Aalborg - FC Barcelona: El primer pas cap a Colònia\nDiumenge arrenquen els vuitens de final de la Champions d’handbol a Dinamarca per als homes de Xavi Pascual\nA les 15 h de diumenge l’Aalborg Handball i el FC Barcelona sortiran a la pista del Gigantium de la ciutat danesa, en directe per Esport3, per disputar el partit d’anada de vuitens de final de la VELUX EHF Champions League.\nCaminant cap a Colònia\nEls homes de Xavi Pascual són conscients de la dificultat d’arribar a una Final a Quatre. Per aquest fet, i en un dels partits que marquen el camí cap a la cita de Colònia, els blaugranes saben que han de posar els cinc sentits sobre la pista.\nEls danesos arriben com a quarts de grup a vuitens a causa d’un triple empat al seu grup amb el Gorenje i el Naturhouse, però ben bé podien haver estat tercers del seu grup a la primera fase.\nA Dinamarca, Pascual ha fet viatjar els 16 jugadors del primer equip, i la tornada de Víctor Tomás a la llista, un cop superats els problemes d’espatlla que patia, és la dada més rellevant de la llista de convocats.\nA més a més, Dinamarca sempre ha estat un destí complicat per al Barça d’handbol. Dels 11 partits oficials jugats a terres daneses, els blaugranes han tornat amb cinc triomfs, tres empats i tres derrotes.\nEl campió danès\nL’Aalborg Handball està disputant la VELUX EHF Champions League en qualitat de campió de Dinamarca la temporada passada. A la primera fase van finalitzar en quart lloc del Grup D i el sorteig va preveure l’enfrontament amb el FC Barcelona, primer del grup C.\nEls danesos han patit força baixes durant la temporada, fet que no els ha donat la plenitud com a equip. Però, malgrat això, tant l’Hamburg com el Flensburg van haver de suar de valent per vèncer l’Aalborg, i ho van fer amb rendes mínimes: l’Hamburg per dos gols i el Flensburg per un de sol.\nTres homes destaquen a la faceta ofensiva dels danesos. Entre Tvedten, amb 54 gols, Mensah Larsen, amb 50, i Slundt, amb 47, han fet 151 dianes de les 275 que l’Aalborg ha marcat en l’actual edició de Champions.


Castell de Capdepera, Mallorca | +Mallorca, la revista de Mallorca\nEntre 1311 i 1328 els veïns de les rodalies s’instal·laren a l’interior, però aviat protestaren per l’escassetat de l’espai útil i per la dificultat de realitzar-hi activitats agrícoles i ramaderes, a causa de les reduïdes mides. Les obres no s’acabaren fins al 1386, moment en que hi havia una seixantena de petites cases i quasi 200 habitants, sota l’autoritat d’un castellà, i comptava amb una petita guarnició composta per efectius locals. Els gabellins estaven obligats a defensar el castell i per això havien de pernoctar dins els seus murs. A finals del segle XVI, amb el perill dels desembarcaments turcs, tota la població de la contrada va passar a viure dins el castell, arribant a construir-se 150 cases.\nPerdut el seu valor estratègic, el castell s’abandonà paulatinament a partir del segle XVII, creant-se el nou nucli de Capdepera, amb habitatges més amplis, còmodes i accessibles. En el segle XVIII el recinte es convertí en un quarter baix l’autoritat d’un governador i s’aixecà l’actual casa del governador. Al 1854 els militars abandonen el castell i l’any 1862, fou subhastat per 4.252 pessetes; l’adquiriren les famílies Quint-Safortesa i Fuster. L’any 1983 l’Ajuntament i els propietaris signaren la donació del Castell al poble de Capdepera.


Els Ganàpies carreguen la torre de 7 amb folre - Sant Cugat Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Cultura » Els Ganàpies carreguen la torre de 7 amb folre\n15 Desembre 2014 a 13:00\nLa colla de la UAB estrena el 9 de 6\nEl passat dijous, 11 de desembre, els Ganàpies de la UAB van celebrar la seva Diada d’hivern, que va començar a les 3 de la tarda a la Plaça Cívica, i on van actuar acompanyats de cinc colles convidades: els Arreplegats de la Zona Universitària, els Bergants del Campus de Terrassa, els Emboirats de la Universitat de Vic, els Marracos de la Universitat de Lleida i els Xoriguers de la Universitat de Girona.\nEn la primera ronda, els Ganàpies van aconseguir descarregar el primer 9 de 6 de la seva història, que van executar amb molta solvència.\nEn la segona, els de la camisa blava van tirar la torre de 7 amb folre, que era el gran repte de la seva Diada, però malauradament va caure quan l’enxaneta era a punt de coronar el castell, abocant-se des del pis de dosos. En la ronda de repetició, van tornar a repetir la torre, i aquesta vegada sí que van aconseguir fer-li l’aleta. Degut a la caiguda, l’ambulància va haver de marxar, i així la Diada va quedar suspesa.\nA més del primer 9 de 6 i el primer intent de la torre de 7 amb folre de la colla castellera de la UAB, la Diada d’hivern dels Ganàpies va estar marcada per una fita històrica, assolida pels Arreplegats de la Zona Universitària, que van descarregar el 3 de 8 amb folre, el primer del món universitari, després de realitzar en primera ronda la torre de 7 folrada.\nPer la seva banda, els Bergants del Campus de Terrassa només van tenir oportunitat de fer un castell, el seu primer 3 de 6 amb l’agulla. Pel què fa als Xoriguers de la UdG, van sortir amb un 5 de 6, i en segona ronda van realitzar un 4 de 7 després d’haver-ne desmuntat un intent. Els Emboirats de Vic van començar amb un 3 de 6 en la primera ronda, i amb un 4 de 6 en la segona; mateixos castells, tot i que en ordre invers, que van descarregar els Marracos de la UdL.\nTotes les colles van realitzar un pilar de 4 de sortida un cop es va anul·lar la Diada, quedant tots descarregats excepte el dels Arreplegats, que va quedar només carregat.\n#3 de 8 amb folre #9 de 6 #Arreplegats de la Zona Universitària #Bergants del Campus de Terrassa #Diada d'hivern #Emboirats de la Universitat de Vic #Ganàpies de la UAB #Marracos de la UdL #torre de 7 #Xoriguers de la UdG


Sèrbia arresta Ratko Mladic, el genocida més cruel dels Balcans\n06 maig 2021 14:38\nBelgrad deté l'exgeneral serbi, que vivia amagat en una petita ciutat del país. En crida i cerca des de fa 15 anys, se'l considera l'autor material de la matança d'Srebrenica, on foren executats 8.000 musulmans bosnians el 1996. El president Boris Tadic diu que “és hora de tancar pàgina”\nRatko Mladic, exgeneral serbi acusat de crims de guerra i genocidi.\nL'exgeneral serbi Ratko Mladic, el presumpte criminal de guerra més cercat del conflicte de l'antiga Iugoslàvia, fou arrestat ahir per la Policia sèrbia. Segons confirmà a Belgrad el president, Boris Tadic, fou detingut sota el nom fals de Milorad Komadic en un llogaret dels voltants de la ciutat de Zrenjanin, al nord del país. Mladic, excap militar dels serbis de Bòsnia, detingut després de més de 15 anys pròfug, està acusat de genocidi en relació amb la matança de musulmans d'Srebrenica, el setge de Sarajevo i altres crims comesos durant la guerra de Bòsnia (1992-1995).\nLa captura de Mladic era, després de l'extradició d'un altre líder serbi de Bòsnia, Radovan Karadzic, la principal reclamació de la Unió Europea (UE) per accelerar un acostament amb Sèrbia. El Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia (TPII) inculpa Mladic de crims de guerra contra civils a Sarajevo, comesos durant el setge entre 1992 i 1995, en què moriren més de 10.000 persones, entre elles uns 1.500 infants. Se l'acusa també de genocidi per la matança d'uns 8.000 homes musulmans a Srebrenica el juliol de 1995, després que les tropes serbiobosnianes prenguessin la zona, llavors sota l'exigua protecció d'un grapat de cascs blaus holandesos de l'ONU. "Regalam l'Srebrenica sèrbia al poble serbi. Ha arribat el moment de venjar-nos dels 'turcs' (nom despectiu per als musulmans bosnians)", va dir Mladic a Srebrenica, enregistrat aleshores pels reporters de ràdio i televisió.\nEn total, el TPI acusa Mladic d'un total de 15 càrrecs de crims de guerra i lesa humanitat per la guerra de Bòsnia, entre els quals l'acusació de genocidi.\n"Avui hem tancat un capítol difícil de la nostra història recent", va manifestar el president serbi davant la premsa. "Estic molt orgullós de les nostres forces de seguretat i vull felicitar-les. És molt bo per a Sèrbia que aquest capítol estigui tancat. Crec que totes les portes per a la nostra entrada a la Unió Europea són (ara) obertes", afegí. "Sèrbia ha cooperat amb el TPI i les crítiques rebudes (en el passat, sobre la falta de cooperació amb la Cort) ja no són vàlides", manifestà el president. Així mateix, recordà que Sèrbia ha de continuar cercant Goran Hadzic, el darrer dels grans criminals de guerra serbis pròfugs de la justícia.\nLa comunitat internacional aplaudí ahir l'arrest de Mladic. Ban Ki-moon, secretari general de l'ONU, assegurà que és una "passa endavant en la lluita contra la impunitat", mentre que Barack Obama, president dels EUA, afirmà que se sentia "encantat" amb la detenció. José Manuel Durao Barroso, president de la Comissió Europea, la qualificà d'"acció valenta" i "important passa endavant" de Belgrad. Nicolas Sarkozy, president de França, assegurà que és una "mostra d'acostament de Sèrbia". Per part seva, el Tribunal Penal Internacional va "reconèixer la implicació del Govern serbi" en la detenció del criminal, que serà extradit en breu a la Haia, on serà jutjat.


linkedin afegeix que els pares es queden a casa a la seva llista de llocs de treball\nLinkedIn ha afegit un títol laboral per a 'quedar-se a casa' per ajudar la gent a tornar al lloc de treball després dels fills\nLinkedIn ha anunciat que ara inclourà 'mare a casa', 'pare a casa' i 'pare a casa' com a títols de feina oficials al lloc de xarxa.\nEs tracta d’un moviment important per ajudar les persones que han aturat la seva carrera professional a explicar les llacunes del seu currículum i els permet ressaltar el que van fer mentre no formaven part de la plantilla remunerada.\nFins ara, el lloc de xarxes socials professionals només aprovava els títols de llocs de treball que estaven vinculats a un empresari, cosa que deixava als pares que lluiten per recuperar el lloc a l’escala professional i ser perseguits pels rols a través del lloc web.\nblake animat i Ryan Reynolds vestit de núvia\nCom qualsevol persona que hagi sacrificat la seva carrera per quedar-se a casa i tenir cura dels seus fills, sabrà molt bé la intensitat que pot tenir. De fet, un estudi recent de Welch va trobar que els pares que es quedaven a casa treballen una mitjana de 98 hores setmanals. Woah.\nSegons l'estudi, el dia de pares i mares a casa comença a les 6:23 h i no acaba fins a les 20:31 h; això és 14 hores al dia i 98 hores a la setmana. Respecte.\nEl pas de LinkedIn es va produir després que el lloc de xarxes fos criticat a la plataforma de blocsMitjà, que explicava: 'Sorprenentment, hi ha zero opcions pre-poblades a LinkedIn per identificar la baixa per maternitat, la llicència parental, la baixa per adopció, la baixa per malaltia, el permís per dol, la baixa per atenció a la gent gran o per a lesions / malalties a llarg termini, educació / re-formació , voluntariat, viatges a llarg termini, un any buit, un any sabàtic o per una pandèmia.\ngeneració més brillant com a revisió\n'El silenci de LinkedIn equival a' no pregunteu, no expliqueu la política ', en què els empresaris i els possibles empleats ballen al voltant del tema de la família, evitant així converses significatives sobre polítiques de lloc de treball que puguin afavorir millor la contractació, la productivitat i la feina. satisfacció i retenció dels empleats que també són cuidadors principals. '\nmillor sèrum per a pells seques\nEn resposta a les crítiques de Fortune, el director d'enginyeria de LinkedIn, Bef Ayenew, va explicar: 'Estic d'acord de tot cor que cal normalitzar les llacunes d'ocupació del perfil per ajudar a reformular les converses de contractació'.\nEns agrada veure-ho.\nEl segell Cult LA, Reformation, ha obert * finalment * una botiga al Regne Unit\nEl vestit de saló és només la tendència per aconseguir Lockdown 3.0: aquí teniu la nostra selecció dels 11 millors\nAquí teniu tot el que trobareu dins de la vostra bossa de regal gratuïta GLAMOUR Beauty Festival\nPaga la cura del cabell orgànic?


Buid 4t B: TALLER DE RESOLUCIÓ DE CONFLICTES\nBuid 4t B\nAvui hem començat un taller de resolució de conflictes amb n'Imma. Abans, vam fer aquesta activitat prèvia perquè servís de punt de partida. La conversa va ser molt interessant. Aquí podeu llegir un resum:\nActivitat prèvia al taller: aquí hi ha un resum de les idees que van sortir al grup classe a partir d'aquesta fitxa inicial que vam fer.\nQuè és un conflicte?\nÉs quan dues o més persones es barallen, s'insulten...\nÉs quan ens discutim, no arribam a acords.\nÉs quan tenim qualsevol tipus de problema.\nÉs quan ens enfadam amb un amic amiga.\nÉs un problema greu que hem de solucionar.\nÉs una discussió.\nTens conflictes a classe? Quins?\nUn grup considera que no té conflictes a l'aula.\nDe vegades ens xerram malament.\nEns barallam per qualsevol cosa.\nQuan feim feina o jocs en grup.\nQuan faig una errada, si algú em renya, m'enfad.\nDe vegades me molesten o molest als altres.\nTens conflictes al pati? Quins?\nUn grup considera que no té conflictes al pati.\nQuan un/una no vol jugar amb els altres.\nQuan no ens posam d'acord a quin joc jugar.\nQuan ens xerram malament, o ens cridam o renyam.\nQuasi sempre quan jugam a futbol o colpbol.\nQuan un/una no segueix les normes.\nQuan discutim amb els amics o amigues i no volem anar junts.\nQuan jugam a jocs “perillosos”, tipus baralles, estirar...\nCom soluciones els conflictes?\nEmprant la bústia de l'aula, tant per xerrar amb la classe, com amb en Miquel.\nHo xerram amb els que tenim el conflicte.\nDeix passar un temps i jug amb altres.\nSi es barallen, intentam separar-los i dir que no s'insultin.\nXerram, escoltam les raons i ens donam una altra oportunitat.\nDemanant ajuda als mestres.\nXerrar tranquil·lament en persona, no implicar als altres.\nSaber perdonar i també admetre els errors que has pogut fer.\nLa majoria ho solucion de mala manera.\nDemanar disculpes i fer les paus.\nContar fins a 3 i respirar fort.\nLa majoria de vegades ho faig cridant.\nQuè t’agradaria millorar del teu comportament?\nUn grup considera que no vol millorar res del seu comportament, que els hi agrada com és.\nNo enfadar-me tant quan me diuen que aturi, i adonar-me'n de que no faig alguna cosa bé.\nMillorar el meu comportament.\nFer les feines a casa totsol, sense que m'ho diguin.\nNo rallar tant.\nSaber resoldre millor els conflictes.\nAprendre a no discutir tant.\nNo ser tant agressiu.\nSaber xerrar amb els altres per poder solucionar els conflictes.\nPublicat per Sa Graduada Maó a 10:26\nJAUME 5/02/2018 8:09 p. m.\nEL TALLER DE RESOLUCIO DE CONFLICTES ESTA MOLT XULO.MO VAIG PASSAR MALT BE L ULTIMA VAGADA I ESPER QUE A LA PROCSIMA VISSITA DE LA IMNA TAMBE MO PASSI MAOLT BE.GRACIES PER VISITARNOS IMNA\nDiana 5/11/2018 10:24 a. m.\nGracias por hacer un taller así, super importante enseñarles como resolver los conflictos y darles herramientas y soluciones, enhorabuena!\nContrasenya: MAS7178, després el vostre nom. 14 DE FEBRER, NOU LLANÇAMENT "HIDROSFERA_REPÀS". Ànims!\n- L'horari d'atenció a les famílies és els dimecres de 13'30h a 15h.\n- Cada divendres heu de dur el llibre de biblioteca d'aula.\n- Dia 15 de juny farem jocs d'aigua a la sessió d'Educació Física.\n- Dia 20 de juny anirem a la platja amb els companys de 1r, 2n, 3r i 4tA.\nMATEMÀTIQUES: Operacions: sumes i restes duent, multiplicació i divisió per una i dues xidres. Resolució de problemes: problemes de les tasques de socials Anam de colònies i Els fòssils, i comptabilitat d'aula. Les fraccions. Gràfics i dades (anam de colònies). Càlcul mental i jocs matemàtics.\nCATALÀ: La Poesia (tipologia textual). La G, J, TG, TJ, TG. La C, Ç, S, SS, Z-\nCASTELLANO: El cómic (tipologia textual). La R i RR. Los grupos MP, MB, MN, NV, NM, MN.\nLECTURA: En el cor del bosc (català). Per fer les comprensions emprarem el Socrative.\nSOCIALS: Anam de colònies. Els fòssils.\nVALORS: La resolució de conflictes. Dinàmiques de grup.\n4B (5) 4th B (3) activitats centre (12) art (9) aula (12) biblioteca d'aula (33) biblioteca viatgera (34) bilbio (2) British Project (8) camí de cavalls (3) castellano (31) català (22) cicle aigua (3) colònies (1) comptabilitat d'aula (2) conferències (14) delegats de classe (5) edat mitjana (1) edats història (5) emocions (5) endevinalles (3) English (4) English; (1) English; 4rth B (1) escola (3) festes i tradicions (8) fòssils (5) illes balears (9) jocs llengua (3) jocs mates (5) la correspondència (2) la descripción (1) las noticias (12) lectura (5) mates (13) menorca (4) poesia (3) portes obertes (1) Projecte British 3B (3) radio (1) socials (45) socrative (3) sortides (18) terra sol i lluna (11) texto instructivo (6) tutoria (19) valors (21) visites (1)\nUsername: sagraduada4 / Password: english4


Art. 2373. Codice civile 2020 - Conflitto d'interessi.\nArt. 2373. Codice civile 2020


Detingut un camioner per quintuplicar la taxa d'alcoholèmia després de tenir un accident a la C-25 | Osona.com\nDetingut un camioner per quintuplicar la taxa d'alcoholèmia després de tenir un accident a la C-25\nVa perdre la càrrega de papers i cartrons, cosa que va obligar tallar l'Eix Transversal\nper Carles Fiter, Vic, Catalunya | 11 de gener de 2022 a les 13:10 |\nAquest diumenge al vespre, un camió va punxar una roda i va perdre la càrrega a la C-25, a l'Eix Transversal, en sentit Girona. Es va produir un escampall de papers, cartrons i palets a tota la via que va obligar a tallar-la i desviar el trànsit per la C-25d, de les 7 a les 9 del vespre. Tot plegat va generar cues d'un quilòmetre i mig de retencions.\nEls Mossos d'Esquadra, que van desplaçar-se fins al lloc dels fets, van fer la prova d'alcoholèmia al camioner que va marcar 0,83 mg/l, cinc vegades més la taxa mínima permesa com a conductor professional (0,15),\nL'home va quedar detingut per un delicte contra la seguretat del trànsit i se'l va denunciar administrativament per la deficient estiva de la càrrega, és a dir, per no tenir el material ben subjectat.\nEl conductor va passar a disposició judicial aquest dilluns i el jutge en va declarar llibertat amb càrrecs.\nSocietat, detenció, detingut, C-25, alcoholèmia, conductor


▷ ⭐Definició de assistir⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de assistir\nDefinició de assistir\nA continuació pots trobar La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula assistir, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un text Veritable aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa assistir.\nEstar prop (d’algú) per prestar-li concurs, ajut.\nUn metge, prestar els seus serveis mèdics (a un malalt).\nPosar a disposició (d’algú) allò de què té necessitat, ajudar.\nSinònims de assistir\n¿Cóm es diu assistir en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice asistir en catalán?\nSi vols saber com es diu en espanyol assistir has de entendre que la seva traducció és asistir pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar assistir\nLa guia té l’objectiu d’assistir als usuaris a integrar els assumptes de gènere al llarg del cicle de capacitació sobre la SSR – des de la realització d’una estimació de les […] […] necessitats fins a l’avaluació.\nTots aquells interessats […] en el tema han d’assistir i escoltar a aquestes […] persones explicar el que volen.\nPodem exigir una […] carta de drets, o podem assistir a l’erosió dels nostres […] drets.\nVine a unir-te a nosaltres per assistir a un nou programa de […] lectura per a nens.\nA part d’ACC, en el futur hi haurà més sistemes de suport que procuraran assistir al conductor i ajudar de forma òptima en situacions de conducció perilloses.\nL’agent temporal, independentment del seu rang, […] estarà obligat a assistir i aconsellar als seus […] superiors i serà responsable de l’execució […] dels treballs que se li encomanin.\nel metge assisteix els malalts; aquestes monges assisteixen els pobres.\nDiverses jurisdiccions, entre elles Escòcia, Índia i Irlanda del Nord, van enviar […] missatges expressant el seu interès en una major cooperació internacional i […] disculpant de no poder assistir en aquesta ocasió.\nLa seva tasca és assistir a poblacions en situació […] precària i víctimes de catàstrofes i de conflictes armats.\nEsperem que puguis assistir a aquest esdeveniment […] tan especial.\nSi vostè ha assistit a la conferència, o si li agradaria assistir, li preguem que […] ens enviï els seus suggeriments.\nassistir a classe; tot el poble va assistir al casament.\nDiàriament Víctor fa un viatge d’una hora […] i mitja per assistir a una preparatòria […] tècnica i científica.\nUna bona opció és assistir a un col·legi comunitari pels primers dos anys.\nÉs bastant evident, a l’assistir a un esdeveniment com […] aquest, que hi ha milers i milers d’ànimes famolenques buscant una veritat més profunda.\nL’endoscopi també pot assistir a la col·locació […] d’implants de mentó i pòmul.\nQuant de temps més hem d’assistir a la violència i les amenaces constants d’aquestes forces negatives?\nEn molts casos els voluntaris han de negociar amb patrons per acomiadar nens de la feina […] i permetre’ls assistir a l’escola.\nPertànyer a una junta pot exigir un compromís de dos a quatre […] hores al mes per assistir a reunions i […] altres activitats.\nNo podrà assistir a aquestes més de […] un observador per cada estat membre.\nSempre que sigui possible, […] els educadors haurien d’assistir a cursos de desenvolupament professional […] sobre aquest tòpic.\nPer aquesta raó no ha pogut assistir a aquesta sessió a […] persona.\nAquestes han de […] acreditar-se per poder assistir-hi.\nNo posseir una assegurança mèdica a la teva arribada, pot comportar […] que no puguis assistir a classes.\nEl seu terapeuta, juntament amb el seu doctor, determinaran […] totes les vegades que ha d’assistir a teràpia.\nEls sol·licitants han d’assistir a escoles públiques, […] demostrar els seus èxits acadèmics, estar involucrats en algun tipus de […] servei comunitari i no haver viatjat abans a l’estranger.\nAls moviments socials i institucions científiques no […] els van permetre assistir als debats.\nEm complau […] tenir l’oportunitat d’assistir una vegada més a la Conferència […] de Desarmament perquè, quan trobo una mirada als […] col·legues que es troben en aquesta sala, m’adono que sóc un dels escassos implicats en les qüestions de desarmament que segueixen aquí.\nÉs un fet evident que els nens de països pobres tenen menys […] probabilitats d’assistir a l’escola.


Villa Walter Oliena Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Oliena, no busqui més enllà de Villa Walter. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Oliena. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana, nevera, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Villa Walter.


Assessoria Laboral | Punt InfoJOVE Gràcia\nAl Punt InfoJOVE pots fer preguntes sobre eines per cercar feina, canals amb ofertes laborals, empreses de treball temporal, programes per a l'ocupabilitat juvenil, formació ocupacional...\nTambé et pots inscriure al coaching laboral per a joves, un servei d'acompanyament personalitzat i grupal per part d'un/a expert en orientació laboral que motiva als i les joves en la seva recerca de feina, i resol els dubtes i dificultats que puguin trobar en el procés.\nA més, pots demanar cita amb les assessores laborals a qui pots preguntar dubtes sobre:\nRecerca de feina o reorientació professional:\nDefinició dels objectius professionals, el coneixement de les vies per trobar feina, l'elaboració de les eines per a la recerca (currículum, carta de presentació...), el coneixement del mercat laboral (nous filons d'ocupació, sectors amb més i menys oferta...) i l'autoconeixement, entre d'altres.\nDrets i deures laborals:\nAspectes legals relacionats amb contractes, comprendre la nòmina, conèixer què estableix el propi conveni, resoldre dubtes sobre els propis drets sindicals, quitances, acomiadaments...\nPer demanar cita pots fer-ho presencialment, a info@elpuntdegracia.org o bé trucant al 93 368 10 05.\nGrup de Facebook Ofertes de feina de temporada\nPrograma Treball Joves\nServei coaching laboral per a joves


gener de 2015 – Compromís per Novelda\n13 de gener. Novelda Digital. Rafa Climent explicará en Novelda el modelo de la “economía del bien común” (inclou vídeo) 13 de gener. Tele Novelda. Rafa Climent hablará en Novelda del modelo de Economía del Bien Común 16 de gener. Novelda Digital. Rafa Climent explica en Novelda los detalles de la economía del bien común (inclou vídeo) […]\nRafa Climent parlarà en Novelda sobre l’Economia del Bé Comú (inclou vídeo)\nL’alcalde de Muro i candidat de les Primàries Compromís a cap de llista de Les Corts per Alacant, Rafa Climent, visitarà Novelda el dijous 15 de gener on participarà en un col·loqui, organitzat per Compromís Novelda sobre Gestió Municipal i l’Economia del Bé Comú. L’acte, obert a tot el món, tindrà lloc a les 20h […]


L'empresa de la dona de Pedro Sánchez busca treballadors per menys de cinc\nL'empresa de la dona de Pedro Sánchez busca treballadors per menys de cinc euros l'hora\nLa companyia de la qual Begoña és sòcia ha publicat diverses ofertes de feina a Internet\nper Redacció dijous, 16 de febrer 2017 - 18:55h\nInmark, empresa de la qual Begoña Gómez n'és directiva, ofereix salaris de menys de cinc euros l'hora | EFE\nBegoña Gómez, dona de Pedro Sánchez, és sòcia i directiva de l'empresa Inmark Europa, pertanyent al Grup Inmark. Aquesta setmana, la filial a Espanya ha publicat diverses ofertes de treball al portal web Infojobs. El que més ha cridat l'atenció ha estat la retribució econòmica que ofereixen als futurs treballadors, una mitjana de menys de cinc euros l'hora. La polèmica no ha trigat a arribar, sobretot en veure's involucrada la dona d'un polític que defensa una pujada del salari mínim d'almenys un 5% l'any.\nEn una de les ofertes publicades, Inmark cerca a quatre teleoperadores a Sevilla perquè captin socis per una ONG. La jornada laboral promet ser de sis hores i el salari que s'ofereix és de 6.03 euros bruts l'hora. El que fa que, nets, siguin menys de cinc euros per hora treballada.\nEn un segon anunci, l'empresa busca a deu joves que es dediquin a captar socis a peu de carrer per l'ONG Oxfam Intermon. Ofereixen un salari indefinit que descriuen com: «el teu esforç es veurà recompensat» i tampoc especifiquen quantes seran les hores a treballar. Concretament fixen la retribució en una xifra que pot anar de 450 euros a 900 al mes.\nEn la tercera oferta penjada en Infojobs, Inmark busca un cap d'equip per dirigir un grup de captació de socis per Greenpeace a València. Malgrat que el lloc sembla ser de responsabilitat, el sou ofert és de 600 euros més comissions amb una jornada parcial.\nATENCIÓ: El primer gran obstacle de Hooters en la seva arribada a Catalunya\nBONES NOTÍCIES: Gran descobriment a Catalunya en la lluita contra el càncer!


OFICINA DEL DEFENSOR UNIVERSITARIO » De qui depèn?\nEl Defensor UniversitariDe qui depèn?\nEl Defensor Universitari exerceix les seues funcions amb autonomia i imparcialitat, sense sotmetre’s a mandat imperatiu algun i no rep instruccions de cap òrgan de govern i de representació de la Universitat.\nEl Defensor Universitari no pot ser expedientat ni sancionat per raó dels actes que ha de realitzar en l’exercici de les competències pròpies del seu càrrec.\nLa condició de Defensor Universitari és incompatible amb l’acompliment de qualsevol càrrec de govern o de representació de la Universitat Miguel Hernández.\nEl càrrec de Defensor Universitari està assimilat al de vicerector amb caràcter general.


ELEMENTS DE GEOGRAFIA DELS PAÏSOS CATALANS\nLa formació territorial\nMax Cahner (publicat a Debat sobre els Països Catalans, 1977)\nFins a la romanització, el territori del que havia de ser els Països Catalans no aconseguí una certa unitat cultural i lingüística i, encara, parcial, perquè una part de la zona pirinenca es mantenia basquitzant els segles VIII i IX quan ja havia començat l'arabització de les terres incorporades al món musulmà. No es que calgui desestimar els substrats pre-romans, que condicionaren ja grans diferencies en el procés de romanització entre la Tarraconense mediterrània i l'interior peninsular i similituds amb el que havia d'esdevenir la Septimània visigòtica, però aquests substrats no prefiguren pas l'actual àmbit català El món talaiòtic de les Balears i el món púnic de les Pitiüses tenen molt de comú amb altres àrees de la Mediterrània i no res amb la península Ibèrica. Les valls pirinenques entre la Cerdanya i la Ribagorça, de llengua basca, s'oposaven a la resta del territori, iberitzant, i encara cal tenir en compte els nombrosos i poc coneguts grups de població indoeuropea que mantingueren llur llengua i llur cultura fins ben entrada l'època romana. La caiguda de l'Imperi Romà i la nova monarquia visigòtica, així com els cents anys de domini bizantí de la zona al sud del Xúquer, poc degueren modificar el procés de romanització, del qual l'Església, ja des del segle IV, havia pres el paper director. Les Illes, ocupades pels vàndals i després posades sota la dependència de l'administració bizantina de Sardenya, continuaren al marge de l'evolució peninsular.\nLa incorporació de l'antiga Hispània romana al món islàmic havia de modificar del tot el mapa ètnico-lingüístic peninsular. Fins i tot les Balears, ocupades pels califes de Còrdova el 902-903, acabaren per incorporar-se de nou al món peninsular. No ens són prou conegudes les diferencies que certament existien entre les diverses àrees hispano-romanes, diferències que es mantingueren entre els mossàrabs mentre pogueren resistir a l'arabització. A Mallorca i al País Valencià, el segle XIII, al moment de la conquesta de Jaume I, ben pocs vestigis d'aquesta civilització mossàrab devien quedar.\nD'altra banda, a la zona pirinenca i a la costa mediterrània del nord del Llobregat, els musulmans foren expulsats entre el 780 i el 801 pels francs, ajudats per un sector de l'antiga classe dirigent visigoda i per la població autòctona, igual com s'havia esdevingut a la veïna Septimània uns anys abans.\nNo parlaré de com es formà el nucli primitiu de Catalunya damunt aquest territori estructurat en comtals, de l'hegemonia del comtat de Barcelona i de la seva independització de fet del regne franc el 985, de la progressiva diferenciació entre el món català i el món occità a les Corberes i del món català i del món aragonès al Cinca, de com es completà la conquesta cristiana de la Catalunya Vella al segle X, de la conquesta de Tarragona, Cervera o Balaguer durant el segle XI; no diré res, tampoc, de la unió amb Aragó, de la conquesta de Lleida i de Tortosa, de la vinculació de Provença i de moltes terres occitanes a la corona al llarg del segle XII i de com s'inicià la pèrdua d'aquest imperi occità amb el desastre de Muret el 1214, on morí el rei Pere I. Tota aquesta història de la formació territorial del. Principat de Catalunya i de l'origen de la corona catalano-aragonesa és prou coneguda i no crec que sigui necessari de recordar-la aquí.\nEl que més interessa de cara a aproximar-nos a la realitat històrica dels Països Catalans és l'etapa que comença amb la conquesta de Mallorca (1228-1232), d'Eivissa (1235) i del País Valencià (1232-1245) (que en aquell moment arribava fins al port de Biar, límit meridional pactat amb Castella al tractat d'Almirra, el 1244). Els regnes de Mallorca (1230) i de València (1240) foren organitzats per Jaume I, ja des de la mateixa conquesta, com a entitats polítiques autònomes. L'empresa de Mallorca fou una empresa fonamentalment catalana i catalans foren tots els beneficiaris del repartiment (la població musulmana s'exilià o fou. esclavitzada, com s'esdevingué també després a Eivissa i a Menorca); l'illa fou. eclesiàsticament autònoma fins al 1492, que fou adscrita a la província eclesiàstica valentina, però, en general, fou considerada com una prolongació del Principat de Catalunya. Eivissa depengué eclesiàsticament i, en gran part, temporalment, de Tarragona (fins al 1782 no fou. creada la diòcesi d'Eivissa, que encara restà adscrita a la província de Tarragona fins al 1851).\nJaume I dividí els seus regnes entre els seus fills, Pere, el futur Pere el Gran, a qui deixà el Principat i els regnes d'Aragó i València, i Jaume, per a qui creà un «regne de Mallorca» que comprenia Mallorca, Eivissa, els comtats de Rosselló i Cerdanya i la senyoria de Montpeller i els vescomtats catalans d'Omeladès i Carladès. Els reis d'aquest conjunt de territoris eren feudataris de la corona catalano-aragonesa i no tenien facultats legislatives o monetàries respecte al Rosselló i la Cerdanya. Mancat d'un territori precís, fou un regne poc estable - i, d'altra banda, els territoris de llengua catalana no deixaren mai de formar part de Catalunya en la consideració dels contemporanis. A més, tant Mallorca com Eivissa, foren reincorporades el 1285 a la corona catalano-aragonesa i deixaren de formar part d'un regne de Mallorca que tenia per capital Perpinyà i que comprenia territoris tan allunyats de les Illes com Ribes de Freser o alguns pobles de l'Alt Urgell; les Illes foren restituïdes a Jaume II de Mallorca el 1295, amb l'escreix de Menorca, conquerida vuit anys abans per Alfons II; el rei mallorquí es comprometé, a canvi, a assistir a les corts de Catalunya, cosa que féu fins al 1321; el regne de -Mallorca comprengué, encara, del 1298 al 1313, la -Vall d'Aran. El desmembrament d'aquest estat dispers començà ben aviat: França adquirí el 1339-40 la Fenolleda, Montpeller i les altres terres occitanes del regne; el 1343 Pere el Cerimoniós reincorparava l'illa de Mallorca a la corona i l'any següent Menorca, Eivissa, Rosselló i Cerdanya, territoris, tots ells, que foren units de nou al Principat; el regne de Mallorca, estrictament balear, recuperà una certa autonomia amb el privilegi de Gaeta del 1439, pel qual les Illes deixaren d'estar sotmeses a les decisions de les corts catalanes.\nEn la constitució del nou regne de València, Jaume I no seguí el precedent mallorquí; hagué de concedir un lloc als interessos dels aragonesos, els quals havien participat també, i de forma no menyspreable, a la conquesta; respectà bona part del poblament musulmà, fins i tot el de la capital, que només desplaçà del centre urbà. En la frontera del regne inclogué zones que ja havien estat incorporades prèviament a Catalunya o a Aragó. Així s'esdevingué amb la Tinença de Benifassà, que, conquerida el 1208, havia format part, inicialment, del terme de Tortosa; o també el d'Olocau del Rei, petit poble del Ports de Morella, conquerit pels aragonesos el 1180, que constitueix encara un enclavament de llengua castellana al nord del País Valencià i, sobre tot, aquest és el cas de tot el sector de terres aragoneses conquerides des de la fi del segle XII fins al 1229, que foren tanmateix retornades al regne d'Aragó dins el mateix regnat de Jaume I, excepte el Racó d'Ademús (que des d'aleshores forma un enclavament valencià a la frontera entre Castella i Aragó) i l'alta vall de Sogorb. Fos quina fos la proporció inicial entre la població aragonesa, catalana, o d'altres procedències nacionals, el fet és que les que havien estat segregades d'aquest regne la major part de les quals formaren la diòcesi de Sogorb, considerada durant molt de temps com una diòcesi aragonesa més. Les comunitats aragoneses que conservaren llur llengua foren molt escasses de la resta del país (Énguera i alguna altra població de les comarques de l'interior, aïllades per extensos territoris de població morisca arabòfona). Els senyors jurisdiccionals dels territoris moriscos pertanyien, però, en general, a la noblesa aragonesa; la seva derrota davant Pere el Cerimoniós el 1348 juntament amb la petita noblesa afincada principalment a les planes litorals, féu que desapareguessin com a grup nacional i s'integressin en la societat urbana de les ciutats i viles, plenament catalanes. Els lligams d'aquesta societat urbana, amb el Principat (i també amb Mallorca i Eivissa) no feien més que créixer, com a conseqüència de la continuada aportació de nous pobladors i dels comuns interessos econòmics en el comerç mediterrani i en l'expansió política de la monarquia. Fins i tot les poblacions originàriament aragoneses adoptaren el català com a llengua de la cultura i de l'administració, no solament per les autoritats reials o del regne, sinó també pels consells municipals i per la mateixa església de Sogorb, que no deixà de ser seu d'un bisbat aragonès fins al 1577.\nLa conquesta del regne de Múrcia (amb Cartagena i Llorca, i també amb Oriola, Alacant i Elx) fou. duta a terme per Jaume I el 1265-1266 amb forces fonamentalment catalanes, i en el repartiment consegüent, els catalans s'endugueren la part més important dels assentaments urbans de la nova població cristiana. Pel tractat signat a Almirra el 1243, la conquesta era destinada a Castella i el rei català la lliurà a Alfons X. D'altra banda aquest rei castellà lliurà el 1281 a Pere el Gran la vall d'Aiora, poblada de castellans. Jaume II ocupà novament el regne murcià el 1296, però després del 1305 només pogué retenir-ne el territori d'Oriola, Elx i Alacant, que annexà al regne de València; la catalanitat del poblament urbà de la resta de l'antic regne, encara esgrimida el 1325 per Muntaner, s'anà diluint. Aquest mateix rei, però, segregà una part de territori del Principat, amb la cessió a Aragó de la Llitera, el 1305; inicialment, aquesta annexió comprengué també Ribagorça, però el 1312 el rei creà el nou comtat de Ribagorça com a territori neutre entre Catalunya i Aragó.\nLa conquesta de Sicília, de Malta, de Calàbria, de l'illa de Gerba, dels ducats d'Atenes i Neopàtria, del principat de Morea entre el 1282 i el 1319 sota el patrocini de reis del casal de Barcelona comportà apassionants aventures bèl·liques, com la de la Companyia Catalana de Grècia, extraordinaris relats literaris, com les cròniques de Desclot i de Muntaner, i obrí als catalans enormes possibilitats a l'enriquiment com a professionals de la guerra, com a corsaris i traficants d'esclaus o com a comerciants transmediterranis. També es beneficiaren de la preferència en els càrrecs públics, civils i eclesiàstics dels nous països conquerits o posats sota la protecció de llurs reis.\nAquesta expansió militar, política i econòmica no comportà una ampliació del territori nacional; en tot cas, un cert assentament de comerciants i buròcrates i una difusió de l'ús del català. La conquesta del regne de Nàpols per Alfons el Magnànim (1442) no produí efectes diferents, com no sigui que els beneficis econòmics foren menys evidents per als catalans.\nNomés als ducats grecs hom intentà de crear una organització estatal i eclesiàstica catalana, però com a superestructura, en funció dels antics almogàvers transformats en nova casta dominadora d'aquelles terres. Però al que contribuí aquesta etapa d'expansió fou a augmentar els lligams de solidaritat entre els naturals de cada un dels Països Catalans, fent de contrapès als efectes de la fragmentació política.\nHe deixat Sardenya a part, perquè aquí les coses s'esdevingueren d'una altra manera. A la conquesta de l'illa, iniciada el 1323, seguí una sistemàtica política d'assentament de població catalana a les grans ciutats amb expulsió dels indígenes. Aquest és el cas de Càller, l'Alguer o Esglésies, seguint un procediment que recorda el de la colonització de València i de Mallorca. A més de la població urbana, foren catalans els alts funcionaris, la noblesa i l'alta clerecia i el català esdevingué la llengua de l'administració i de la cultura a tots els nivells, fins i tot com a llengua escrita dels notaris i dels clergues rurals. Però quan ja la catalanització havia aconseguit, a mitjan segle XVI, una notable profunditat, l'afebliment de les possibilitats materials i polítiques de colonització de la societat catalana aturà el procés. El català, que havia substituït el llatí des del segle XIV, fou substituït al seu torn, ja des del segle XVII, pel castellà, que esdevingué, finalment, la llengua oficial, des de la desvinculació de l'illa de la corona catalano-aragonesa i de la incorporació als dominis de la casa de Savoia (1720). No cal dir que el castellà fou desplaçat per l'italià durant el primer quart del segle XIX. Només l'Alguer ha mantingut el català com a testimoni d'aquesta frustrada colonització.\nPerò si la colonització de Sardenya no, reeixí, el poblament que seguí l'expulsió dels moriscs del País Valencià del 1610 [varià] extraordinàriament el mapa lingüístic dels Paisos Catalans (al Principat, els moriscos de les riberes del Segre, del Cinca i de l'Ebre, igualment afectats per l'expulsió, no parlaven ja l'àrab de feia temps). Els moriscos valencians representaven, al començament del segle XVII, des del punt de vista numèric, la segona unitat lingüística del país: eren molt més nombrosos que els castellanoparlants. Representaven un terç de la població total valenciana i la meitat de la població rural. Tot i que en moltes comarques convivien amb els cristians (en alguns pobles, peró, en barris a part), extenses zones del país, comarques senceres, eren exclusivament arabòfones. És per això que el repoblament posterior, tot i que representà un nou factor de cohesió del País Valencià com a país català [...] augmentà, potser duplicà o triplicà, l'àrea de llengua castellana. Probablement és a causa d'aquest repoblament que són de llengua castellana la Foia de Bunyol o la Canal de Navarrés (tret d'Énguera) o bé la part de l'Alt Palància més pròxima a Sagunt.\nAltres alteracions de la frontera lingüística s'han produït des d'aleshores. Encara en el mateix segle XVII, la Guerra dels Segadors provocà el despoblament de gran part de la Llitera (la gran plana entre el Segre i el Cinca, entre Lleida i Montsó), que era, fins aleshores, tota ella de llengua catalana, El repoblament posterior fou tímid, però suficient perquè poblacions com Esplucs o Binèfar, per exemple, esdevinguessin de llengua castellana, i no fóra estrany que la desaparició del català de Montsó, que el geògraf Pere Gil encara sentia parlar pels seus carrers el 1600, tingués relació amb aquest fet. Fins a la Guerra de Successió, fins als primers anys del segle XVIII, podem considerar que Oriola i el Baix Segura eren encara de llengua catalana; les pestes, la massiva immigració castellana (incrementada per la fundació de noves poblacions amb colons forasters), la defecció lingüística de la noblesa i de les altres classes privilegiades, els canvis polítics i lingüístics produïts pel decret de la Nova Planta, degueren influir en el canvi.\nCap altre canvi no crec que s'hagi produït en la frontera lingüística. Les fronteres administratives del conjunt català cristal·litzaren, en la seva major part, durant el centenar d'anys que van des del 1229 al 1322.\nDe la fi del segle XV deu ser la incorporació a Aragó de Fraga i d'Areny de Noguera. Ribagorça passà al règim administratiu comú aragonès com a conseqüència de les revoltes del comtat a la fi del segle XVI (encara que durant la Guerra dels Segadors, el 1642, la població votà la reincorporació a Catalunya), i la divisió del Principat de Catalunya per la nova frontera franco-espanyola és del 1659. La derrota valenciana davant Felip V comportà l'annexió a Castella de la vila de Cabdet.\nNi la dependència de Menorca d'Anglaterra o de França durant el segle XVIII ni l'annexió del Principat a l'Imperi Francés en 1812-14 afectaren la identitat o l'extensió dels Països Catalans. Ja he parlat de les comarques castellanes d'Utiel i de Villena incorporades al País Valencià durant el segle XIX. Des d'aleshores, no podem afegir res de nou respecte a l'evolució del territori català.\nNo té sentit d'estudiar el mare geogràfic d'un grup, humà i la història de la seva delimitació si no coneixem a la vegada com aquest grup ha tingut consciència de la seva existència. No voldria entrar en detall en la qüestió de la història de la consciència nacional dels Països Catalans. Això seria el tema de tota una altra ponència. Només recordaré aquí que hi ha prou testimonis per a poder creure que la consciència de formar una «nació» (amb aquest nom i amb un contingut no massa diferent a l'utilitzat actualment entre nosaltres) era clara i general a l'Edat Mitjana, entre les classes privilegiades i entre les classes populars dels Països Catalans; és evident que, a partir del segle XVI, les classes privilegiades es «regionalitzaren», si és que no es «desnacionalitzaren», en gran part, per la pressió de la monarquia castellanitzant dels Habsburg, encara que els interessos de les classes populars anaven per la solidaritat de tot el grup nacional, com es veié en les poques ocasions que tingueren de manifestar-se, com durant les Germanies o durant la Guerra contra Felip V. Els segles dits de «Decadència» ho foren en realitat pel que fa a la consciència nacional; Joan Fuster i Jordi Carbonell ens podrien aportar molts testimonis d'escriptors i de clergues, de juristes o de comerciants, que proven la consciència de la comunitat, no sols des del punt de vista lingüístic, sinó també nacional; els exemples es multiplicaran a partir de mitjan segle XIX. Només voldria aportar alguns testimonis, potser poc coneguts.\nUn d'ells és de l'any 1392, quan el consell municipal de València considerà que els èxits de l'infant Martí a Sicília suposaven «honor o utilitat de la corona reial d'Aragó, encara a tota la nació catalana». En aquest text el concepte de nació s'oposa al de corona, que és l'estat com a patrimoni del sobirà. En aquest sentit, la «Corona d'Aragó» incloïa una altra nació, l'aragonesa. Un text així, procedent de València, és un element important per tal d'esclarir l'existència d'una consciència unitària de tots els Països Catalans i per estudiar el valor de la paraula «nació» a l'Edat Mitjana. Un altre testimoni ens l'ofereix una carta del mateix any que, davant els atacs dels corsaris nord-africans, els jurats de València dirigien als de Mallorca: « ... ¿e on és la vigor de nació catalana que feia tributàries totes altres nacions circumveïnes? E ara, hòmens de no res e ineptes nos fan tals e tants dans e ultratges, no sens vituperi de tota la nació e de tota cristianitat... E proferim-nos [I ens oferim] a fer sobre açò, ensems ab vós e ab Catalunya, tot ço que en nós sia.». L'oposició «nació catalana »/« Catalunya » desapareix, fins i tot, en les conegudes frases de sant Vicent Ferrer (que fa del primer terme una mena de sinònim de Països Catalans), que ja al segle XV afirma que els Serrans (els habitants de les comarques castellanoparlants del rerapaís valencià) estan «en mig de Castella e de Catalunya», o la de l'italià Bandello, que, al segle XVI, escriví que «Valenza... gentile e nobilissima que in tutta Catalogna non è più lasciva ed amorosa città». Aixó darrer ja era conegut i crec que tothom deu tenir present la terminologia utilitzada per Ramon Muntaner en la seva Crònica o el fet que el comerç marítim dels Països Catalans no solament era designat sempre, per propis i estranys, com a comerç català, sinó que, a més, a ultramar recolzava en una institució, la dels cònsols de catalans, única per als naturals dels tres regnes.\nDel mateix segle XVI és un altre testimoni que no he vist mai reproduït. És degut a l'eclesiàstic mallorquí Miquel Tomàs de Taixequet, que en una obra que publicà a Roma el 1565, en plena època tridentina, proposava una reforma universitària consistent a reagrupar els estudis en una sola universitat per província eclesiàstica; deia que les províncies de Tarragona i de València (aquesta incloïa Mallorca) «han de comptar -tradueixo del llatí- per una sola província, com era abans, perquè serà més fàcil de fer [la reforma] si està d'acord amb els costums i amb la llengua i perquè és necessari, per a dur-la a terme, que les dues [províncies] es comuniquin mútuament llurs doctrines».\nI si de la Decadència passem a la Renaixença, trobarem la declaració, també poc divulgada, feta per un. altre eclesiàstic mallorquí, Josep Tarongí, el 1875 a l'almanac d'«El Isleño»: «Baix lo nom de Pàtria catalana entenem la terra que constituïa l'antiga Corona d'Aragó, singularment les illes Balears, lo regne de València i el Principat de Catalunya. Aqueixa corona, si bé no gosa d'autonomia política, perquè forma part integrant de la nació espanyola, té actualment vida pròpia, gràcies al caràcter de sos fills, que los distingeix dels demés espanyols, al moviment de la ciència, de la indústria i del comerç, que estableix de dia en dia noves relacions, i estreny los llaços antics entre sos diferents pobles; i, sobretot, gràcies al renaixement literari catalanista i resurrecció de la llengua catalana, d`aqueixa estimadíssima llengua nostra, que tots parlam, sia en los dialectes de les illes, sia en los del continent, del Rosselló fins a les roques del cap de Pals [Palos].» La identificació que Tarongí fa de «Corona d'Aragó» amb «Països Catalans» (amb «Pàtria catalana») no és gens forçada, perquè, bé que la corona catalano-aragonesa es basava en el territori de dues comunitats «nacionals», el pes de la comunitat catalana, després de les conquestes de Jaume I, i amb la puixança del comerç marítim, és aclaparador. Tanmateix, Tarongí fa de «nació» un sinònim d'«estat», quan parla, amb terminologia d'arrel jacobina de la «nació espanyola».\n«Catalunya», «Nació catalana», «Corona d'Aragó» «Pàtria catalana.»; un problema de nomenclatura no resolt. Peró a cavall dels segles XIX i XX sorgí tímidament un nom nou, el de «Països Catalans», l'ús del qual Fèlix Cucurull ha pogut datar ja l'abril del 1886 en un article publicat per Narcís Roca i Ferreras a «L'Arch de Sant Martí» i Enric Lluch el febrer del 1900 en el número 7 de l'etapa. més progressista de la revista «Catalònia» que dirigia Jaume Massó í Torrents; a més, els joves noucentistes, encapçalats per Josep Carner, segons ha fet notar Albert Manent, l'utilitzaren també al seu portaveu «Catalunya», el 1903. De l'èxit d'aquest nom, en són testimoni aquestes jornades.\n1. Eliseu Vidal i Beltran, Valencia en la época de Juan I (Valéncia, 1974), pp. 129 i 229.


Documento interés - Ensayos - 346 Palabras\nPágina principal Ensayos Documento interés\n1. En el vídeo es tracta el tema del Desenvolupament de la personalitat i de la conducta. Està destinat als pares i mares com una guia d’ajuda per entendre certs conceptes i poder plantejar formesd’educar per afavorir un millor desenvolupament de l’infant.\nEn la visualització se’ns defineixen conceptes com la personalitat, el temperament i el caràcter.\nLa personalitat la defineixencom un conjunt de qualitats psicofísiques i l amanera de reaccionar davant l’ambient que cada persona té. Engloba tota l’estructura psicològica de l’individu i es manifesta en la forma de pensar,expressar-se, relacionar-se, les actituds i la forma de veure la vida.\nLa personalitat futura del nen serà el resultat del temperament més les accions educatives dels adults.\nHem de tenirpresent que l’individu és un conjunt, actua de forma global i integrada. El comportament de l’individu, la seva actuació, és el que reflecteix la seva personalitat. El conjunt d’atributs queconstitueixen tota personalitat es divideixen en tres grups (els processos cognitius, els conatius i els emocionals).\nLa personalitat és un constructe complex de caràcter molt general. És a dir, lapersonalitat pot entendre’s com una organització més o menys estable i duradora del caràcter, el temperament, l’intel·lecte i el físic d’una persona, que determina la seva adaptació única a l’ambient.Es defineix el temperament com la forma característica que la persona té per a reaccionar a l’ambient. Quan parlem d’adjectius com audaç, nerviós, inquiet, excitable, temorós, etc. ens estemreferint al temperament. En el marc de l’estudi de les diferències individuals, el temperament ocupa un lloc preeminent, ja que ens facilita la comprensió de les diferències quant a l’edat, l’àmbit clínic ila seva determinació biològica i consistència comportamental.\nPodem dir que el temperament reuneix en el seu interior un conjunt de trets que fan referència a les caracterísitques...\n...electo seguirá el Comando Militar en manos del Comandante en Jefe. Esta última reforma que se realiza en la dictadura de Gómez debido a su muerte en 1935. Constitución Federal de 1936 Artículo principal: Constitución de Venezuela de 1936. Este documento fue refrendado durante el gobierno de Eleazar López Contreras, y suplanto la última constitución vigente durante la dictadura de Juan Vicente Gómez. Período presidencial se establece en 5 años. La misma fue reformada...


Museu Postal Nacional (Washington)\n38 ° 53'52,8 "N 77 ° 00'29,88" O / 38,898 ° N 77,0083 ° O 38,898 ; -77.0083 Coordenades : 38 ° 53'52.8 "N 77 ° 00'29.88" W / 38.898 ° N 77.0083 ° W 38.898 ; -77,0083\n357 000 (2015)\nEl National Postal Museum ( Museu Postal Nacional), situat davant de la Union Station de Washington, DC , Estats Units, es va fundar mitjançant un acord conjunt entre el Servei Postal dels Estats Units i la Smithsonian Institution i es va obrir el 1993.\nEl museu està situat a l'altra banda del carrer de la Union Station , a l' edifici que va servir com a oficina de correus de Washington Central des del 1914, quan es va construir, fins al 1986. L'edifici va ser dissenyat per la firma d'arquitectura Graham i Burnham. per Ernest Graham després de la mort de Daniel Burnham el 1912. \nL’edifici on s’allotja el museu també serveix com a seu de l’Oficina d’Estadístiques Laborals del Departament de Treball dels Estats Units , així com de centre de dades per al Senat dels Estats Units .\nEl museu acull nombroses exposicions interactives sobre la història del servei postal dels Estats Units i del servei postal a tot el món. També s’exhibeix una extensa col·lecció de segells . El museu alberga una botiga de regals i una botiga de segells separada, juntament amb exposicions al Pony Express , l’ús dels ferrocarrils amb el pal, les restes conservades d’Owney (la primera mascota postal no oficial) i una exposició sobre el màrqueting directe anomenat "Què hi ha al correu". Com a museu Smithsonian, l’entrada és gratuïta. El museu també alberga una biblioteca. \nEl 2005, el museu va comprar la col·lecció de segells infantils de John Lennon. \nEl setembre de 2009, el museu va rebre un regal de 8 milions de dòlars del fundador de la firma d'inversió William H. Gross per ajudar a finançar l'expansió del museu. Actualment, el museu alberga la galeria de segells William H. Gross anomenada en honor seu. \nDes del 2002, el museu ha lliurat el Smithsonian Philatelic Achievement Award cada dos anys.\nRètol d'obertura amb la dedicatòria al Museu Postal Nacional\nDiligència per al transport de correu al Museu Postal Nacional\nAvió de correu aeri ancorat al sostre al Museu Postal Nacional\nExposició de cartes al Museu Postal Nacional\nCartell del museu que millora el valor de l’enviament postal\nCol·lecció de segells infantils de John Lennon\n^ Conegueu el nostre personal a postalmuseum.si.edu , National Postal Museum. Consultat el 8 d'octubre de 2017 (arxivat de l' original el 4 de juliol de 2017) .\n↑ Christopher Weeks, AIA Guide to the Architecture of Washington, DC (3a edició) , Johns Hopkins University Press, 1994, ISBN 0-8018-4713-3 . .\n^ Biblioteca del museu , a library.si.edu .\n↑ Primer àlbum de John Lennon. Owen Edwards, Smithsonian.com, setembre de 2005. Consultat el 17 de setembre de 2016.\n↑ William H. Gross Stamp Gallery , a postalmuseum.si.edu , National Postal Museum. Consultat el 2 d'octubre de 2013 (arxivat de l' original el 5 d'octubre de 2013) .\nWikimedia Commons conté imatges o altres fitxers sobre el Museu Postal Nacional\n( EN ) Lloc oficial del Museu Postal Nacional\n( EN ) Lloc oficial de la Biblioteca del Museu\n(EN) National Postal Museum of the Smithsonian on Google Cultural Institute\n( EN ) Arago: People, Postage & the Post\nVIAF (EN) 158 108 604 · ISNI (EN) 0000 0004 0480 5826 · LCCN (EN) n97018079 · GND (DE) 10134012-6 · WorldCat Identities (EN) lccn-n97018079\nPortal de museus\nObtingut de " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Museo_postale_nazionale_(Washington)&oldid=119922766 "\nServei Postal dels Estats Units\nPalaus dels Estats Units d'Amèrica\nMuseus de Washington\nP921 absent a Wikidata\nP1174 llegit de Wikidata\nP1448 absent a Wikidata\nP6375 diferent a Wikidata\nEntrades amb plantilla de museu sense notes de visitants


Anotació | Format | Ángela Jorro\nGenerador de targetes de bingo: http://bogglesworldesl.com/bingocards.htm http://www.dltk-cards.com/bingo/bingo1.asp http://www.momsminivan.com/printables.html http://www.toolsforeducators.com/crisscross/ http://print-bingo.com/print-bingo-cards.php http://www.mes-english.com/flashcards/files/countries_bingo.pdf Generador de domino, targetes i taules per a diferents propòsits: A Plus Math Generator. Generador de targetes en PDF que contenen sumes simples sense resoldre per a utilitzar-les en … Continua llegint →\nAnotació | Posted on Setembre 10, 2012\tby angyjorro | Etiquetat com a Mares i pares, Personal docent\t| Deixa un comentari\nGeneradors de llistes, sopes de lletres i targetes de vocabulari\nGenerador de targetes de vocabulari en PDF (Personal Education Press) . Esta aplicació genera de forma molt senzilla targetes de vocabulari personalitzades que es poden imprimir i posteriorment tallar per a utilitzar-les en jocs i activitats (les instruccions estan en … Continua llegint →\nGeneradors de questionaris i exercicis\nGeneradors de qüestionaris d’autoavaluació (4Teachers). Generadors de qüestionaris en espanyol per a l’autoavaluació de treballs escrits, presentacions orals, presentacions multimèdia i treballs de ciències. S’oferixen diverses llistes d’autoavaluació ja preparades per a incloure en el qüestionari atenent al tipus de … Continua llegint →\nAnotació | Posted on Setembre 10, 2012\tby angyjorro | Etiquetat com a Mares i pares, Personal docent\t| 1 comentari\nGeneradors de cartogrames i mapes geogràfics\nPrintable world map és un generador de mapes muts que permet pintar països i imprimir el resultat final. Xpeditions Atles (National Geografic) . Generador de mapes del món, de continents o països, amb informació bàsica o detallada, amb especificació o … Continua llegint →\nAnotació | Posted on Setembre 10, 2012\tby angyjorro | Etiquetat com a 3er cicle, Mares i pares, Personal docent\t| Deixa un comentari\nBacus. Generador de puzles educatius de GenMàgic que permet la busca per paraula clau i categories. Permet també generar i publicar online diversos tipus de puzles personalitzats a partir d’imatge (JPG) , animació (SWF) o so (MP3) i dividir-la en … Continua llegint →\nGeneradors de lletres, contes, textes i nuvols de paraules\nGenerador de poemes visuals Wordle és una eina que converteix un text lliure o el text que conté una web determinada en un núvol de paraules. Una vegada escrit el text o triada la URL que utilitzarem, podem triar un … Continua llegint →\nGeneradors de textos en altres idiomes\nFind your language és un generador de fulls o pòsters per a la identificació de llengües. Després de triar d’una extensa llista els idiomes que es desitgen identificar, la ferramenta genera un postter o un full (depén de la grandària … Continua llegint →\nAnotació | Posted on Setembre 10, 2012\tby angyjorro | Etiquetat com a 1er cicle, 2on cicle, 3er cicle, Mares i pares, Personal docent\t| Deixa un comentari\nGeneradors de webquests i búsquedes del tresor\n1,2,3 la teua WebQuest generador de webquest d’Aula 2.1. Aquesta ferramenta genera activitats de busqueda en Internet en forma de pàgina web. Ací trobaràs informació detallada sobre com utilitzar esta ferramenta i diversos exemples. El generador està disponible en diversos … Continua llegint →\nGeneradors de jocs de taula, música, gràfics, laberints, mandales…\nGenerador de diverses representacions de la taula periòdica en flash per a insertar en un blog o web. Permet configurar la grandària i els colors de fons, les explicacions que acompanyen als elements estan en francés. Generador de tauler personalizable … Continua llegint →\nGeneradors de línies del temps, mapes conceptuals i mentals\nPreceden és un generador online de línies de temps sobre qualsevol tema de la nostra elecció que es poden inserir en blogs. Precisa registrar-se. Més informació en dotpot.com. Xtimeline. Eina per a la creació online de línies de temps, permet … Continua llegint →


Els Pressuposts Generals de l'Estat per al 2014 consolidaran "l'atur, la pobresa i la desigualtat"\noct. 02 Els Pressuposts Generals de l'Estat per al 2014 consolidaran "l'atur, la pobresa i la desigualtat"\nFrancina Armengol: "Balears rebrà 66 € per habitant, mentre qualsevol altre ciutadà de l'Estat tindrà 206 de mitja. Això és fruit de la ineficiència, la ineptitud i la incompetència del Govern Bauzá, que no ha fet la seva feina". El PSIB-PSOE ha qualificat de "totalment inacceptable i insultant" la proposta dels pressuposts generals de l'Estat per al 2014 que el Govern de Mariano Rajoy vol aplicar a Balears. La secretària general del PSIB-PSOE, Francina Armengol, ha considerat que el que proposa Rajoy "és senzillament inacceptable" perquè durà la consolidació de la pobresa, l'atur i la desigualtat a tota Espanya, i especialment en les comunitats que menys rebran, com Balears.\n"Aquests són els tercers pressuposts de Rajoy a Madrid amb Bauzá a Balears, i han aconseguit el que semblava impensable: ja som la darrera comunitat autònoma d'Espanya" , ha denunciat Armengol. Si l'any passat, els pressuposts ens deixaren ja a la coa, enguany, altres comunitats que estaven també a la coa, com la Rioja, han pujat molt, però Balears no.\nBalears es queda amb la menor inversió per capita de l'Estat, només 66 euros per habitant, front la mitjana estatal de 206 euros. I la CAIB també perd -ara ja per sempre- les inversions estatutàries que els governs socialistes autonòmic i central havien pactat durant set anys i que acaben el 2014. "Aquest serà el tercer any que perdem les inversions estatutàries, i ja sumam més de mil milions d'euros perduts", ha recordat Armengol. L'eliminació, una vegada més, de les inversions estatutàries, fa que no hagi pressupost disponible per a turisme, per a mobilitat, per a medi ambient o per a recerca i desenvolupament, ha explicat.\n"Aquests pressuposts generals ofeguen la possible recuperació a les Illes Balears", ha explicat la socialista, i la responsabilitat és única i exclusivament del Partit Popular, tant a Madrid com, sobre tot, aquí.\n"Bauzá ens va anunciar el passat mes de maig una remodelació de Govern que havia de donar un nou impuls a l'economia de Balears. Es va crear una conselleria específica d'economia que faria un Pla d'Ocupació que no hem vist, i unes mesures de reactivació econòmica que tampoc hi són", ha recordat. També va crear Bauzá "una conselleria d'Hisenda i Pressuposts, amb l'únic objectiu d'augmentar i millorar el pressupost de les Illes Balears", ha afegit. Armengol s'ha demanat avui "per què serveix la Conselleria d'Hisenda, què ha fet el Sr. Marí durant tots aquests mesos? A què s'ha dedicat?".\nSegons l'Estatut d'Autonomia, és el Govern de la CAIB el que ha de presentar al central els projectes i propostes per a ser finançades amb fons estatutàris; però el Govern Bauzá ja ha reconegut en respostes parlamentàries "que no han presentat cap projecte a Madrid". "Madrid té culpa de què no arribi el doblers, però els d'aquí en tenen molta més", ha opinat Armengol.\nLa secretària general del PSIB-PSOE ha lamentat que el Govern "no faci la seva feina", no presenta projectes ni fa la feina de pressió a Madrid perquè ens tenguin en compte a l'hora d'elaborar els pressuposts. "El PP Balear és com els mals estudiants, que es queixen per haver suspès i diuen que el mestre els té mania, però la realitat és que no han fet la seva feina", ha dit.\nEvolució de les inversions de Madrid i el nou REB\nArmengol ha reivindicat que "el PSIB sí fa la feina a Madrid" i per tant es presentaran esmenes als pressuposts generals de l'Estat per intentar corregir i compensar el desastre que suposa l'avantprojecte ara presentat.\nEl diputat Pablo Martín ha recalcat: "Esperam que els diputats del PP Balear a Madrid, que l'any passat no varen presentar ni una sola esmena als PGE i varen votar en contra les nostres esmenes, tot i que eren beneficioses per a les Illes Balears, facin alguna cosa per defensar la nostra comunitat autònoma aquesta vegada".\nEl socialista ha recordat que és molt diferent el què arriba a Balears quan governen els socialistes o quan governa el PP.\nFrancina Armengol ha mostrat un gràfic en el que es veu clarament la diferència de les inversions que arribaven a Balears (no promeses, sinó inversions liquidades), els anys de govern socialista, comparant-les amb el que arriba ara. En el 2008, arribaren a Balears 300 milions d'euros, en el 2009, 450 milions, i en el 2010, 510 milions. L'any 2011, quan ja va començar a governar el PP a Balears i a Madrid, a Balears la inversió del Govern central va començar a caure en picat, amb una baixada fins als 325 milions. I ara ens trobem amb 74 milions per al 2014.\nEl PSIB-PSOE ha ofert en moltes ocasions des del inici de legislatura al PP fer un front comú a Madrid i anar a defensar el correcte finançament de les Balears "com a un tema d'Estat". "El PP sempre ho ha rebutjat i han dit que anirien ells. Ja veim quines són les conseqüències", ha apuntat.\nFinalment, Armengol ha recordat que el PSIB-PSOE ha ofert al PP crear una comissió parlamentària per començar a preparar el nou Règim Especial Balear, que s'ha d'aplicar a partir del 201, però el PP no hi té interès.\n"Nosaltres fem la nostra feina a Madrid. Qui no fa feina dins el seu partit és el Sr. Bauzá", ha afegit Armengol.


Deducción del 10% para adquirir bicicletas y vehículos eléctricos de movilidad personal – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nDeducción del 10% para adquirir…\nLa Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad ha anunciado que establecerá una deducción del 10% con el fin de incentivar la adquisición o electrificación de bicicletas urbanas, así como para la compra de vehículos eléctricos de movilidad persona.\nPara Arcadi España, la movilidad es una pieza clave para combatir la emergencia climática, “la lucha contra el cambio climático es un compromiso esencial de la Generalitat y desde la Conselleria estamos trabajando para que moverse a pie, en bicicleta o en transporte público sea una alternativa segura, eficiente y asequible” ha señalado.\nEl conseller ha recordado que hasta el 10 de noviembre sigue abierto el plazo para solicitar las ayudas directas de la Generalitat de hasta 250 euros para la compra de bicicletas y patinetes y que cuentan con un presupuesto global de 500.000 euros.


Són un càncinoma letal. Fora!\nJa era hora! A veure si es dissolen d'una vegada aquests antimallorquins.\nSi ara estan les coses així, serà interessant veure com queda aquest partit després de les eleccions espanyoles del proper novembre.


preacord | Federació de Serveis, Mobilitat i Consum\nTag Archives: preacord\nCamil Ros i Núria Gilgado votaran presencialment aquest dilluns en la consulta de l’AIC a la seu de la Rambla del Raval\nLa UGT de Catalunya ha engegat aquesta setmana una consulta a les seves bases per a ratificar el preacord al que les organitzacions sindicals i patronals més representatives de Catalunya -UGT de Catalunya, CCOO de Catalunya, Foment del Treball, Pimec i Fepime- van arribar dilluns en la negociació de l’Acord Interprofessional de Catalunya (AIC) per als anys 2018-2020. La UGT de Catalunya ha obert un procés de consulta d’aquest preacord als seus delegats i delegades, així com dels quadres sindicals Continua llegint →\nPublicat a Acció Sindical, Negociació Col·lectiva\t| Etiquetat a acord, AIC, empleo, FeSMC, negociació col·lectiva, negociación colectiva, ocupació, preacord, preacuerdo, V Acord Interprofessional de Catalunya, votacions\nLa UGT engega un procés de consulta perquè les seves bases ratifiquin la signatura del V Acord Interprofessional de Catalunya\nAquest dilluns, la UGT de Catalunya, CCOO de Catalunya, Foment del Treball, Pimec i Fepime, organitzacions sindicals i patronals més representatives de Catalunya, hem arribat a un preacord en la negociació de l’Acord Interprofessional de Catalunya (AIC) per als anys 2018-2020. L’Acord Interprofessional de Catalunya (AIC) és l’instrument que estableix el marc de la negociació col·lectiva en l’àmbit català i acorda els criteris generals de negociació i l’estructura dels convenis col·lectius que es negocien a Catalunya, criteris que després s’hauran Continua llegint →\nPublicat a Acció Sindical, Negociació Col·lectiva\t| Etiquetat a acord, AIC, empleo, FeSMC, negociació col·lectiva, negociación colectiva, ocupació, preacord, preacuerdo, V Acord Interprofessional de Catalunya\nLa UGT, CCOO, CEOE i CEPYME han arribat a un preacord en el marc de les negociacions del IV Acord per a l’Ocupació i la Negociació Col·lectiva (AENC) per als anys 2018, 2019 i 2020 que haurà de ser ratificat en els propers dies pels òrgans de govern de cada organització. La UGT ha decidit sotmetre aquest preacord a consulta dels seus delegats i delegades, així com dels quadres sindicals i dels afiliats i afiliades que hi vulguin participar. Aquesta serà Continua llegint →\nPublicat a Acció Sindical, Negociació Col·lectiva\t| Etiquetat a empleo, FeSMC, IV Acuerdo para el empleo y la negociació colectiva, negociació col·lectiva, ocupació, preacord, preacuerdo, votacions en línia, votacions on line\nEl comitè d’empresa i la direcció de Metro de Barcelona han arribat a un preacord en base a la proposta de la presidenta de la mesa del conveni (mediadora) per tal de mantenir la pau social a l’empresa fins al 31 de maig del 2017 i així continuar negociant el conveni col·lectiu de manera no conflictiva. A canvi de què els sindicats no convoquin més vagues, la direcció es compromet als següents punts: Es garanteix la ultraactivitat de l’actual conveni Continua llegint →


Web INS Badalona VII: Presentació\nL'Institut Badalona VII és un Institut d'Educació Secundària situat al barri d'El Raval de la ciutat de Badalona (Barcelona). El "B7", com és conegut popularment, va ser el setè institut d'educació secundària que es va crear a la ciutat. La denominació "Badalona VII" ha passat de ser un nom provisional a convertir-se en el signe d'identitat del centre.\nActualment el nostre centre participa en la Xarxa de Competències Bàsiques, en la Xarxa d'Escoles Verdes, en el Pla Català d'Esport Escolar, en el programa experimental de certificació en llengües estrangeres, en els programes d'innovació educativa "araArt" i "Mòbils.edu" i és centre formador del pràcticum del Màster de formació del professorat.\nL’Institut Badalona VII es va crear l’any 1985 a instància de diversos sectors de la ciutat relacionats amb l’ensenyament. Durant els primers mesos del curs 1985-1986 el nou centre va iniciar les seves activitats en diverses aules cedides pels instituts La Pineda i Pompeu Fabra de Badalona. Durant el segon trimestre d'aquell primer curs el centre es va traslladar a l'edifici del carrer Pare Claret de Badalona on actualment es troba la seu del Conservatori Professional de Música de Badalona, a l'espera que s'acabés la construcció del nou edifici.\nL'edifici actual, ubicat al carrer Ausiàs March, 86, va ser construït en els terrenys que a principis del segle XX ocupava la fàbrica de tints Can Borràs i on posteriorment es van instal·lar els magatzems de l'empresa de vidre Pedragosa. L'any 1985 els terrenys es van expropiar i les naus industrials van ser enderrocades per emprendre la construcció de l'institut, la placeta i l'església. L'edifici de l'institut, inaugurat l'any 1989, és obra dels arquitectes Ramon Artigues i Ramon Sanabria i va quedar finalista als Premis FAD.\nDurant els seus primers deu anys d’existència, l’institut va ser un centre d’experimentació de l’anomenada reforma educativa de la LOGSE amb la implementació dels estudis de l’ESO, el batxillerat i els mòduls de formació professional, precursors dels actuals cicles formatius.\nL’any 1990 el Departament d’Ensenyament va nomenar l’institut Centre Experimental de Règim Especial (CERE). L’any 2000, una vegada generalitzada la Reforma, l'institut Badalona VII és constitueix com a Centre Singular amb pla estratègic. A partir d’aquest moment s’inicia un procés de renovació i estabilització de la plantilla, amb la progressiva incorporació de professorat que accedeix a una destinació definitiva en el centre mitjançant concurs de trasllats ordinari. Durant el període 2006-2009 el centre va participar en el Pla per a la Millora del Servei Educatiu promogut pel Departament d'Ensenyament. Els cursos 2011-2012 i 2012-2013 l'institut va col·laborar en la implementació del Programa "Escola per l'Èxit".\nEn aquests moments la nostra oferta educativa la formen els estudis d'ESO, batxillerat (modalitats de ciències i tecnologia i humanitats i ciències socials) i cicles formatius de les famílies d'informàtica (CFGM de sistemes microinformàtics i xarxes) i administrativa (CFGM de gestió administrativa i CFGS d'administració i finances).\nLa major part de l'alumnat que cursa estudis d'ESO al centre prové de les nostres escoles adscrites: Badalona Port, Gitanjali, Jungfrau, Llorens i Artigas, Mercè Rodoreda, Progrés i Ventós Mir. Amb aquestes escoles mantenim una estreta relació, amb una coordinació escola-Institut que va molt més enllà del traspàs d'informació sobre l'alumnat que es matricula a primer d'ESO.\nL'alumnat de batxillerat prové en bona part dels que finalitzen 4t d'ESO al nostre centre i es completa amb alumnes provinents d'altres instituts i de centres privats concertats de la ciutat. En el cas dels cicles formatius, la major part de l'alumnat procedeix d'altres instituts de la ciutat i de poblacions properes (Sant Adrià de Besòs, Santa Coloma de Gramenet, poblacions del Maresme).\nPel que fa a les relacions amb les entitats i institucions de l'entorn, mantenim una estreta col·laboració amb un nombre important d'elles. En el cas de l'Ajuntament de Badalona, existeix una intensa relació en múltiples projectes ( Jornades d'energies renovables i medi ambient, Fira de l'Ensenyament de Badalona, Escola del Mar, Escola de Natura, Museu de Badalona, etc.). Altres entitats amb les quals col.laborem són l'Escola Oficial d'Idiomes de Badalona, el Centre de Normalització Lingüística de Badalona i Sant Adrià i el Consell Esportiu del Barcelonès Nord (Pla Català d'Esport a l'Escola, participació en trobades esportives). Per altra banda, en les nostres instal·lacions es realitzen activitats de formació obertes a les famílies i al professorat d'altres centres.\nTambé cal destacar la relació que manté l'institut amb les empreses del nostre entorn. L'alumnat de cicles formatius realitza el mòdul de formació en centres de treball (FCT) fent pràctiques en empreses privades i en institucions públiques de Badalona i d'altres poblacions properes. Gràcies a la bona feina que es porta a terme des de la coordinació i el tutors de l'FCT , la positiva rebuda i col·laboració de les empreses i la dedicació i responsabilitat de l'alumnat hem aconseguit consolidar aquesta vinculació amb el món empresarial. Des del curs 2017-2018 els tres cicles formatius que s'imparteixen al centre es poden cursar en la modalitat d' FP Dual.\nLlibre 25è aniversari\nDarrera modificació: dissabte, 22 de febrer 2020, 20:07\nSalta a... Salta a... Activitats nàutiques (vela i rem) Calendari escolar Família i Escola Llibres de text Ordinadors portàtils Sortides (activitats complementàries) Plataforma Alexia Quota de materials i serveis Secretaria Contacte Oferta educativa Documents de centre Pla d'emergència Escola Verda Revista "Skapa't" Esport a l'Escola Seguretat i salut Save the Children Consergeria Biblioteca El Cel del B7 ESO Batxillerat Formació Professional EOI Estructura organitzativa Portes Obertes Virtuals 2020


De: Patrick Süskind (traducció de Lluís Massanet). Dir: Xicu Masó. Amb: Pep Tosar.\nPep Tosar s'acomiada del senyor Sommer, text brillant de Süskind ('El perfum') sobre un poètic viatge iniciàtic d'un nen que no vol baixar d'un arbre i on Tosar interpreta tots els personatges de l'obra. La crítica i el públic el van etiquetar d'excel·lent. Sense peròs.