desde el 03 de julio del 2021\nEtiquetas: best merchant services company to work for Credit card processing sales jobs starting a credit card processing company ...desde el 03 de julio del 2021\nEtiquetas: iso partner program best credit card processing companies to work for iso partner program ...desde el 03 de julio del 2021\nHow Does BabyQuip Work? eccionar\nBabyQuip is a marketplace platform that was founded in 2016. It is a place where Quality Providers or independent contractors, rent and deliver baby gear that they own to traveling families. ....Enviado por lurahofer\nEtiquetas: BabyQuip Work ...desde el 28 de junio del 2021