Alumnos de Turismo de la UJI han conocido la gestión turística de Benicàssim | Diaridelaplana.com\nAlumnos de Turismo de la UJI han conocido la gestión turística de Benicàssim\nBenicassim - Alumnos del Grado de Turismo de la Universitat Jaume I de Castelló han realizado una visita formativa al Área de Turismo del Ayuntamiento de Benicàssim\nDiaridelaplana.com - 11/11/2013\nEn concreto han visitado el Área un grupo de 17 alumnos/as de cuarto curso del Grado en Turismo y que se encuentran cursando las asignaturas de “Planificación y Ordenación Integrada del Desarrollo Turístico” y “Análisis y gestión de recursos turísticos: diseño de productos”, junto a un responsable docente del Grado de turismo.\n“En su visita han tenido la ocasión de conocer la gestión turística de Benicàssim desde la administración pública, así como la estructura administrativa del municipio en Turismo”, apunta Elena Llobell, responsable del Área de Turismo, “mostrándoles además, las nuevas iniciativas que está llevando a cabo el Área, recientemente aprobadas en el Consejo Sectorial de Turismo, que inciden tanto en la creación de nuevos productos (el club del producto gastronómico) cómo en la mejora y calidad del destino (SICTED) o el plan de marketing del municipio de Benicàssim”, según declara Llobell.\nCabe recordar que, La Oficina de Turismo de Benicàssim ha renovado el mes pasado la ‘Q’ de Calidad Turística y la certificación de gestión medioambiental, según la Norma ISO 14001.\nLa edil responsable de Turismo, también ha explicado a los alumnos/as, como, “Benicàssim ha renovado sus estándares de calidad en instalaciones y servicios, ya que así lo dictaminan los últimos reconocimientos que han sido otorgados en materia turística, como es el caso de Tourist Info Casa Abadía, nuestra principal Oficina de Turismo, que tras las auditorías pertinentes mantiene la ‘Q’ de Calidad Turística, según la Norma UNE 187003, así como su certificación de gestión medioambiental ISO 14001”.\nPor su parte, la técnica responsable de Turismo, Mercedes Lozano, ha explicado a los alumnos/as otro de los programas que se están llevando a cabo como es el impulso que el Área de Turismo del Ayuntamiento de Benicàssim está aplicando al municipio con la adhesión de la localidad al Sistema de Calidad Turística en Destinos (SICTED), con el objetivo de dinamizar la captación de las empresas y entidades turísticas de Benicàssim y que supondrá un incremento de satisfacción en el visitante o turista, mejor posicionamiento, un aumento de la fiabilidad y crecimiento del sector, sin ocasionar ningún coste para los empresarios.\nSe adjunta foto de la visita,


El preu de l'habitatge de la Comunitat Valenciana puja un 1,1% a la primera meitat de l'any\nEl preu mitjà de l'habitatge a la Comunitat Valenciana ha augmentat un 1,1% a la primera meitat de l'any, en comparació al mateix període de l'any passat. La Comunitat Valenciana ha experimentat la quarta la pujada més forta, només superada per Catalunya, Madrid i Balears.\nEl preu de l'habitatge de la Comunitat Valenciana puja un 1,1% a la primera meitat de l'any Europa Press\nA tot Espanya, el preu mitjà de l'habitatge nou i usat a Espanya es va situar en 1.447 euros per metre quadrat a la primera meitat de l'any, fet que suposa un augment de l'1% en comparació al mateix període de l'any passat, tot i que la recuperació dels preus es produïx a dues velocitats.\nAixí es desprèn de l'Informe de Tendències del Sector Immobiliari' elaborat per ST Societat de Taxació, que confirma el repunt del preu de l'habitatge per segon semestre consecutiu i mostra les quatre comunitats autònomes que concentren el 49% de les operacions de compravenda registren les majors pujades de preus. Este patró es repetix a les províncies i capitals on més creixen les transaccions.\nEl preu mig més elevat es registra a la província de Guipúscoa (2.313 euros per metre quadrat), seguida de Barcelona amb (2.114 euros), mentre que els més baixos es donen a Badajoz (825 euros) i\nEl director general de ST Societat de Taxació, Juan Fernández-Aceytuno, explica que el comportament dels preus no ha estat homogeni en tot l'àmbit territorial, sinó que es produïx a "dues velocitats" en existir una forta relació entre les transaccions realitzades i la variació de preus.\nPer comunitats autònomes, Catalunya, la Comunitat Valenciana, Madrid i Balears experimenten les majors pujades del preu de l'habitatge i alhora concentren el major volum d'operacions de compravenda.\nBalears registra la la pujada més forta de preu, un 2,8%; seguida de prop per Madrid, amb un 2,7%, i Catalunya, amb un 2,6%. Com més distància se situa la Comunitat Valenciana, amb una pujada de preu de l'1,1%. Estes quatre comunitats han registrat a l'últim any el gruixut de les transaccions immobiliàries del territori nacional, el 48,9% de les operacions compravenda.\nPer contra, Astúries, Aragó, Castella i Lleó i el País Basc registren caigudes en el preu de l'habitatge nou i usada. El preu baixa a Astúries un -1,6%, i a la resta de comunitats -1,2%.\nPer províncies, Barcelona (+2,9%), Màlaga (+2,9%) i Balears(+2,8%), Madrid (+2,7%) i Alacant (+2,3%) registren les majors pujades. Estes províncies concentren un 43,3% del total de les transaccions realitzades, el que podria explicar la pujada de preus.\nEstes dades contrasten amb les províncies que van experimentar un major descens, com és el cas de Pontevedra (-3%), Segòvia (-2,9%) i Burgos (-2,5%).\nDel seu costat, les grans capitals de província continuen actuant com locomotores de la recuperació. Destaquen les pujades del preu de l'habitatge a Barcelona (+5,4%), Madrid i Palma de Mallorca (+3,5 en els dos casos), mentre que a Alacant l'alça és del 2,2%, a Sevilla un 1,9% i a Màlaga del 0,9%. Estes capitals han concentrat el 51,5% de les transaccions realitzades en el total de capitals del nostre país durant el primer semestre de 2016.\nLA CONFIANÇA EN L'EVOLUCIÓ DEL SECTOR SEGUIX A L'ALÇA\nL'Informe de Tendències del Sector Immobiliari inclou a més l'actualització dels índexs trimestrals que elabora ST Societat de Taxació per a analitzar la confiança del sector, l'esforç econòmic del ciutadà mitjà i l'accessibilitat a l'habitatge.\nAixí, l'Índex de Confiança Immobiliària de ST Societat de Taxació ha mantingut la seua tendència a l'alça, registrant una pujada de 0,4 punts en el tercer trimestre de 2016, fins a col·locar-se en 53,8 punts. L'índex continua per damunt de la posició neutral, que serien 50 punts.\nEste índex es construïx a partir de l'opinió de més de 700 professionals sobre aspectes econòmic-immobiliaris de les zones on desenvolupen la seua activitat professional.\n7,5 ANYS DE SOU PER A COMPRAR UN HABITATGE\nAlhora, l'Índex d'Esforç Immobiliari de ST Societat de Taxació, que definix el nombre d'anys de sou íntegre que un ciutadà mitjà necessita destinar per a la compra d'un habitatge de tipus mitjà, es manté gairebé invariable respecte al trimestre anterior, tot i que baixa lleument de 7,6 a 7,5 anys de sou per a l'adquisició d'un habitatge de tipus mitjà.\nD'altra banda, a diferència de l'anterior trimestre, la mitjana nacional de l'índex d'accessibilitat baixa de 103 punts a 102 en el trimestre actual. Tot i això, la mitjana estatal se seguix mantenint per tercer trimestre consecutiu per damunt del nivell salarial mínim necessari per a l'adquisició d'un habitatge de tipus mitjà.\nBalears, Madrid, Cantàbria, Catalunya i el País Basc continuen registrant nivells salarials insuficients per a l'adquisició d'un habitatge de tipus mitjà, fins i tot i va arribar a agreujar la seua situació en comparació del trimestre anterior, segons l'informe de Societat de Taxació.


S’obren les inscripcions per presentar-se als Premis BEST 2020 – Agrupació del Bestiari Festiu i Popular de Catalunya\n28 de juliol de 2020 4 d'agost de 2020 Meritxell Bayarri\nAquest any està essent del tot estrany, han caigut la majoria de festes majors, i bona part de les figures de bestiari es troben tancades en sales i magatzems. Amb la voluntat de no donar-ho tot per perdut, des de l’Agrupació del Bestiari Festiu i Popular de Catalunya, amb l’ajut de l’Ajuntament del Vendrell, s’ha fixat com a objectiu celebrar la gala anual del Festivitas Bestiarum. Es tracta d’una plataforma que serveix per reconèixer la tasca de moltes entitats i per donar a conèixer bones pràctiques.\nEls Premis BEST es van convocar per primera vegada l’any 2014, amb l’objectiu de donar un reconeixement públic a aquells projectes singulars de les entitats que formen part del món del bestiari festiu. No esdevenen un mer agraïment, sinó que també donen visibilitat a la tasca que duen a terme les entitats. A més, les propostes guanyadores esdevenen com a models per engrescar a altres col·lectius a generar nous formats i noves propostes en el seu entorn.\nEl PROCICAT posa com a solució els grups de convivència a l’hora de realitzar activitats culturals\nLa Mulassa Feixuga del Vendrell, 25 anys de foc i fantasia


Xavier Mora i Jordi Vila, jugadors garriguencs de rugbi del XV del Vallès | La Garriga Digital\nXavier Mora i Jordi Vila, jugadors garriguencs de rugbi del XV del Vallès\nMesos enrere vàrem entrevistar en aquest espai al garriguenc Xavier Mora, aficionat al rugbi que juga a l’equip XV del Vallès de Granollers amb el també garriguenc Jordi Vila els quals, aquest proper dissabte 20 d’octubre, jugaran a dos quarts de sis de la tarda contra el Reus Rugbi a les pistes d’atletisme de Granollers, en el que serà la segona jornada de la lliga.\nDes de La Garriga Digital.cat tenim la voluntat de fer-nos ressò del màxim d’esports possibles, sovint minoritaris o minoritzats pel gran seguiment que té el futbol. Així les coses, a partir d’ara intentarem mantenir-vos informats de l’evolució d’aquest equip i de l’actuació en concret d’aquests dos esportistes garriguencs.\nArticle anteriorLa CUP triplica el nombre d’avals necessaris per presentar-se a les eleccions\nArticle següentL’Ajuntament canvia fins a 13 ordenances fiscals per adaptar-les a l’augment de l’IPC per al 2013


medi | Escola Sant Joan\nDesprés de parlar del reciclatge i de la recollida porta a porta que s’ha implementat a la nostra ciutat, a les aules de primer va sorgir la necessitat de saber perquè és tan important que separem del residus. Vam començar a parlar del canvi climàtic, alguns havíem sentit aquest terme però a d’altres no. Vam veure els motius del canvi climàtic, què el provocava, les seves causes… així com alguna de les seves conseqüències. En petit grup vam elaborar un pòster-mural de les coses que podíem fer nosaltres per aturar el canvi climàtic en el nostre planeta, i ens hem conscienciat de la importància de cuidar la Terra.\n1r, Cicle Inicial, Portada, Primària 1r, cicle inicial, curs 18-19, escola verda, medi 0


La millora de la xarxa d’aigua de la ronda de Jaume Ferran dóna inici a les obres del Fons Estatal d’Inversió Local - Ajuntament de Mataró\nLa millora de la xarxa d’aigua de la ronda de Jaume Ferran dóna inici a les obres del Fons Estatal d’Inversió Local\nEs substituiran conduccions en mal estat i s’ampliarà la xarxa de reg\nEl Servei d’Obres de l’Ajuntament de Mataró ha començat aquesta setmana les obres de millora de la xarxa d’abastament d’aigua potable i reg de la ronda de Jaume Ferran, el primer dels projectes finançats pel Fons Estatal d’Inversió Local (FEIL) que es comença a executar.\nL’actuació contempla l’execució de l’obra civil per col·locar nous tubs de polietilè per a l’abastament d’aigua potable, així com l’obra civil per a la col·locació d’un tub de la xarxa de rec entre la carretera de Cirera i el carrer d’Esteve Banet. L’objectiu és substituir unes conduccions dels anys 70 que estan en mal estat i aprofitar per ampliar la xarxa de reg d’aquesta zona, utilitzant l’aigua dels recursos propis del municipi, procedents de pous i mines.\nPel que fa al calendari d’execució, es preveu que les obres tinguin un termini de 2 mesos. Les obres han estat adjudicades a l’empresa Construcciones y Obras Públicas García Cano e Hijos SA, per un import de 96.166,94 €. Durant l’execució de les obres hi hauran afectacions puntuals al trànsit de vehicles quan els treballs afectin als encreuaments dels carrers.\nLes 52 actuacions del FEIL\nAquest és el primer dels projectes subvencionats pel FEIL que es comença a materialitzar a la ciutat. El FEIL té com a objectiu generar llocs de treball mitjançant l’execució d’obra pública. En el cas de Mataró, l’Estat va assignar a la ciutat, pel seu nombre d’habitants, 21.067.798 euros i ha donat el vistiplau a les 52 obres proposades per l’Ajuntament per invertir aquests diners.\nLes 52 obres han d’estar executades a 31 de desembre de 2009 i suposaran la creació de 582 nous llocs de treball. En el cas de la xarxa d’abastament d’aigua de la ronda de Jaume Ferran, l’execució de l’obra suposa la creació de 8 nous llocs de treball.


Campings i bungalows a Lloret de Mar, Girona, Espanya\nLloret de Mar (Girona - Catalunya - Espanya) (4)\tZona usuaris\nEspai aquàtic\t(4)\nFacilitats discapacitats\t(3)\nServeis autocaravanes\t(4)\nCamping Lloret Blau (Categoria 2ª)\nA 10 minuts a peu d'una extensa platja de sorra fina i aigües transparents trobem el càmping Lloret Blau, en ple centre de la localitat gironina de Lloret de Mar, principal centre turístic de lleure de la Costa Brava.…\tAbierto: 10/05/13 - 29/09/13\tPrincipals serveis disponibles\nCamping Tucan (Categoria 2ª)\nEl Càmping Tucan està situat a la localitat de Lloret de Mar, a la Costa Brava, a 1 km de la platja i 40 kms. Girona. El càmping, organitzat en terrasses, ofereix un allotjament a mòbil homes o parcel. les de…\tAbierto: 28/03/13 - 29/09/13\tPrincipals serveis disponibles\nCamping Santa Elena Ciutat (Categoria 1ª)\nA 500 m de la platja, a la localitat de Lloret de Mar, Santa Elena-Ciutat càmping ofereix tranquil·litat i diversió. És un càmping de primera categoria, obert tot l'any. amb tots els serveis de les seves…\tAbierto: 18/03/13 - 30/09/13\tPrincipals serveis disponibles\nCamping Canyelles (Categoria 2ª)


Construccions Laatamna S.l. - CIF y dirección | Empresite\nConstruccions Laatamna S.l. en salt GERONA. Conozca el teléfono de contacto, dirección, NIF y más información de Construccions Laatamna S.l.\nConstruccions Laatamna S.l. - Salt\nRazón Social: Construccions Laatamna S.l.\nPasaje Elisenda de Montcada, 7\nObjeto Social: Las operaciones propias de una empresa inmobiliaria y de una manera especial la promocion, construccion y edificacion de inmuebles. la realizacion de obras publicas y particulares, la ordenacion de fincas y solares; la e\nConsulta los datos comerciales y CIF de Construccions Laatamna S.l.\nAcceda a toda la información de Construccions Laatamna S.l.\nLocalización Geográfica de Construccions Laatamna S.l.\n¿Quiere saber cómo llegar a Construccions Laatamna S.l.?\nVe el Informe ampliado de Construccions Laatamna S.l.. ¡Es gratis!\nVer Informe Ampliado de Construccions Laatamna S.l.\nVer el Informe Ampliado de Construccions Laatamna S.l.\nInformación sobre Construccions Laatamna S.l.\nLa empresa Construccions Laatamna S.l. cuenta con 15 años de experiencia en su sector. La empresa Construccions Laatamna S.l. con domicilio en Pasaje Elisenda de Montcada, 7, SALT, GERONA. Su principal actividad CNAE es 4121 - Construcción de edificios residenciales. La empresa Construccions Laatamna S.l. está inscrita como Sociedad limitada. La cantidad de ventas de la empresa es Entre 300 y 600 mil €.\nVer Informe de Construccions Laatamna S.l.


Alpine Pearls | DECABA - Turisme i Desenvolupament Local\nEn un post anterior d’aquest blog vam parlar sobre la iniciativa “Respect the Mountains”, una organització que busca la sensibilització del gran públic a favor d’un ús responsable de les destinacions turístiques de muntanya. El podeu trobar clicant aquí.\nUn dels membres d’aquesta organització és Alpine Pearls. Aquesta és una associació de 28 zones turístiques dels Alps que s’han especialitzat com destinacions respectuoses amb el medi ambient. Actualment en formen part algunes àrees d’Alemanya, França, Itàlia, Àustria, Eslovènia i Suïssa.\nA les destinacions Alpine Pearls (traduït per “perles alpines”) s’ofereixen experiències mediambientalment sostenibles, culturalment diverses, d’alta qualitat i plenes d’aventura. Potencien la relaxació i l’aventura en un entorn espectacular, combinat amb el respecte pel medi ambient, la mobilitat sostenible (sense cotxes) i el turisme de baix impacte.\nLa mobilitat sostenible n’és el principal objectiu, de manera que es garanteixen:\n-activitats d’oci respectuoses amb el medi ambient\n-restriccions de trànsit en els núclis de població\n-garanties de mobilitat mitjançant serveis de trasllats.\nLes destinacions que formen part d’Alpine Pearls es comprometen a complir els següents 10 criteris de qualitat:\n1.Les “perles” cooperen en tot els Alps i ofereixen un turisme d’alta qualitat respectuós amb el medi ambient.\n2.Garanteixen un viatge còmode i relaxat cap a les “perles” utilitzant l’autobús o el tren per tal que el client gaudeixi de les vacances des del principi.\n3.Un cop a la destinació, no és necessari utilitzar el cotxe per arribar als llocs. Totes són fàcilment accessibles amb mitjans de transport sostenibles.\n4.S’ofereixen moltes activitats d’oci, com senderisme, marxa nòrdica, BTT, passejades a cavall, vehicles elèctrics, esports aquàtics, esquí de fons, raquetes de neu…\n5.Segueixen expandint les àrees on es pot caminar de manera relaxada i segura, sense les molèsties del trànsit, els fums dels tubs d’escapament, o el soroll dels cotxes. Això inclou parcs, valls sense cotxes, i excursions a peu de fàcil accés.\n6.Es garanteix la mobilitat durant les vacances. S’ofereix el servei de reserves.\n7.S’ofereixen paquets per tal que l’experiència en mobilitat sostenible sigui el més senzilla i còmoda possible.\n8.Les destinacions participen activament en la conservació de la natura.\n9.La diversitat és la meta: es dóna suport a la cultura, gastronomia i costums alpins.\n10.Les “perles” són la manera de conservar el caràcter estètic i l’atractiu dels pobles alpins.\nLa iniciativa Alpine Pearls ha rebut el 2011 el premi a la millor destinació, en els TOURISM for TOMORROW AWARDS organitzats pel World Travel & Tourism Council (WTTC).\nEtiquetes : Ecomobilitat, espains naturals protegits, muntanya, muntanyes, Respect the Mountain, sostenible, Transport, treball en xarxa, turisme responsable, Unión Europea


Viquidites:La taverna/2005 - Viquidites\nLi he donat una petita embranzida als filòsofs, ja m'aniré passant per aquí. Com faig els enllaços a la viquipèdia? Corregiu les meves entrades (com Plató). Traduiu tots els botons i anuncieu més el projecte a la taverna de la viqui.\n1 WIKIQUOTES ESTÀ MOLT ABANDONADA\n2 ES COMENCEN A CREAR LES PRIMERES CATEGORIES\n3 Pàgina de polítiques d'ús i neutralitat\n4 Calen buròcrates\nWIKIQUOTES ESTÀ MOLT ABANDONADA[modifica el codi]\nHola sóc l'Espèrcius. Treballo a la Viquipèdia amb aquest mateix seudònim. Avui he creat dos pàgines amb dos cites de dos personatges. M'he adonat que la wikiquotes està molt, molt abandonada. He arreglat una mica la portada. He classificat una mica els personatges que hi apareixen. És possible que l'arreglo no sigui del gust de tothom, però vaja està una mica més decent.\nHe vist la llista de menbres i només som 19. I tots vermellets. És a dir que ningú té disscussions obertes ni s'ha fet una portada al seu seudónim.\nAviam si ens animem una mica. El món de les cites també és cultura de la bona!!!. Us saluda, --Espercius 17:09 14 ago, 2005 (UTC)\nES COMENCEN A CREAR LES PRIMERES CATEGORIES[modifica el codi]\nHola, avui he començat a organitzar les wikiquotes per categories. He creat les següents categories:\nArtistes, Polítics, Filòsofs, Temes, Dites.\nTotes elles tenen subcategories com Filòsofs francesos, Ballarins, Polítics de l'antiguitat, Dites dels mesos de l'any. Podeu mirar la pàgina de categories.\nNaturalment espero suggerencies i que els més experimentats també crein categories i poguem fer una organització eficaça i racional de totes les Viquiquotes. --Espercius 18:53 15 ago, 2005 (UTC)\nPàgina de polítiques d'ús i neutralitat[modifica el codi]\nUn usuari identificat només amb la IP va enganxar la pàgina de polítiques de neutralitat de la Viquipèdia aquí a la Wikiquotes. Recomenava, acertadament, una revisió per adeqüar-la a Wikiquotes. Ho he fet jo i espero que sigui del gust de tots.\nSi no és així féu els canvis necessaris. He obert la pàgina de discussió per a que tots allà ho discutim i arriben a fer una pàgina el més correcte possible. Vegeu-la si's plau i digueu la vostra!!,\nContinguts a evitar a les Wikiquotes.\nUs saluda, --Espercius 11:36 24 ago, 2005 (UTC)\nCalen buròcrates[modifica el codi]\nDoncs això, que a viquicites no hi han buròcrates, així que crec que caldrien un o dos buròcrates a Viquicites. Propose que ho siguen Toniher i Espercius. Si algú en vol ser també, que s'ho propose, i poc temps després iniciem una votació. --Martorell 11:40 2 nov, 2005 (UTC)\nObtingut de «https://ca.wikiquote.org/w/index.php?title=Viquidites:La_taverna/2005&oldid=31556»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 gen 2014 a les 20:24.


TONKS - Pàgina 2 - harrypottercat.cat\nEntrada Autor: Enllunada » dl. maig 07, 2007 9:53 am\niRiS_MaLFoY ha escrit: Pero no us adoneu que la Tonks es DOLENTA?\nElla és molt més important del que creiem, i mentre ens fan dubtar de la lleialtat de l'Snape, la veritable traidora es la TONKS!!\nEstá molt desaprofitada a la Orde, i un poder com el seu podria ser mol útil com a espia, no només per divertir a la Ginny posant nas de porc\nAmés al 6è llibre dóna peu a moltes "coses rares".\n1. Al passadis de la sala de la Necessitat topa amb el Harry i <<fa un gest de dolor mentre es palpa l'avantbraç esquerre>>-------La marca tenebrosa!\n2. EL harry comença a parlar-li d'en sírius ( en el mateix moment d'avans) i a ella se li escapen les llágrimes------Voldemort l'està trucant i li fa mal.\n3. Diu que está cercant al Dumbledore peró que ja sap que no hi és---- Llavors que va rondant pel mateix passadis de la Sala de la NEcessitat just en el moment que el Draco és a dins? Està fent de vígia?\n4. A Hosmeade també es topa amb el Harry i la veu <<nreviosat>>-----Potser havia quedat amb el Draco pel tema de l'aparell aquell de teletransport.\n5. Es la espia ideal, apart del seu poder. fa el paper de "torpe" la qualcosa fa que ningú no sospiti d'ella, i amés es lia emb el pobre Remus per fer veure que és BONA.\n6. A les visions del Harry provocades per Voldemort on surt el Sírius, hi ha una incongrucència: com pot Voldemort repoduïr l'aspecte actual el Sírius si fa més d'un any que ningu no el veu.? En canvi, si la Tonks que el veu sempre que vol a Grimmauld 12, fos la traidora....perfectament podria transformar-se en el Sírius de les visions que transmet el Voldemort.\nNo pretenc que compartiu la meva opinió... però estic 150% segura que la Tonks es una TRAÏDORA!!! ( y l'Snape no)\nUaskaaaa! Mai m'ho havia mirat així... Doncs.. ara que ho dius...\npodria ser que fos la Tonks... es de les persones que ningú en\nsospita... i té un paper perfecte! És l'espia perfecte :O M'has donat\nper reflexionar xD\nEntrada Autor: Arnau Castan » dl. maig 07, 2007 12:32 pm\nDoncs podria ser del tot certa aquesta sospita, sobretot si l'Snape fos bo, es necessitaria un paper de traïdor i la Tonks podria interpretar-lo a la perfecció. Tot i això, potser només és una pobra noia, i el traïdor és algú encara més proper al Harry. Mai es pot saber què se li pot ocórrer a la Rowling... és una autèntica caixa de sorpreses, i jo espero un final totalment espectacular.\nEntrada Autor: Enllunada » dl. maig 07, 2007 12:40 pm\nArnau Castan ha escrit: Doncs podria ser del tot certa aquesta sospita, sobretot si l'Snape fos bo, es necessitaria un paper de traïdor i la Tonks podria interpretar-lo a la perfecció. Tot i això, potser només és una pobra noia, i el traïdor és algú encara més proper al Harry. Mai es pot saber què se li pot ocórrer a la Rowling... és una autèntica caixa de sorpreses, i jo espero un final totalment espectacular.\nSí... però la Rowling sempre ha dit que el traïdor es una persona de la qual quasi ningú sospita, el més inesperat. Si es algú proper al Harry, tothom ho sospitaria,, dic jo. A no ser que la Ginny sigui un esperit posseït encara,, o alguna xorrada d'aquestes.. no creus?\nEntrada Autor: iRiS_MaLFoY » dl. maig 07, 2007 3:58 pm\nEnllunada ha escrit:\nNo te n'adones? Ella és precisament la persona en que quasi ningú sospita.... bé jo SI . Si no et fixes bé en el 5è i 6è llibre, se't passen per damunt moltes pistes, de les quals jo n'e posat les més importants. A més tu mateixa ( Enllunada) intentes diguem-ne "negar-ho" és a dir no vols ni pensar que sigui ella, en cambi potser seria més sospitós la Ginny no? que ja ha estat una "traidora" encara que de forma involuntària. Amés crec que la meva teoria concorda exactamen amb allò que diu la Rowling: "el traidor és algú de qui no sospitem."\nRealment, coneixent a la JK com la coneixem...seria molt estrany que les apareces fossin certes i l'Snape fos dolent i la Tonks bona... realment crec que és tot el contrari.... estil JKR... xDDD\nJa sé que molts no estareu d'acord, peró me n'alegro fer posar en funcionament les neurones d'alguns és un tema que dóna molt per pensar i d'aquesta manera s'explicaria l'aparició dels MAGIMORFICS i la seva utilitat\nAccepto afalacs, cruciatus y Avada Kedavras xDD\nEntrada Autor: HpConan » dl. maig 07, 2007 4:11 pm\nRenoi, m'has deixat de pedra. Tot encaixa I és molt estil Rowling.\nMai no m'ho hauria imaginat... Però crec que és un personatge massa nou com perquè sigui tan i tan important en la saga. O sigui, que aparegui en el cinquè llibre, tan tard, seria com un no-bon-plantejament-de-la-història per part de la Rowling... Seria com si se l'hagués hagut de treure ràpidament de la màniga per excusar-la, no?\nAi, no ho sé XD Però té molt de sentit, el que dius. Però pobre Llopin!\nA més, si el Llopin i la Tonks han fet coses, ell no hauria vist la Marca de les Forces del Mal d'aquesta?\nEntrada Autor: Costa » dl. maig 07, 2007 5:07 pm\nFlipa!! (per què avui m'ha donat per dir flipa a tot arreu?)\nLa Tonks la traïdora??? No pot ser! Tot i que el que has dit té sentit... quin cacau... ficaré la meva ment a treballar i avaluaré aquesta possibilitat... però... si fos ella... ens quedaríem tots... que fort, que fort...\nAmb lo bé que em cau... ara l'hauré de mirar "malament"\nPerò tens raó, no crec que molta gent sospiti que ella sigui la traïdora de la que tant s'ha parlat.\nPD: Pos com sigui ella la traïdora... pobre Llopin!!!\nEntrada Autor: ivi_potter » dl. maig 07, 2007 6:22 pm\nMare meva! La Tonks traidora?!! No ho havia pensat mai...\nPerò després de llegir la teoria de la Iris_Malfoy... qui no pot pensar-ho ni que sigui una mil·lèssima de segon? M'he quedat flipadissima! xDDD\n`Be... nose... si que sembla del estil rowling però no n'estic molt segura... es tan simpàtica... i a més com dieu a paregut molt tard no? :S\nDeixe-m'ho que em faré un cacau mental xD\nPD_ jo també crec que si ho fos en Llopin li hauria vist la marca noooo?\nEntrada Autor: Kryden » dl. maig 07, 2007 6:25 pm\nNo pot ser que concordi! uah! que trist! i lo pitjor es que ara també n'estic segura... es 100% estil rowling... uah! que trist i que nefast!...\nno ho hauries d'haver dit... ara ja li he pillat mania! xD pobra noia... tan santa que la veia... xD pro jo crec que amb en llopin nuse... q tan fals no es...\ntot i així, gràcies per comentar-ho... xD\nMembre des de: dj. nov. 16, 2006 4:48 pm\nEntrada Autor: Stool... » dl. maig 07, 2007 7:39 pm\nUaaaaaah! Doncs encaixa! o_O Nooooooo! Jo no volia... :S Però que foooooort!\nSobre allò de que En Remus hauria vist la marca... La Tonks és Magimòrfica, la pot ocultar!!!!!!!!!!!!!!!!\nNo pot ser, tot encaixa! nOoOOooOOoooooOOOO!\nBabau, bàmbol, beneit, burro, capfluix, cretí, curt, descabdellat, desgavellat, desraonat, estúpid, idiota, imbècil, incoherent, incongruent, insensat, irracional, llanut, prest, ridícul, talòs, tanoca, toix, tonto, totxo, ximple !\nMembre des de: dg. juny 05, 2005 8:56 pm\nUbicació: cridant al Sirius davant la cortina...\nEntrada Autor: jeanne » dl. maig 07, 2007 10:01 pm\ndios!ara que ho dius,tot encaixa!la veritat es que hem costa de creure que la Tonks sigui una espia(si al final ho es) amb lo k a mi m'agradava...\njo lo que si no tenk tan clar es que l'Snape sigui dolent...jo crec k es bo! oi simlement que juga a dues bandes...no se xo k l'Snape sigui 100% dolent no m'ho crec\nwno k me perd dels tema la questio eske podria ser ben b k la Tonks fos dolenta xo a mi em faria pena...POBRE LLOPIN! amb la bona parella k feien...la veritat ske a mi tmb m'havia extranyat un poc les reaccions de la Tonks al 6é llibre pero mai li hagues donat akesta importancia!\nEntrada Autor: iRiS_MaLFoY » dl. maig 07, 2007 10:04 pm\nHpConan ha escrit: A més, si el Llopin i la Tonks han fet coses, ell no hauria vist la Marca de les Forces del Mal d'aquesta?\nAmés de ser magimòrfica, i per tant poder amagar la marca tenebrosa...hi ha molts motius pels quals creure que aquest tatuatge màgic només és veu quan en Voldemort està en actiu, és a dir ella el podria aver amagat perfectament. A més nuse perque, pero tinc el pressentiment que amb lo bona persona que és el Remus i lo tímid que sembla, aquests dos encara no han fet res\nsi la meva teoria fos certa... renoi quin finals pels "marauders":\n- JAMES--->assassinat pel voldy\n- SÍRIUS--->14 anys a Azkaban, 1 i mig tancat a Grimmauld 12 i finalment assassinat cruelment per la seva cosina\n- PETER---->el traidor que morirà intentant salvar al Harry a la batalla final\n-REMUS--->vilment utilitzat per la millor espia d'en Voldemort NIMPHADORA TONKS.\nEntrada Autor: Finalpotter » dl. maig 07, 2007 11:55 pm\nUna teoria molt interessant i a més a més creïble. Sobre el tema de la marca i del Llopin, per mi que no hi ha hagut ocasió perquè ell hagi tingut l'oportunitat de veure-la, i igualment, com ja heu dit, és magimòrfica.\nConan, el fet que aparegui per primer cop en el cinquè no significa que no pugui tenir un paper important, hi ha gent que creu que la Luna serà un personatge important i també s'estrena en el cinquè. A més a més, si no recordo malament en la primera guerra era massa petita per participar i, durant tot el cinquè en Voldemort es va dedicar a ampliar les seves files, podria ser ella una de les seves últimes aliades.\nEntrada Autor: Potter_granger » dg. ago. 26, 2012 4:18 pm\nAra, això m'ha donat molt en què pensar...\nSi és veritat que ella és una traïdora, pobre Remus...\nPerò si no ho és i només ho sembla... En Remus ha tingut molta sort de trobar una noia com ella.


Obaga es representarà de nou a Andorra i Barcelona - FÒRUM.ad\nObaga es representarà de nou a Andorra i Barcelona\nOn: 05/04/13 8:00\nEl proper dia 11 d’abril la companyia pirinenca Torb Teatre tornarà a representar Obaga -l’adaptació de la novel·la d’Albert Villaró dirigida per Ester Nadal- a Andorra. Ho farà durant dos dies, l’11 i 12 d’abril a la sala del Centre Cultura La Llacuna de la capital andorrana programats en l’edició 42 de la Temporada de Teatre d’Andorra i Sant Julià. Les entrades pels passis (21.30h) ja són a la venda a un preu de 20€.\nAquestes representacions són molt especials per la companyia ja que són les primeres que faràn l’any 2013. Un any que Joel Pla i Maria Bosom comencen tan bé com van finalitzar l’anterior -amb l’estrena del seu primer muntatge professional i amb 20 bolos a les esquenes- ja que els ha arribat la confirmació de que Obaga serà en la programació estable de teatre a Barcelona durant tres setmanes la propera temporada.\nSens dubte aquesta notícia i la previsió de la companyia de poder fer com a mínim els mateixos bolos de l’any passat fan creure que el primer muntatge dels pirinencs ha assolit els objectius de projecció tan a dins com fora del seu àmbit territorial.\nTorb Teatre espera celebrar-ho amb la gent que assiteixi a les dues properes representacions al país, on podrà gaudir d’una obra amb una temàtica ben propera.\nPrevious Post: El River inicia el compte enrere\nNext Post: Tot el que vas voler saber sobre la cel·lulitis…i aquí ho descobriràs


Juanjo García : SFG i el dret a badar\nSFG i el dret a badar\nTenim el dret indiscutible i bàsic de poder gaudir de la nostra ciutat.\nÉs allò que l’Alcalde Josep Vicente definia com el “dret a badar”, és a dir, poder observar bocabadats i amb admiració el nostre entorn urbà amb la tranquil·litat de que no ensopegarem ni trepitjarem res que estigui fora de lloc.\nAmb totes les variables i derivades que un pugui imaginar, aconseguir fer possible l’exercici d’aquest “dret a badar” hauria de ser l’objectiu final pel que hauria de treballar qualsevol govern municipal, doncs que la població visqui la ciutat amb tot allò que això pot representar, -que no és el mateix que viure a la ciutat- és pel que en definitiva els polítics locals estan escollits, i hauria de ser l’element en el que es basés la construcció i consolidació de qualsevol model de ciutat.\nMalauradament els responsables polítics municipals han obviat aquesta realitat, i han creat un full de ruta basat en l’autodeterminació personal, renunciant a la indispensable connivència que hauria d’existir entre ells i la ciutadania amb l’objectiu d’aconseguir una ciutat de tots i totes que contemplés el futur.\nAls veïns de Sant Feliu ens han tret el “dret a badar”, doncs aquest dret només es pot exercir havent participat en la projecció i realització de l’entorn, cosa que l’Equip de Govern no ha permès a l’eliminar qualsevol possibilitat de participació, o bé generant prou confiança en les seves actuacions per a què els ciutadans i ciutadanes puguem tancar ell ulls, coda que l’Equip de Govern tampoc ha fet.\nPublicat per Juanjo a 1/18/2019 07:06:00 p. m.


DIRECTA 6 noviembre, 2016, 14:30\nLeonard Peltier era líder nadiu lakota-anishinabed-americà i el cap visible de l'American Indian Movement (AIM), una organització que lluitava pels drets dels indis en una època d'alta conflictivitat.\nSigui quin sigui el resultat de les pròximes eleccions presidencials als EUA, Leonard Peltier seguirà empresonat a Florida o a qualsevol altre dels penals a on cíclicament és traslladat. L'única esperança pel seu alliberament sembla dependre de la signatura de l'indult que podria concedir el sortint president del país, Barack Obama, resseguint la tradició estatunidenca, segons la qual cada cop que conclou un mandat presidencial, el màxim responsable del govern indulta a algunes persones preses.\nEn la seva sortida de la Casa Blanca, que es farà efectiva el proper dia 20 de gener de l'any 2017, Obama té l'oportunitat de reparar un dels símbols de la injustícia social i penal nord-americana. Juntament amb Mumia Abu Jamal, Leonard Peltier representa un dels casos més flagrants de persecució política i muntatge policial dels Estats Units. El mateix FBI –principal acusació en el cas– encara disposa de més de 10.000 documents no-classificats sobre els fets, que ha amagat durant els judicis a l'activista tot i haver reconegut públicament la manca de proves per inculpar-lo.\nL'expresident Bill Clinton ja va intentar concedir l'indult a l'activista indi durant la seva legislatura, però les pressions i mobilitzacions del FBI –amb més de 500 agents marxant en manifestació fins a la Casa Blanca– van bloquejar la petició. L'any 2013, el president nord-americà va visitar amb les seves filles la presó sud-africana de Robben Island, on Nelson Mandela va estar retingut. El fet va servir per posar en marxa una campanya per aconseguir que visités també Peltier, cosa que el mandatari de Washington no ha arribat a fer mai. En paraules recents de Peltier, "aquesta és la seva última oportunitat d'aconseguir la llibertat".\nBones paraules, poca voluntat política\nEl Comitè de Solidaritat amb Leonard Peltier (CSLP) es concentra cada dijous, des de l'any 2014, davant del consolat dels EUA a Barcelona o bé en altres espais de la ciutat per a visibilitzar el cas i exigir la seva posada en llibertat. En la seva tasca al llarg d'aquests tres anys, el comitè ha realitzat nombroses xerrades i passis del documental Incident a Oglala i ha reunit fins a 3.000 firmes en la seva causa, tot i que mai han estat rebuts ni al consolat ni a l'ambaixada a Madrid.\nA tres mesos de la revocació d'Obama, els diferents grups de suport internacionals aguditzen un crit per Peltier i intensifiquen les seves campanyes. El CSLP apunta que "si Peltier no aconsegueix el perdó presidencial, veient com està la realitat política als EUA, acabarà els seus dies en una presó americana, sense poder estar ni un sol dia en llibertat i amb els seus".\nEn les seves dues campanyes cap a la presidència, Obama va fer declaracions conciliadores a favor d'una millora dels drets i condicions de vida dels pobles originaris dels Estats Units. Fins a la data, però, sembla que el president ha seguit les petjades de l'oblit de tots els seus predecessors, incomplint sistemàticament els acords signats amb les comunitats indígenes. Els darrers fets ocorreguts a la reserva dels indis sioux de Standing Rock, a Dakota del Nord, evidencien la política d'invisibilitzar i silenciar les reclamacions dels pobles indis.\nDes de fa més de sis mesos, s'està produint una onada de mobilitzacions en contra de la construcció de l'oleoducte Dakota Access, que travessarà el territori sioux. Fins a la data hi ha quatre campaments en resistència repartits pels territoris potencialment afectats, amb milers de persones acampades, nombrosos detinguts i el treball conjunt de membres de les nacions tribals dels quatre estats que es veuran afectats.\nEstà previst que l'oleoducte transporti 470.000 barrils de petroli diaris al llarg dels seus 2000 quilòmetres de longitud efectuats per sota del riu Missouri, la principal font d'aigua potable i de consum, pesca i regadiu pel poble sioux. Sembla evident que la posada en llibertat de Peltier, nadiu de Dakota del nord, podria representar una victòria per a l'actual moviment indi i un fort embat en les seves reclamacions.\n40 anys d'injustícia i muntatge policial\nLeonard Peltier era líder nadiu lakota-anishinabed-americà i el cap visible de l'American Indian Movement (AIM), una organització que lluitava pels drets dels indis en una època d'alta conflictivitat, violència i assetjament policial cap a les comunitats sioux de Dakota del Sud. Com s'ha anat destapant amb el pas dels anys i la difusió del cas de Peltier, el FBI l'investigava i el tenia com a objectiu d'ençà que va entrar a l'AIM. El seguiment es va fer gràcies al programa de contra-intel·ligència del FBI Cointelpro, que des de 1956 a 1971 boicotejava i reprimia a organitzacions polítiques dissidents, principalment comunistes, afroamericanes i amerindies.\nPeltier va ser acusat de l'assassinat de dos agents del FBI l'any 1975 a la reserva de Pine Ridge. L'activista sempre ha negat la seva implicació en els fets i ha defensat que la seva detenció va anar marcada amb el doble objectiu de desorganitzar la resistència índia i sancionar a un indígena com a cap de turc, pagant de forma exemplar per la mort dels dos agents. Peltier va ésser condemnat a dues cadenes perpètues per homicidi, tot i les nombroses proves contradictòries –en un judici plagat d'irregularitats– i les diverses acusacions de falsedat de testimonis i muntatges dels agents federals.\nSegons Amnistia Internacional, Peltier és considerat el pres polític més antic dels EUA. La revisió del seu cas i la re-obertura del judici no s'ha contemplat per cap president nord-americà des de la data dels fets, tot i les nombroses demandes de col·lectius de suport o les peticions d'indult de personalitats com Nelson Mandela o el Dalai Lama. Actualment, Peltier té setanta-dos anys, i tot i mantenir un fort esperit combatiu i compromès amb diverses causes pels drets dels indis, està malalt de diabetis i pròstata.\n[alaya_toggle status="open" title=""]Reportatge de Guille Larios publicat en La Directa.[/alaya_toggle]


El nou Palau de Justícia de Tortosa estarà operatiu per al 2 de desembre - Canal 21\nEl nou Palau de Justícia de Tortosa començarà a funcionar a principis del mes de desembre. El delegat del Govern a les Terres de l’Ebre, Xavier Pallarès, ha explicat que , en les pròximes setmanes, s’enllestirà la col·locació de mobiliari i materials de treball perquè es pugui traslladar al nou complex judicial els jutjats penals, la Fiscalia i els cinc jutjats de primera instància i d’instrucció, així com el Registre Civil, els serveis forenses de Medicina Legal.\nD’altra banda, Pallarès ha felicitat els cossos policials pels “dispositius impecables” que s’ha fet en les mobilitzacions i accions de protesta dels últims dies al territori.\nPel que fa als projectes de nous parcs eòlics a la Terra Alta, Pallarès ha explicat que la consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, es desplaçarà al territori el proper 29 de novembre i que aquesta és una de les qüestions que hi ha damunt de la taula. Pallarès també ha recordat que aquesta conselleria vol impulsar un nou decret d’energia eòlica amb el consens dels territoris.\nPallarès també ha informat que aquest dilluns es va tancar la campanya de navegabilitat al riu Ebre, que en breu es nomenarà un nou director del Parc Natural dels Ports, i que la reunió amb els alcaldes per la C-12 es torna a ajornar al proper dilluns 4 de novembre.\nTags: C-12Energia eòlicaGeneralitatInfraestructuresPolíticaSocietatTerra AltaXavier Pallarès\nEl Tortosa Germans Gelida perd (7-1) contra l’Alforja\nEl Tortosa Germans Gelida perd (7-1) contra l'Alforja\nOtt Tänak acaba segon al Rally Catalunya-Costa Daurada i es proclama campió del món


DUGi: Item | DUGiMedia - Debat amb agents del periurbà\nDebat amb agents del periurbà\nDebat amb agents del periurbà moderat pel veterinari Joan Galí. Els convidats de la taula rodona son: Sr. Joan Serra, enginyer agrícola i investigador de l’IRTA Mas Badia; Sr. Miquel Calm i Puig, alcalde de la Vall d’en Bas, diputat de la Diputació i responsable de l’àrea d’acció territorial de la Diputació de Girona; Sr.Lluís Batllosera, veterinari i gerent de la Lletera de Campllong; Sr. Marc Xifra, productor ramader de vaques de llet i de la granja Mas Gener de Riudellots de La Selva i Sr.Joan Pijoan, president de la cooperativa de lleters de Catalunya ’Llet Nostra’\nGalí, JoanGalí, Joan\nXifra Sala, MarcXifra Sala, Marc\nBatllosera, LluísBatllosera, Lluís\nPijoan, JoanPijoan, Joan\nSerra Gironella, JoanSerra Gironella, Joan\nCalm i Puig, MiquelCalm i Puig, Miquel\nAuthor: Galí, Joan\nXifra Sala, Marc\nSerra Gironella, Joan\nCalm i Puig, Miquel\nAbstract: Debat amb agents del periurbà moderat pel veterinari Joan Galí. Els convidats de la taula rodona son: Sr. Joan Serra, enginyer agrícola i investigador de l’IRTA Mas Badia; Sr. Miquel Calm i Puig, alcalde de la Vall d’en Bas, diputat de la Diputació i responsable de l’àrea d’acció territorial de la Diputació de Girona; Sr.Lluís Batllosera, veterinari i gerent de la Lletera de Campllong; Sr. Marc Xifra, productor ramader de vaques de llet i de la granja Mas Gener de Riudellots de La Selva i Sr.Joan Pijoan, president de la cooperativa de lleters de Catalunya ’Llet Nostra’\nDocument access: http://hdl.handle.net/10256.1/3541\nTitle: Debat amb agents del periurbà\nRevistes electròniques Open source software -- Congresses Anàlisi multivariable -- Congressos Programari lliure Didàctica Universitat de Girona -- Títols acadèmics Mestres -- Formació\nUniversitat de Girona. Facultat d’Educació i Psicologia Universitat de Girona. Departament de Filologia i Comunicació Soler i Masferrer, Narcís Sáez Zafra, Marc Universitat de Girona. Departament de Psicologia Espinach Orús, Xavier Olaso, Ezequiel de


LA PANXA DEL BOU: Dones d'altres temps: Leonor López de Córdoba\nDones d'altres temps: Leonor López de Córdoba\nCercant històries del passat per al meu blog d'història m'he ensopegat amb la vida d'una senyora que crec que paga la pena explicar aquí ja que encara són molt poc conegudes les seves tragèdies personals. Segurament en el seu temps i en el nostre moltes dones han passat penes tant o més gruixudes, però la singularitat de Leonor López de Córdoba rau en el fet que va ser autora d'una autobiografia, la primera d'una dona, en castellà, en la qual explica de forma molt gràfica les seves desgràcies i que ens fa entendre una mica la mentalitat d'una noble caiguda en desgràcia en època medieval. Una època en la qual començaven a brillar algunes llunyanes llumetes humanístiques, tot s'ha de dir.\nFa temps una persona coneguda, experta en història contemporània, em criticava de forma aspre i condemnatòria les idees de Sant Agustí, com si el bon senyor fos un pervers ideòleg de l'extrema dreta nostrada. El sistema universitari actual ha contribuït a aquesta mena de coses, cadascú sap molt de molt poc, no es té una idea global de la història i, encara menys, dels canvis en les mentalitats. Llegir-ho tot en clau marxista va ésser saludable durant un temps però ha possibilitat molts malentesos, que una gran part de la novel·la històrica actual no ha fet res més que engreixar.\nAquesta Leonor va néixer a Calatayud, en una bona família. Com era costum la van casar de molt petitona amb un senyor del seu braç. El seu pare va ser, malauradament, del bàndol dels vençuts, en el marc d'aquelles guerres medievals d'una època complexa de la qual, a escola, només en n'explicaven sucoses anècdotes d'aquelles per recordar tota la vida, com ara allò de ni quito ni pongo rey pero ayudo a mi señor.\nDe fet, el pare de Leonor defensava la legalitat, o sigui, el rei Pere I, dit el Cruel, (o el justicier, segons qui en parla) però com és sabut Enric de Trastàmara, gràcies a Du Guesclin i a d'altres ajudes internacionals va ser qui va guanyar el regne castellà. El pare de la noia va ser executat i ella, el seu marit i tota la seva família, empresonats a Sevilla, en unes condicions lamentables, carregats de cadenes per tot arreu i passant fam. A tot plegat s'hi van sumar pestes i malalties. Tots van morir, excepció feta de Leonor i el seu marit, que quan van entrar a la presó devien ser unes criatures, considerant que vuit anys després, quan els van alliberar, ella tenia divuit anys.\nEl marit va marxar cap a terres extremenyes, intentant recuperar una part del patrimoni i ella va haver de viure de la caritat d'alguns parents, cosa que era un gran deshonor per a la gent de sang blava. Leonor era molt devota de Déu i de la seva Mare, resava rastelleres de tres-centes avemaries.Aquella religiositat era pràcticament màgia i aquell Déu, un senyor feudal més que exigia vasallatge i submissió. El marit va tornar i van tenir fills, dels quals tan sols en van sobreviure un parell, noi i noia.\nLeonor va recollir un nen jueu amb ocasió d'un dels molts atacs als calls que es donaven en aquella època de crisi. Va creure que allò era un senyal de Déu, el va fer batejar i en va tenir cura, fins al punt que quan el nen va emmalaltir, durant una altra epidèmia de pesta, va ordenar a un dels seus fills que el vetllés. El fill es va encomanar i va morir però el nen va sobreviure. Les memòries de Leonor ens expliquen totes aquestes desgràcies i algun fet que mostra que quan calia tenia el seu geni.\nLeonor va demanar a la seva tia, que l'alimentava, que posés una porteta dissimulada entre les dues cases, la seva era un corral que li havien cedit, per tal de no patir el deshonor de mostrar a la gent la seva pobresa. La tieta ho va fer però, més endavant, per pressions de les filles i d'algunes criades, va tancar la porta i va sotmetre la dama a la vergonya. Ella, amb les seves mans, sembla que va escanyar una de les criades culpables d'aquell canvi cosa que no va tenir cap mena de transcendència jurídica.\nNo tot van ser penes a la vida de la dama. Va arribar a ser consellera de Caterina de Lancàster, una reina molt interessant, però aquesta etapa no ve explicada en les seves memòries tot i que pot ser que la documentació s'hagi perdut. Va ser la dona amb més poder polític de l'època, més enllà de la reina, cosa que li va comportar molts greuges i penjaments. Va acabar per caure en desgràcia de nou i la reina la va amenaçar de mort si no marxava lluny. Va morir a Còrdova, retirada, on té la seva tomba.\nLlegir aquestes memòries, que no són excessivament llargues, al menys el que se n'ha conservat, mostren coses que la història oficial no explica, com ara la situació d'una dona i la seva vulnerabilitat, tot i sent noble o el sentiment de l'honor i de pertànyer a una mena de raça aristocràtica que havia de mantenir la dignitat fins i tot en els moments més difícils i passant fam. També explica moltes coses sobre la religiositat de l'època que ho amarava tot i que no era res més que un grau elevat de feudalisme, amb un Déu que era qui decidia les coses i el destí de la gent. De fet, és molt possible que el dictat dels seus records a un escribà fos entès per la dama com un acte de devoció i de mostra del poder diví, tot i que també són un document en el qual s'incideix en la pròpia noblesa i s'intenten justificar determinades actuacions personals en el marc d'aquesta mateixa religiositat de l'època.\nLes memòries es consideren un document molt sincer però hi ha hagut certa polèmica sobre un punt relacionat amb això de la noblesa. Leonor explica l'execució del pare com la d'un noble, una decapitació. En canvi d'altres testimonis creuen que el pare va ser executat de mala manera, o sigui, arrossegant-lo amb cavalls i tallant-li mans i peus abans de cremar-lo, cosa que Leonor hauria canviat per tal de no admetre una mort tan deshonrosa, no tant pel possible patiment sofert sinó pel que comportava morir com un home qualsevol. Precisament el pobre pare de Leonor, quan anava cap a la mort, es va ensopegar amb el Du Guesclin que li va dir que ja l'havia avisat del seu error en la tria de bàndol, cosa a la qual el condemnat va replicar que més s'estimava morir amb honor, sense ser un traïdor, que no pas viure com ell. Du Guesclin va ser molt hàbil i va sobreviure a moltes coses, morint amb honors francesos, doncs així d'injusta és la vida.\nAquí podeu enllaçar a un vídeo del programa MUJERES EN LA HISTÒRIA que explica les peripècies d'aquesta dona tan singular i com les seves memòries són objecte de culte feminista i han gaudit d'una edició molt interessant en italià.\nI aquí podeu llegir la seva autobiografia, en un document a cura de la Universitat de Sevilla. Les memòries s'havien donat per perdudes fins que se'n va trobar una còpia que avui es conserva a la Biblioteca Colombina de Sevilla.\nA Córdova es donen uns premis que porten el seu nom i una novel·la que va guanyar el Premi Ateneu de Sevilla de novel·la històrica explica la seva vida. L'autora és Vicenta Márquez de la Plata. No l'he llegit, de moment, i no en puc dir res.\nEtiquetes de comentaris: autobiografia, Leonor López de Córdoba, literatura femenina, literatura medieval\nal meu bloc ILercavòniahe inclòs La panxa del bou entre els cinc premiats amb el Liebster Blog. Ací pots llegir-ho:


Per Pedro García del Barrio; 28.10.2014\nAny 1980. Un grup de col·legials de 10 anys escoltàvem absorts la reflexió del professor; al final ens va plantejar la pregunta: preferiu ser llestos o treballadors? No tinc clar quants de la meva generació respondríem ara com ho vam fer aleshores: desitjàvem ser treballadors, la qual cosa denota esforç i mèrit, abans de posseir una gran intel·ligència. Seria un error menystenir les dots naturals, però precisament per potenciar aquestes capacitats es requereix voluntat de millora. L’estima per la cultura de l’esforç i la veritable llibertat porten a reconèixer la primacia de l’ésser sobre el tenir i l’afany de superació. Aquesta anècdota emmarca les següents reflexions, que versen sobre la supervivència del sistema econòmic de mercat.\nEn les últimes dècades hi ha hagut un ampli consens en què el capitalisme i el lliure mercat eren elements essencials per procurar un creixement econòmic més gran. Al mateix temps, ha prevalgut una visió crítica amb la manca d’equitat associada a una distribució desigual dels ingressos. Una dispersió de rendes excessiva disminueix la despesa privada (la demanda agregada) i per tant el nivell d’ocupació, ja que els nivells de consum més alts estan generalment associats a les llars d’ingressos mitjans. A més, la disparitat retributiva no incentiva l’esforç si ve acompanyada de pobres i incertes oportunitats, desanimant a la població. És alarmant la pèrdua d’estabilitat en la demanda i de dinamisme empresarial que pot produir-se quan es dóna una situació així, que sembla estar perpetuant al llarg de les últimes crisis econòmiques.\nNo estem davant la fi de la llibertat de mercat. Però cal reconèixer que, perquè sigui sostenible a llarg termini, el model ha de ser reparat\nEl lliure mercat i el capitalisme –almenys tal com els coneixem– no haurien de seguir sent considerats com a garants de les majors taxes de creixement econòmic\nNo seria més perdurable un sistema econòmic en el qual els esquemes retributius fossin d’acord amb el sentit comú?\nRecentment sembla clar que el procés de globalització és asimètric –doncs, per exemple, la lliure i massiva circulació de capital no està acompanyada d’una perfecta mobilitat de la mà d’obra–, cosa que podria soscavar els fonaments del model capitalista de lliure mercat. Com a conseqüència, es debilita el suport que tradicionalment s’atorgava al lliure mercat, i que ara estaria qüestionat amb arguments més decisius que la manca d’equitat. Concretament, sembla obrir-se pas la idea que la desigualtat creixent entorpeix el funcionament de l’economia en el seu conjunt. En aquest escenari, el lliure mercat i el capitalisme –almenys tal com els coneixem– no haurien de seguir sent considerats com a garants de les majors taxes de creixement econòmic. En definitiva, l’actual gran recessió no es percep ja com una simple crisi cíclica més, i sembla afavorir un canvi del paradigma en matèria d’organització econòmica.\nLa deriva equivocada que sembla estar prenent el sistema de lliure mercat –com a resultat de les disfuncions d’una globalització defectuosa– reclama importants correccions; sense elles, ens veurem abocats a caure presos d’un sistema econòmic que ofereix poques oportunitats. Concretament, en relació amb el disseny d’incentius i les pràctiques retributives, hauria de fomentar-se el premi al treball per sobre de la fortuna (riquesa heretada, sigui en forma de talent o de recursos econòmics).\nConfio que amb el que s’ha dit ningú conclogui que estem davant la fi de la llibertat de mercat. Però cal reconèixer que, perquè sigui sostenible a llarg termini, el model ha de ser reparat. ¿No seria més perdurable un sistema econòmic en el qual els esquemes retributius fossin d’acord amb el sentit comú? Una proporcionalitat retributiva més raonable, que atemperés l’excessiva disparitat entre els actors econòmics, permetria ampliar la capacitat de despesa col·lectiva, rescatant les perspectives de la classe mitjana. Naturalment, els criteris limitadors haurien de preservar els incentius a la recerca d’oportunitats, evitant pèrdues d’eficiència o en els resultats…\nUn exemple negatiu l’ofereix la retribució variable en el sector financer. S’ha imposat un joc d’incentius perniciós que perjudica tota la societat i que caldria acotar. El problema és que la regulació hauria de ser global, cosa que no sembla molt factible. En tot cas, els límits en les pràctiques retributives s’han implantat amb èxit en empreses molt diverses, regulant per exemple la diferència entre el salari major i menor dins de la plantilla.\nEn tot cas, perquè sigui efectiva en un món global l’aposta ha de ser radical. Radical perquè, a més de restaurar la cultura de l’esforç, necessita introduir correccions universals en el sistema financer i en la manera en què es retribueix el capital. En efecte, sembla inacceptable que la rendibilitat d’una operació pugui dependre en tan alt grau de moviments especulatius, o d’accions distorsionants intencionades i sovint injustes. Ha de ser radical per no empitjorar la situació, substituint per exemple les fallades del mercat pels de l’Estat. Ha de ser radical per tornar restaurar el que ens diu el sentit comú: que l’esforç, el treball i el sacrifici han de ser reconeguts, i això implica reconeguts per l’economia real, mitjançant un canvi global en els criteris retributius actualment imperants.\nDeixem, doncs, als experts economistes i de política que discuteixin la manera de fer factible el redisseny del marc global, per garantir que es corregeixi en els mercats la desproporcionada i creixent bretxa retributiva que es dóna entre les rendes de capital i les de treball; i, dins del treball, entre els que tenen talents i oportunitats, i els que no aconsegueixen sortir de la perifèria del sistema. Però, si us plau, col·laborem cadascú segons les seves possibilitats, per tornar al que dicta el sentit comú: la primacia de l’ésser, el reconeixement del mèrit, el valor del treball exercit amb esperit de servei i amb vista a un major benestar individual i col·lectiu.


Criatures fantàstiques i un parell de contes | Shaudin Melgar-Foraster\n← Un vídeo preciós pel 9 de juliol\nLa velocitat de la llum →\nRecordeu Garbuix de contes? Aquell llibre, amb contes infantils de diversos relataires catalans, que va sortir el desembre del 2010? Doncs ara l’ARC (Associació de Relataires en Català) prepara un nou llibre, també de contes per a infants i també de diversos relataires, que es publicarà el desembre del 2011. Com l’altra vegada, els relataires enviem el nostre conte a Relats en Català i, més endavant, l’ARC decidirà quins arribaran al llibre. Tanmateix, aquest cop hi ha una diferència: el tema del conte ha de tenir a veure amb les criatures fantàstiques de la mitologia catalana.\nQuan m’ho van fer saber, vaig decidir que hi participaria, després em vaig fer enrere perquè la feina m’aclapara i no puc abastar tantes coses; tot i això, més tard vaig fer l’intent d’escriure un conte, fins que em vaig adonar que la idea que tenia requeria un conte molt més llarg del que les bases permetien. Ho vaig deixar córrer. A la fi, ahir a la nit, vaig decidir intentar-ho una altra vegada amb la mateixa criatura fantàstica que tenia en ment al principi, però fent anar el conte de manera que pogués ser curtet. El primer intent va resultar que tenia 734 caràcters més del compte. Ai, marededéu. Estava molt cansada, no sabia per on retallar i era la meva única oportunitat, ja que l’admissió de contes es tanca aquest dimecres i tinc molta feina amb les classes. Doncs, apa, un cafetó sempre ajuda –de moment, perquè després vindria una nit en la qual no aconseguiria adormir-me ni llegint tot el diccionari de sinònims.\nAmb un cafè a la meva dreta, la ciutat iŀluminada davant la finestra i unes tisores mentals, em vaig disposar a retallar el conte. I vinga tisorades i mai no era prou curt. Quan ja no sabia si tallar-me el nas per si de cas ajudava, vaig tornar a mirar el número de caràcters: ho havia aconseguit! I vaig enviar el conte “Màgia d’una nit d’estiu”.\nNomés vull afegir que he llegit alguns dels altres contes presentats i em semblen magnífics. Un d’aquests contes l’ha escrit un nen de 8 anys que es diu Arnau. El noiet és un escriptor d’allò més bo, em podeu ben creure, i no em puc estar d’enllaçar-vos també el seu conte, “Et vols tapar, nen?”. Així que us deixo amb un parell de contes de criatures fantàstiques de la mitologia catalana. Ja em direu si us han agradat.\nAquesta entrada s'ha publicat en Català, Els meus contes i etiquetada amb Associació de Relataires en Català, contes infantils en català, criatures fantàstiques, mitologia catalana, relats en català. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n14 respostes a Criatures fantàstiques i un parell de contes\nnuriagau ha dit:\nJuny 14, 2011 a les 5:57 am\nM’afalaga molt que hagis enllaçat el conte del meu fill. Moltes gràcies, Shaudin!\nJuny 14, 2011 a les 6:34 am\nAra ho acaba de veure l’Arnau i està molt content. Gràcies, de nou.\nJuny 15, 2011 a les 5:24 am\nGràcies a l’Arnau per escriure contes tan divertits.\nJuny 14, 2011 a les 11:01 am\nJa he anat allà a comentar, Shaudin. M’ha agradat molt. Muaks.\nJuny 15, 2011 a les 5:27 am\nJa m’ho han notificat. Gràcies, Anna Maria, no falles mai.\nJuny 14, 2011 a les 12:12 pm\nHe comentat directament sota el conta. Mil petons.\nJuny 15, 2011 a les 5:30 am\nTambé he vist el teu comentari, Gemma. Per cert, comentes això del nom “Gemma”. Doncs precisament el vaig posar pensant en tu. Petits regalets que faig de vegades.\nJuny 15, 2011 a les 6:44 am\nJuny 14, 2011 a les 9:05 pm\nGràcies per la informació… com que estic als relataries ja estava al cas, però.\nAmb tot he llegit el teu conte de les Ondines, les dames d’aigua, i m’ha semblat molt encertat per un projecte com aquest. El conte ens apropa al teu món dels contes. Vull dir a la teva manera tant personal i rica d’explicar la quotidianitat des de la fantasia,… o potser era a la inversa.\nEn qualsevol cas el conte m’ha agradat molt i espero que el seleccionin.\nJuny 15, 2011 a les 5:36 am\nDoncs volia que el conte quedés així, una mica ambigu, sense que al lector li quedi clar què és què i, de passada, amb unes quantes sorpreses. No m’agrada escriure històries que el lector ja s’espera per on li sortiran.\nJuny 14, 2011 a les 11:55 pm\nquè bonics, els contes 🙂\nMira, segurament demà els llegirem en veu alta….a veure quines reaccions hi haurà 🙂\nBé, això és el que penso ara. A veure com va el dia 😉\nJuny 15, 2011 a les 5:38 am\nGràcies, Dolors. M’agrada molt que els contes et puguin fer servei a la classe.\nJuny 14, 2011 a les 11:58 pm\nEl conta de’ Arnau el trobo preciós, trobo molt bonica l’amistat que fan els tres persontges, La Draga el Ciicló, el Dimoni del cul pelat, i molt ben explicat\nl’imaginació dels nens és fascinant.\nPer molt anys Arnau, estic segura que seràs una gran escriptor.\nEl teu conte Shaudin, també el trobo fascinant, jo m’hi endins-ho, i semble que ja m’hi trobo al mig. L’amistat de la Gemma amb el Drac, i els seus dialecs, era el seu gran secret, després amb les dones d’augua, és barreja la realitat i la ficció. M’ha fet pensar quan ets imfant l’imaginació que tenim\ni aquell nen o nena que tots portem a dins, no ens deixa mai.\nM’encanten els contes.\nGràcies Shaudin, una abraçade.\nJuny 15, 2011 a les 5:42 am\nOi que sí que el conte de l’Arnau està molt bé? I quan penses que només té 8 anys, caram!\nCelebro molt que t’agradin els contes. I moltíssimes gràcies per escriure un comentari.


Persones Grans amb Opinió: Barcelona, ciutat amigable amb les persones grans\nBarcelona, ciutat amigable amb les persones grans\nCartell de la IV convenció\nde les Veus de la Persones Grans\nTant en la IV Convenció de les veus de les persones grans de Barcelona que tingué lloc al Febrer de l’any passat com en la anterior d’ara fa cinc anys, amb el suport dels Ajuntaments de torn, tots vàrem estar d’acord que volíem que Barcelona fos una Ciutat Amigable amb les persones grans. I en aquest sentit s’han fet coses, i s’estan fent coses. Però no totes les coses que es fan estan orientades pensant en les persones grans, en especial amb les més febles.\nLa mobilitat és una de les més importants tant per les persones grans que poden caminar com per la que van en cadires de rodes i inclou els autobusos i el carrers per transitar, sigui des del punt de vista viari com del paisatge urbà.\nUn autobus de la xarxa octogonal\nAra, amb la nova xarxa anomenada octogonal dels autobusos, ens han creat uns problemes que no teníem. No parlaré d’axó, ja que s’acaba de formar un grup de treball dintre del GAGG que tractarà aquest tema amb els de T.M.B., sinó de dels carrers i de l’estat de les voreres. Un tema molt més modest que NO té ressonància mediàtica, però que no està resolt.\nAquesta foto del paviment acabat de posar\nfeia molt goig i el seu color era molt bonic\nQuant un carrer es remodela (ex: Ronda del General Mitre des de Lesseps a Balmes), i es fan obres, de moment tot queda molt bonic i maco, però als pocs dies hi comencen a fer forats que quan els tapen deixen marques importants en el paviment. Sembla que només deterioren el paisatge urbà ja que el pegat és de color diferent al de la resta, peró no sempre queden al mateix nivell que l’original i això es nota amb les cadires de rodes.\nEls tres pagats s'han menjat el color inicial\ni distorsionen el paisatge urbà\nAcabo de fer una volta sortint de casa meva i he recorregut uns cent metres passant pel triangle que fa Mitre, Putget i Saragossa. He fet fotos del pagats que ens han fet a les voreres. La majoria són estètics, però el més gran, que esta a un centímetre sota nivell dona la casualitat que està davant d’una porta, que és la de la meva escala per on surten les cadires de rodes, i queden clavades en el sot i els que les porten tenen feina per treure-les.\nEl portal de casa meva, amb aquest pagat\nque està enfonsat, i a más té un forat,\nés on les cadires de rodes tenen problemes\nÉs cert que quan els veïns no necessitàvem cadires de rodes ens vàrem limitar a comentar-ho amb els agents de la Guardia Urbana que posen multes a tots el vehicles mal aparcats, i que no miren res més i l'amable resposta que em varen donar va ser que ho farien arribar a la persona que correspongui.\nAvui, que tres veïns van en cadires de rodes, hem presentat la corresponent notificació a l’Ajuntament i esperem que a no tardar, el sot es repari de la millor forma possible i que a més de quedar a nivell, el color sigui el mateix que l’original.\nEstic segur que el meu carrer no és un exemple representatiu dels carrers de Barcelona. Només faltaria!, però...\nÉs mala sort que en aquest trocet de carrer hi hagin tants desperfectes!!\nPerò més mala sort tenen els meus veïns que van en cadires de rodes!!\nPublicat per Persones Grans amb Opinió a 20:19\nSí Sr. JOAN, té tota la raó del món en queixar-se dels desperfectes a les voreres, hi ha moltes persones en cadira de rodes i dificulta el passeig necessari i diari que han de rebre, i amb aquests forats ... !!!\nA veure si aviat l'AJUNTAMENT, aregla aquests desperfectes, la gent gran i en cadira de rodes li ho agraeixen per endavant.\nSalutacions, i Força Barça.\n22 de maig de 2016, a les 20:57\nEspero que se arreglen estos despecfectos tan deplorables, no solo por las personas mayores sino por todas las personas que van en sillas de ruedas. Bastante desgracia es no poder caminar como para que vengan a arreglar el suelo y lo dejen de tal forma que sea peligroso para todos. Cualquiera que lo pise puede sufrir una caida que le suponga una lesion con rotura. Es inadmisible.\n22 de maig de 2016, a les 22:51\nAquest és un bon exemple de feina defectuosa, cosa lamentablement força freqüent i que recorda la coneguda frase llatina de "age quod agis", és a dir, fes, de forma conscient i acurada, el que estiguis fent. No val fer les coses a la babalà, perquè llavors hi ha uns resultats molt deficients, com els que ens denuncia en Joan.\nFalta consciència de la feina ben feta. Si tots fossim plenament responsables dels nostres actes i accions, les coses funcionarien molt millor.\n23 de maig de 2016, a les 9:30\nEs lamentable que les obres que fa l’Ajuntament es realitzin sense que al final de les mateixes no si doni el vist i plau per un Aparellador. Tindria que revisar si té deficiències o és correcte, doncs això és el mínim que han de fer els funcionaris responsables de l’obra. Els defectes que diu en Joan, son apreciables per un profà en la matèria, per tant s’ha de protestar enèrgicament amb les coses petites que aquí és on es demostra que Barcelona es o nó, una Ciutat amiga de la gent gran.\n24 de maig de 2016, a les 17:51


octubre | 2016 | l'Assessoria d'Agramunt\nDes de l’11 d’octubre de 2016, quan les entitats decideixin cancel·lar o reduir el flux de finançament als seus clients pimes i autònoms, a més d’informar-los amb un preavís de tres mesos, els hauran de fer lliurament d’una extensa informació sobre la seva situació financera i historial de pagaments en un document anomenat “Informació Financera-Pime”. En aquest document el banc ha de mostrar l’historial de pagaments dels últims cinc anys (crèdits històrics i vigents, imports pendents d’amortització, impagaments, etc.), així com un extracte dels moviments realitzats l’últim any. També ha de qualificar el risc de l’empresa (baix, mitjà-baix, alt, etc.) tenint en compte els seus estats financers, el seu historial de pagaments, etc.\nCom ja el vàrem informar en el seu moment, amb l’aprovació de la Llei 5/2015, de 27 d’abril, de foment del finançament empresarial, les entitats de crèdits hauran de donar un preavís quan tinguin intenció de no prorrogar, extingir o disminuir en un 35% o més el flux de finançament concedit a una pime. Aquesta notificació s’haurà d’enviar amb una antelació mínima de 3 mesos a la data de venciment del contracte de crèdit de més quantia. Aquest preavís s’acompanya de l’obligació de l’entitat de crèdit de facilitar de forma gratuïta a les pimes informació sobre la seva situació financera i historial de pagaments (“Informació Financera- Pime”).\nAtenció. Els bancs hauran de complir aquestes obligacions des del passat 11 d’octubre de 2016, data d’entrada en vigor de la Circular 6/2016, de 30 de juny, del Banc d’Espanya per la qual es determinen el contingut i el format del document «Informació Financera-PIME».\nAtenció. Exempcions: L’entitat de crèdit podrà quedar exempta (la llei preveu altres excepcions a aquesta obligació, generalment justificades, com poden ser la situació de concurs de la societat, l’inici de les negociacions per aconseguir un acord de refinançament o l’incompliment contractual o la resolució de mutu acord) d’aquesta obligació de preavís si justifica de manera objectiva que les condicions financeres de la pime han empitjorat de manera sobrevinguda i significativa, sempre que el finançament atorgat per aquesta entitat representi una part substancial del flux de finançament total de la pime.\nLa Circular 6/2016 del Banc d’Espanya, publicada l’11 de juliol en el BOE, defineix el contingut i format del document “Informació Financera-Pime”, i desenvolupa una metodologia estandarditzada per a l’avaluació de la qualitat creditícia de les pimes i dels treballadors autònoms amb la qual obtenir una qualificació del risc. Aquesta Circular (coneguda com “Circular Pime”) va entrar en vigor l’11 d’octubre de 2016.\nPer “Informació Financera-Pime”, s’entén el document (informació financera i historial de pagaments) que haurà de ser lliurat per l’entitat de crèdit a petició del client o quan l’entitat decideixi no prorrogar, extingir o disminuir el flux de finançament a pimes i autònoms en una quantia igual o superior al 35% (que requereix un preavís de tres mesos). L’entitat no estarà obligada a facilitar aquest document quan el termini de durada del finançament sigui igual o inferior a 3 mesos, quan l’entitat hagi resolt el contracte per incompliment de la pime de les seves obligacions, o quan l’entitat posi fi a les relacions de negoci o operacions amb la pime en virtut del previst en la Llei 10/2010, de 28 d’abril, de prevenció del blanqueig de capitals i del finançament del terrorisme, entre altres supòsits.\nPer tant, si el seu banc l’avisa que no li renova el finançament o que l’hi redueix en més d’un 35%, exigeixi aquesta “Informació Financera-Pime”.\nEn el termini de 10 dies hàbils des que l’entitat de crèdit hagi enviat el preavís haurà de remetre també a la pime, de manera gratuïta, el document “Informació Financera-Pime”, i li servirà per demostrar la seva solvència, així com que la seva empresa està al dia de les seves obligacions (davant d’altres bancs, davant de clients o proveïdors, etc.).\nAtenció. Les pimes tindran dret a sol·licitar de l’entitat de crèdit la “Informació Financera-Pime” a qualsevol moment (els bancs han de lliurar la “Informació Financera-PIME” sempre, encara que no hagin avisat a l’empresa que no li renovaran el finançament), sense perjudici que l’entitat de crèdit podrà cobrar en aquest cas per la prestació del servei.\nD’un costat intensificar el control del compliment de la normativa sobre temps de treball, en general, i de les hores extraordinàries en particular (màxim 80 hores a l’any), així com assegurar que es duu a terme la remuneració i la cotització adequades de les hores treballades.\nD’un altre, es vigilarà el compliment de l’obligació de realitzar el registre diari de la jornada i que es respecten els drets d’informació dels representants dels treballadors en la matèria.\nNombre de treballadors. Se seleccionaran empreses entre quatre i 50 empleats.\nSector d’activitat. Se seleccionaran empreses que exerceixin les següents activitats:\nEn primer lloc, si havent-hi registre i declaració d’hores extraordinàries, se supera el límit màxim anual de 80 hores, la Inspecció estén acta d’infracció per infracció greu, considerant una infracció per cada any investigat.\nEn segon lloc, si no existeix registre i/o declaració d’hores extraordinàries, es poden donar diferents supòsits: a) en absència de registre de jornada diària, la Inspecció requerirà a l’empresari per al compliment de l’obligació i estendrà acta per infracció greu; b) hores extraordinàries no declarades, la Inspecció estendrà acta d’infracció per infracció greu per superació de la jornada màxima de treball que ha d’abastar el període d’un any natural, apreciant una infracció per cada centre de treball; c) emmascarament de la retribució en conceptes salarials diferents; d) no comunicació als representants dels treballadors de les hores extra realitzades, procedint, prèvia denúncia dels representants, l’extensió d’acta d’infracció per infracció greu.


I Jornada de pràctiques. XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya\nCentres de recursos pedagògics ...\nI Jornada de pràctiques\nRecull de materials\nI Jornada de pràctiques. El centre formador un mirall pels futurs docents. 4 de novembre 2017. Auditori de la Facultat de Lletres de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nL'esdeveniment es va celebrar per directors, coordinadors, tutors de pràctiques de centres d'educació infantil, primària, secundària, formació professional, formació d'adults i universitats. L'objectiu de la jornada va ésser posar en valor el desenvolupament de les pràctiques universitàries en els centres formadors en col·laboració amb les universitats.\nSra. Joana Ferrer. Cap del Servei d’Orientació i Serveis Educatius del Departament d’Ensenyament.\nSr. Joaquín Gairín. Degà de la Facultat de Ciències de l'Educació de la UAB.\nPonència inaugural. Pràctiques comparades europees\nSr. Francesc Pedró. Director de polítiques educatives a la UNESCO (inclou vídeo)\nEsmorzar de treball\nTaules: Infantil, Primària, Secundària, Formació Professional i Formació d’adults\nLloc: Aulari de la Facultat de Ciències de l’Educació.\nVeus dels centres formadors. Visionat\nRelat de les taules de treball\nSr. Àngel Domingo, subdirector general d’Innovació, Formació i Orientació\nIdees força de la Jornada\nSr. Miquel Martínez. Catedràtic de Pedagogia de la Universitat de Barcelona i coordinador. del Programa de Millora i Innovació en la formació de mestres MIF del Consell Interuniversitari de Catalunya.\nConclusions amb l’acompanyament musical de Carles Belda\nSr. Albert Casals. Vicedegà de Pràctiques de la Facultat de Ciències de l'Educació de la UAB.\nSra. Anna de Monserrat. Vicedegana d'Educació i de Programes Internacionals de la FPCEE Blanquerna –URL.\nDocuments taules de treball\nResum general idees força\nArticle: El pràcticum en la formació inicial de mestres MIF


Escola Pere Torrent: de juny 2015\nFins al proper curs !!!\nHola Famílies de l'Escola Pere Torrent:\nAquest curs tot el Claustre de l'Escola ha posat el seu gra d'arena per construir una gran platja.\nAquests grans d'arena són:\n- Experiències dins l'aula tot treballant les diferents àrees curriculars amb les diferents metodologies que hem anat emprant al llarg d'aquest curs.\n- Sortides i Colònies que han fet que la convivència entre tots/-es hagi millorat.\n- Aprenentatge fora de l'aula per aprendre en el context real.\n- Descobrir espais i serveis del propi municipi, Lloret de Mar, que han fet que aprenguessim del nostre entorn proper.\n- Ensenyar-nos a compartir que l'aprenentatge no només és dels Mestres si no també dels alumnes i de les famílies.\n- L'esforç i el treball serveixen per aconseguir ajudar en les diferents actituds dels companys/-es.\n- I una llarga llista que podríem anar confegint entre tots/-es...\nDes d'aquestes línies us volem dir que tingueu unes bones i ben merescudes vacances i us volem deixar amb una instantània que vam fer tot el claustre a l'últim instant d'aquest curs abans de dir-nos fins al setembre.\nA reveure i ens retrobem al setembre a l'Escola Pere Torrent !!!\nEl Claustre de l'Escola Pere Torrent vol agrair a l'Equip Directiu sortint tota la seva tasca i feina ben feta durant aquests darrers anys per dur a bon port tota la Comunitat del Pere Torrent.\nDes d'aquestes línies us volem donar les gràcies per tots els nous projectes i el seguiment d'altres que heu dut a terme amb les dificultats i alegries que aquests us han donat.\nA més, donat que els comiats no acaben aquí, també volem donar les gràcies a:\n- El Jordi, mestre de música, el qual tantes i tantes hores de música, festivals de danses, cançons d'entrada i sortida a l'escola i finals de cursos ha gaudit a la nostra escola.\n- La Cristina, tutora de Primària, la qual ha acompanyat a molts grups de la nostra escola al llarg de la Primària i ha representat l'especialitat d'anglès.\n- L'Eduard, mestre d'Educació Especial, el qual ha ajudat a tots els nens que han tingut alguna necessitat educativa especial.\n- El Josep, tutor de primària, el qual ha dut un gran nombre d'alumnes de cicle superior cap a l'institut, tot i que també ens va fer música en alguna època. A més, ha coordinat durant els darrers anys tot el projecte Rossinyol.\n- La Meri i la Laura, les quals han estat la directora i la Cap d'Estudis durant aquests últims anys.\nA tots ells, els hi diem que tinguin molta sort en les seves noves etapes que ara ben aviat començaran i que esperem que ho gaudeixin al màxim. GRÀCIES en nom de tots/-es.\nI com sempre diem:\n"SOM I SEREM PERE TORRENT"\nFinalment, encoratjar al nou Equip Directiu entrant a fer seguir caminant la nostra escola. Enhorabona Tere, Anna i Maria!!!\nP.D: Aquí us deixem les portes ben obertes perquè sempre que vulgueu pugueu tornar.\nPublicat per Escola Pere Torrent a 9:00 Cap comentari:\nGraduació de 6è!!!\nEstimades famílies de 6è:\nDes d'aquestes línies us volem informar que estem a les acaballes del curs, i com a tal, hem d'acomiadar-nos de tots els nens/-es de 6è que emprenen un nou llarg viatge cap a l'institut, en el qual els hi volem desitjar molta sort en aquesta nova etapa.\nDe part de tota la comunitat educativa del Pere Torrent, dir-vos que us trobarem molt a faltar i que sempre tindreu les portes obertes per quan ens vulgueu venir a veure, saludar, explicar novetats, retrobar-vos amb els vostres companys/-es de l'aula, ....\nAquí us deixem una imatge del que va ser la vostra lluïda i fantàstica graduació que va ser un èxit sense cap mena de dubte:\nEl Claustre de l'Escola Pere Torrent us volem fer arribar el detall d'aquesta cançó i esperem que la pugueu gaudir tot escoltant-la a continuació:\nAra ens toca dir un adéu ciau, però no serà un adéu per sempre, si no que serà un adéu per un instant.\nLa Comi TAC i el Claustre del Pere Torrent !!!\nEtiquetes de comentaris: 6è, graduacio\nGraduem als nens de P5 !!!\nHola Famílies d'Educació Infantil:\nUs informem que el dimarts 16 de juny de 2015 hi va haver la graduació dels nens/-es de P5.\nAquests tanquen una etapa que ha estat to el cicle d'Educació Infantil i obren una de nova que es l'inici cap a l'etapa d'Educació Primària.\nAixí que esperem que gaudeixin molt anant cap a Cicle Inicial que de ben segur els rebran amb els braços ben oberts.\nA reveure i molta sort en la nova etapa,\nEtiquetes de comentaris: graduacio\nExposició: Reciclem !!!\nCom cada any als voltants de final de curs, els nens de cicle superior van construir unes maquetes amb material reciclat que ells mateixos van dur de casa.\nEl treball de l'àrea de visual i plàstica té com a objectiu conscienciar en els nens i nenes que es pot donar un segon ús a tot allò que a vegades es creu que ja no es pot utilitzar. A més, potenciem les tres erres que són reciclar, reutilitzar i recuperar.\nUs deixem amb les obres d'art que han fet els vostres fills i filles i desitgem que us agradi.\nArriba el final de curs i amb conseqüències d'això les graduacions. Per aquest motiu, us informem que aquestes celebracions es duran a terme els següents dies:\nEducació Infantil - P5 --> 16 de juny de 2015 a les 15h.\nEducació Primària - 6è --> 18 de juny de 2015 a les 15h.\nEsperem que els nens i nenes de 6è gaudeixin obrint una nova etapa que serà un nou camí cap a l'institut. Que tingueu sort !!!\nPublicat per Escola Pere Torrent a 14:15 Cap comentari:\nCançó de la setmana: Setmana 33\nAquesta setmana la música que escoltem quan sona el timbre a les entrades i sortides, la qual és molt marxosa, és:\nNom del grup: Maïa Vidal\nNom de la cançó: Our Place (Vale)\nPublicat per Escola Pere Torrent a 14:03 Cap comentari:\nFotografies del curs !!!\nUs recordem que a continuació us detallem els dies amb els seus horaris respectius que podeu passar a recollir les fotos de curs dels vostres fills i filles.\nDimarts 23 de juny de 2015: Ed. Infantil i Cicle Inicial de les 11 a la 13h.\nDijous 25 de juny de 2015: Cicle Mitjà i Cicle Superior de les 11 a la 13h.\nEsperem que pugueu venir a buscar-les i que intenteu respectar al màxim els horaris. Quan es vingui, cal saber de quina classe és i de quina lletra per tal d'agilitzar la tasca, gràcies per la vostra col·laboració.\nP.D: El material que heu de dur és un pen drive de com a mínim 4 o 8 GB.\nPublicat per Escola Pere Torrent a 14:02 Cap comentari:\nCançó de la setmana: Setmana 32\nNom del grup: Imagine Dragons\nNom de la cançó: On Top Of The World\nPublicat per Escola Pere Torrent a 13:40 Cap comentari:\nViu l'amor, lliure de violència!!!\nEl programa Estimar no fa mal s'emmarca dins la línia estratègica de Sensibilització i Prevenció del Programa d'Intervenció Integral contra la Violència Masclista i respon a la voluntat homogeneïtzar i millorar l'eficàcia del conjunt de les actuacions preventives així com dels continguts que s'adrecen a joves adolescents que es realitzen des de les diferents administracions públiques i institucions.\nUs deixem l'enllaç amb els recursos perquè ho pugueu treballar amb els nens/-es des de casa:\nEsperem que gestos com aquest cada dia es facin servir menys.\nLa Comi TAC !!\nPublicat per Escola Pere Torrent a 13:33 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: No a la Violència


Els Serveis de Cita Prèvia, Canvi de Metge i Vacunació International del ICS obtenen el certificat d'homologació de l’OFSTI\nEl passat 10 de desembre es va dur a terme el procés d'homologació d'interoperabilitat per "Serveis de Cita Prèvia i Canvi de Metge amb LMS", on els serveis Cita prèvia v1.0 i Canvi de Metge v1.0 i pel domini de "Servei de Vacunació Internacional amb LMS", amb els servei Vacunació Internacional v1.0 van obtenir el certificat d'homologació otorgat per l'Oficina d'Estàndards i Interoperabilitat un cop van superar amb èxit el procés d'homologació.\nLlegir més sobre "Els Serveis de Cita Prèvia, Canvi de Metge i Vacunació International del ICS obtenen el certificat d'homologació de l’OFSTI"\nPublicació dels Requeriments d'Interoperabilitat i els Criteris de Conformitat del domini d'homologació per a Servei de Vacunació Internacional amb LMS\nNova documentació publicada pel domini d’homologació de Servei de Vacunació Internacional amb LMS. Aquests nous documents són: Els Requeriments d’Interoperabilitat i els Criteris de Conformitat. Els proveïdors de salut que desitgin homologar els seu servei de vacunació internacional hauran de complir amb els criteris de conformitat especificats en aquesta documentació.\nLlegir més sobre "Publicació dels Requeriments d'Interoperabilitat i els Criteris de Conformitat del domini d'homologació per a Servei de Vacunació Internacional amb LMS"\nNova documentació publicada pel domini d’homologació de Serveis de Cita Prèvia i Canvi de Metge amb LMS. Aquests nous documents són: Els Requeriments d’Interoperabilitat i els Criteris de Conformitat. Els proveïdors de salut que desitgin homologar els seus serveis de cita prèvia i canvi de metge hauran de complir amb els criteris de conformitat especificats en aquesta documentació.\nLlegir més sobre "Publicació dels Requeriments d'Interoperabilitat i els Criteris de Conformitat del domini d'homologació per a Serveis de Cita Prèvia i Canvi de Metge amb LMS"\nLlegir més sobre "Disponible el procés de validació de la missatgeria WiFIS als centres"\nNova documentació publicada pel domini d’homologació de SISM, aquests nous documents són: Els Requeriments d’Interoperabilitat i els Criteris de Conformitat. Els proveïdors de salut que desitgin homologar els seus sistemes d’informació de salut mental hauran de complir amb els criteris de conformitat especificats en aquesta documentació.\nLlegir més sobre "Publicació dels Requeriments d'Interoperabilitat i els Criteris de Conformitat del domini d'homologació per a Sistemes d'Informació de Salut Mental (SISM)"\nL'OFSTI ha desenvolupat el nou domini d'homologació d'interoperabilitat per a "Sistemes d'Informació de Salut Mental (SISM)"\nL'Oficina d'Estàndards i Interoperabilitat ha desenvolupat la documentació relativa al procés d'homologació d'interoperabilitat per a "Sistemes d'Informació de Salut Mental (SISM)"\nLlegir més sobre "L'OFSTI ha desenvolupat el nou domini d'homologació d'interoperabilitat per a "Sistemes d'Informació de Salut Mental (SISM)""\nEl Servei TAONet de ROCHE DIAGNOSTICS, obté el certificat d’homologació de l’OFSTI\nEl passat 9 d'agost es va dur a terme el procés d'homologació d'interoperabilitat per "Serveis del Tractament Anticoagulant Oral (TAO) amb la CPS", on el servei TAONet v3.1. va obtenir el certificat d'homologació otorgat per l'Oficina d'Estàndards i Interoperabilitat un cop va superar amb èxit el procés d'homologació.\nLlegir més sobre "El Servei TAONet de ROCHE DIAGNOSTICS, obté el certificat d’homologació de l’OFSTI"\nEl Servei G.O.T.A., de IZASA DISTRIBUCIONES TÉCNICAS, obté el certificat d’homologació de l’OFSTI\nEl passat 5 d’agost es va dur a terme el primer procés d’homologació d’interoperabilitat per “Serveis del Tractament Anticoagulant Oral (TAO) amb la CPS”, on el servei G.O.T.A. v 8.1. va obtenir el certificat d’homologació atorgat per l’Oficina d’Estàndards i Interoperabilitat un cop va superar amb èxit el procés.\nLlegir més sobre "El Servei G.O.T.A., de IZASA DISTRIBUCIONES TÉCNICAS, obté el certificat d’homologació de l’OFSTI"\nPer què és tant important homologar els seus sistemes, dispositius o serveis?\nPerquè permet proporcionar un procés general per reduir costos, pretén promoure solucions de confiança i assegurar que les solucions basades en estàndards s'apliquen correctament.\nL'Oficina d'Estàndards i Interoperabilitat de la Fundació TicSalut a través del seu servei d'Homologació per iSalut té com a missió portar a terme tot el procés de certificació, proporcionar ajuda per realitzar l'homologació i validar que el sistema, dispositiu o servei ofert compleixi amb els requeriments definits pel seu domini.\nLlegir més sobre "Per què és tant important homologar els seus sistemes, dispositius o serveis?"


Chalet de Vacances au Lac de Guerlédan Mûr-de-Bretagne França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Chalet de Vacances au Lac de Guerlédan\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Caurel, Chalet de Vacances au Lac de Guerlédan és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Chalet de Vacances au Lac de Guerlédan asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, nevera a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses pesca, esports d'aigua (no motoritzats), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Chalet de Vacances au Lac de Guerlédan.


Torra pide explicaciones a Aragonès sobre el pacto entre ERC y PSOE y le traslada que "no tiene el visto bueno" del Govern\n... al vicepresidente del Govern, Pere Aragonès, que el acuerdo entre ERC ... Torra ha pedido explicaciones a Aragonès sobre el pacto y ... Generalitat, Torra ha trasladado a Aragonès que es el presidente quien ... entre gobiernos.Por su parte, Aragonès le ha pedido al ... 02/01/2020\n... coordinador nacional de ERC, Pere Aragonès, se reunirán el jueves para ... en contacto el lunes con Aragonès para expresarle que un acuerdo ... formado por JxCat.Este martes, Aragonès le ha telefoneado y han ... 01/01/2020\n... personas", más conocida como 'Ley Aragonés'. Esta ley pretende regular la ... celebraciones de boda del conseller Aragonés, Florentino Pérez? Estas empresas actualmente ... , compañero de partido del señor Aragonés, le podrá hacer un máster ... 20/06/2019\n... son Elsa Artadi y Pere Aragonès. Ellos serán las figuras ... tomen posesión los consellers.Pere Aragonès (Pineda de Mar, 1982) ser ... gobierno de Junts pel Sí. Aragonès formó parte del anterior Ejecutivo ... la huida de Marta Rovira, Aragonès ha asumido también el ... 11/05/2018\n... Economía de la Generalitat, Pere Aragonès, se ha convertido este ... fuentes del partido, recordando que Aragonès está llamado a ser ... adjunto a la presidencia, Pere Aragonès, no estará solo al ... Supremo.Por su parte, Pere Aragonès llegó al departamento de ... 24/03/2018\n... gabinete de Marta Rovira; Pere Aragonés, Miquel Martín Gamisans y la ... 04/02/2018\n... Guara, el Rey del Prepirineo aragonés. Peña Montañesa desde el Puerto ... los más conocidos del Prepirineo aragonés. Vistas sobre el Somontano de ... 03/05/2017


L'economista i la roba bruta\nGuillem Frontera | 13 setembre 1998\nA qualsevol diccionari de cites, als quals són tan aficionats els directors de campanyes polítiques, hi trobareu frases sarcàstiques, despectives, que pretenen desprestigiar tota casta de professions o oficis tradicionals. Sabaters, metges, advocats, periodistes, sacerdots, mariners, tuiti quanti i arquitectes són objectiu de les males puces del poble i d'animals de ploma.\nHi ha, però, unes quantes carreres o professions relativament noves, i amb les quals l'enginy d'uns o d'altres encara no s'ha ensanyat "que un servidor sàpiga, s'entén. Per exemple, hi ha alguna dita popular o frase signada que desautoritzi els informàtics?\nDels sociòlegs es diu que necessiten una beca i cinc anys de feina per descobrir allò que qualsevol ciutadà veu junt sortint al carrer. Dels economistes, que inverteixen la meitat del seu temps fent previsions i l'altra meitat explicant per què aquestes previsions no s'han acomplert. Servidor crec que, si les coses continuen pel camí que van, els economistes aviat tindran un enfilall de cites poc elogioses tan llarg com els metges o els advocats, que en aquest moment deuen encapçalar la llista. És clar, acabam parlant malament d'aquells de qui esperam molt. Dels metges, no fa falta dir res. Dels advocats, esperam que imposin la nostra veritat, independentment que coincidesqui o no amb una plausible veritat objectiva. I dels economistes? N'esperam unes anàlisis que ens permetin prendre decisions "o precaucions, si s'escau" sobre un assumpte tan delicat i espiritual com és la butxaca. Un economista amic meu creu que el prestigi de la seva professió anirà a la baixa perquè, per exemple, la gent no pot entendre que, si la catàstrofe borsària respon a crisis econòmiques fictícies, les pèrdues dels inversors siguin inapel·lablement reals. Qui ho pot explicar? Una crisi fictícia et pot causar la ruïna real sense que cap economista no t'hagi alertat del perill. «És clar, el problema és que els economistes podem analitzar els fets econòmics en si mateixos, però no podem preveure les conseqüències que pot tenir en la inversió d'un modest ciutadà mallorquí la fel·lació a un president nord-americà i la nul·la higiene d'una senyoreta com Monica Lewinsky».\nEl comprenc. Però em passa que, com ja quasi tot, la seva reflexió, en lloc d'aclarir-me, em fa acumular dubtes, en aquest cas, dubtes sobre el caràcter científic o no de l'economia, cada dia més prop de la franja baixa del que coneixem com ciències socials: o sia, perillosament prop de les ciències ocultes. I tot "és un dir" per mor d'una senyoreta nord-americana que no renta la roba.


007Maison 8 personnes\nAllotjament de 160 m² acollidor i gran, amb vistes al mar.\nDisposa de mobiliari jardí, parcel·la tancada, 20 m² de terrassa, barbacoa, planxa, accés internet (wifi), calefacció radiadors elèctrics, aire condicionat en alguns dormitoris, piscina climatitzada privada, parking a l´aire lliure (2 places) en mateix edifici, Televisió.\nLa cuina americana, està equipada amb nevera, microones, forn, congelador, rentadora, rentaplats, vaixella/coberteria, estris/cuina, cafetera, torradora i bullidor.\nLatitud : 43.404859190061\nLongitud : 3.6820022423278


Platini es rendeix i renuncia a presidir la FIFA | Esports | EL PAÍS Catalunya\nPlatini es rendeix i renuncia a presidir la FIFA\nL’inhabilitat mandatari de la UEFA pretén, no obstant això, continuar a la butaca de la confederació europea\nMadrid 7 GEN 2016 - 21:15\tCET\nMichel Platini, el 2013. Sang Tan AP\nMichel Platini es rendeix. El suspès president de la UEFA renuncia a la seva pretensió d'aconseguir la butaca de màxim mandatari de la FIFA, l'organisme més important del futbol mundial. Així ho va anunciar ahir, amb prou feines tres setmanes després d'afirmar que aniria fins al final i recorreria la seva sanció al Tribunal d'Arbitratge Esportiu (TAS). “Retiro la meva candidatura. No puc més. No tinc ni el temps ni els mitjans per anar a veure els votants, trobar-me amb la gent i lluitar amb els altres”, va comunicar Platini, de 60 anys, a través del diari esportiu francès L’Équipe, on també va anunciar que vol centrar-se en la seva defensa per les acusacions de corrupció.\nMalgrat el pas a un costat, l'exjugador es planteja continuar plantant cara a la FIFA i la seva intenció és seguir al capdavant de la UEFA. La justificació d'aquest desafiament ve perquè l'organisme del futbol europeu no pertany a la FIFA, que té potestat sobre les federacions de cada país, però no sobre les confederacions continentals.\nEl passat 21 de desembre el Comitè d'Ètica de la FIFA va confirmar la inhabilitació de Joseph Blatter i Michel Platini durant vuit anys, cosa que impedia al francès presentar-se a les eleccions a la presidència de l'organisme del futbol mundial el proper 26 de febrer. El motiu del càstig esmentat és un suposat pagament irregular d'1,8 milions d'euros que Platini va rebre de la FIFA per un treball exercit entre el 1999 i el 2002. Segons el Comitè d'Ètica, ni Blatter ni Platini van poder demostrar que l'operació “tenia una base legal” i l'acord oral que tenien els dos dirigents “no és convincent”.\nPlatini sempre va defensar la seva honradesa i innocència i va qualificar la decisió del comitè de “mascarada”, a més de regalar adjectius com “patètic” a l'organisme que l'apartava de la seva màxima aspiració. “Jo lluitaré contra aquesta injustícia de tribunal en tribunal, inclosos els ordinaris”, anunciava el francès poc després de conèixer el seu càstig, que podria haver estat pitjor si en la investigació s'hagués provat l'existència de corrupció. Finalment, el Comitè d'Ètica va justificar la seva decisió al·legant que el milionari pagament era “deslleial” i generava “conflicte d'interessos”.\nMentrestant, la cursa electoral segueix el seu curs i un dels candidats a ocupar el poder a la FIFA, el príncep jordà, Ali bin al-Hussein, que ja va competir contra Blatter, es va proclamar “la persona indicada per a aquest càrrec”. Hussein s'enfrontarà el 26 de febrer amb Ebrahim al-Khalifa, Jérome Champagne, Gianni Infantino i Tokyo Sexwale per la presidència de la FIFA.


El Grup Ametller Origen s’enfronta al «Repte Vi 10»\nDeu clients de la marca han elaborat un vi blanc del Penedès | Els beneficis que se n'obtinguin es destinaran a l’Associació Live!\nEl Repte Vi10 és el primer projecte solidari i de co-creació d’aquest format organitzat per 10 clients del Grup Ametller Origen que, sense conèixer-se, han estat escollits per elaborat plegats un vi blanc al Penedès.\nLa convocatòria es va obrir al setembre de 2015 i els seleccionats, motivats per diferents causes, han treballat plegats durant un any liderant un rol a l’equip. Un enòleg, una actriu, un comercial i fins i tot una perfumista-sommelier han aportat el coneixement al grup i la força per a la seva creació. Es tracta de: Carles Palahí, periodista i publicista; Txell Aixendri, actriu; Laia Ventura, propietària de turisme rural a Oix; Miquel Bonet, escriptor i articulista; Darío Jodar, enòleg; Maria Rosa Ferré, aficionada a la fotografia, instagramer; Núria Cruelles, perfumista i sommelier; i la parella de publicistes Ester Acosta & Eloi Alcaide. Per la seva banda, l’il·lustrador Conrad Roset ha col·laborat amb el disseny de l’etiqueta.\nEls protagonistes han viscut junts totes les fases d’elaboració d’aquest xarel·lo penedesenc, des de la verema fins a la comercialització passant pel premsat, els tastos, l’embotellament, l’etiquetatge i les sessions estratègiques de treball. I serà ara, a la comercialització, on es tancarà el cercle d’un projecte que es va originar amb un rere fons social i que destinarà els seus beneficis a una entitat sense ànim de lucre, l’Associació Live!, dirigida al col·lectiu de dones que han superat un càncer de mama.\nPer al Grup Ametller Origen aquest projecte és un canvi de paradigma en la relació companyia-client, i després de l’experiència aspira a seguir posant en marxa projectes de co-creació amb els seus clients. A més, s’ha vinculat amb el món del vi degut a l’origen i emplaçament de l’empresa a la comarca del Penedès. D’altra banda, ha permès posar en marxa el celler Mata d’Abelló, amb unes vinyes que la marca té a Gelida.\nLa presentació oficial del Repte Vi10 tindrà lloc el dijous 27 d’octubre a la botiga que el grup té al c/ Calvet 33; el 2 de novembre es portarà també al sopar solidari de l’Associació Live! Els assistents podran conèixer als protagonistes d’aquesta primera edició i tastar el vi en primícia.