Un passeig per la cultura | País Valencià, Segle XXI\nPublicat per Redaccio el 10 maig 2019 en Article del dia · 0 comentaris\nEl 9 d’Octubre de 2007, Diada Nacional del País Valencià, l’Institut Ramon Llull, publicà “Un Passeig per la Cultura Catalana”, en bilingüe, català i alemany, («Ein Spaziergang durch die Katalanische Kultur»), amb una entrada de “Les cançons d’Ariadna de Salvador Espriu “Si de nou voleu passar,/ Ariadna tornarà/ a mostrar-vos el camí/ que us permeti de sortir/ No hi ha laberint més clar./ Trobareu seients a mà/ per als tristos i cansats”...\nAl pròleg, Joan Ollé, escriu que «és molt difícil resumir molts segles de vida, costums i llengua – des de les Homilies d’Organyà fins avui- en el temps de jugar un partit de futbol”. Potser és «molt difícil», com ell mateix reconeix, també, perquè es deixen de banda alguna gent imprescindible i en destaquen alguns noms que més d’u opinarà que no calen. No obstant, això, com afirma Ollé, el que es fa és convocar a molts dels més destacats dels nostres creadors per inventariar alguns moments d’alta bellesa que s’ha produït a través del temps a “casa nostra”, (òbviament, “si és que hi ha cases d’algú”, com cantava Sisa als anys setanta, que, evidentment, ‘nosaltres’, no en tenim encara, si per casa s’entén l’aixopluc que ofereix el sostre de tenir un ‘estat propi’), en aquesta variant del llatí que fem servir per entendre’ns i que ens entenguin a tot el domini lingüístic catalanoparlant.\nUns mots heretats, adoptats o re-apropiats, que vénen de lluny i ens haurien de sobreviure, malgrat la realitat dolorosa del present que sovint molts “catalànics” (principatins, valencians, mallorquins, rossellonesos…), prefereixen no mirar a la cara i posar-hi remei transformadorament, com deia Marx, sense les alienacions habituals dels sorolls que no deixen escoltar les paraules en la nostra llengua pròpia, envaïts per l’aclaparament mediàtic espanyol i l’anestèsia de la fresa ensordidora i l’ebrietat “festiva” que tan sovint no deixa lloc a la reflexió que cal per esbandir la banalitat i la lleugeresa crònica, més que líquida (Bauman), gasosa… i tan extensa, ‘solidificada’ i profunda que en molts indrets no ens permet ni surar a la superfície. En una tendència accelerada a l’espanyolització, que ve de lluny, a massa indrets del País Valencià i de la resta dels Països Catalans mentre arraconen el català per tots els mitjans, denuncien, cínicament, que és el castellà el que és marginat; saben que és mentida, però, ho repeteixen per a una clientela dopada que li agrada la falsedat, la hipocresia, enganyar-se i ser enganyada.\nRamon Llull, Ausiàs March, Cinto Verdaguer, Alcover, es reuneixen junt a Espriu, Caterina Albert (Víctor Català), Mercè Rodoreda, Montserrat Roig, a Joan Fuster, Vicent Andrés Estellés, Jesús Moncada, Blai Bonet… Com gairebé sempre passa i ha denunciat més d’una vegada als seus escrits l’Enric Sòria, Gustau Muñoz, Isabel-Clara Simó, Ignasi Aragay i d’altres, sempre o gairebé sempre hi ha molt més pes dels escriptors ‘principatins’ que de la resta del domini lingüístic català, amb molta més representació del centre dels Països Catalans que de «les perifèries», lluny del “policentrisme” convergent, equitatiu i inclusiu, que reclamava el professor Manuel Sanchis Guarner i qualsevol intel·lectual catalànic amb una mica de perspectiva històrica, social i cultural… Per a no accentuar més les diferències, les desigualtats i les marginacions que d’escletxa esdevene rasa insalvable o penya-segat… I malgrat tot, «hem d’agrair», sincerament i sense ironies ni retrets, que el nom de Fuster o Estellés formen part, per dret propi, dels imprescindibles de la literatura en llengua i cultura catalana, tot i que ens hagués agradat que també s’hagués incorporat a Isabel de Villena, a Jaume Roig, a Enric Valor, a Sanchis Guarner (per moltes raons, si més no quan afirma “La llengua d’un poble, no desapareix perquè no la parlen els nouvinguts, sinó perquè els que la saben parlar deixen de fer-ho”, a Carmelina Sànchez-Cutillas, a Maria Ibars, a Maria Beneyto i sens dubte a d’altres escriptors i sobretot escriptores de les Illes, del País Valencià, del Nord de Catalunya (inclosa la part sota domini de l’estat francés), perquè hi ha massa homes i massa poques dones, com sol passar fins ara; la invisibilització de les dones en la literatura i d’altres àmbits científics, culturals i socials, és una agressió constant que promou i causa el paradigma patriarcal. L’oblit de les dones, de les “perifèries” i dels “altres“, és perniciós. Sempre.\nÉs evident la importància del treball de traducció a d’altres llengües de la nostra literatura però s’hauria de resoldre la situació de precarietat de l’ofici d’escriptor i traductor, una professionalització gairebé impossible; la projecció internacional és un objectiu encomiable i edificant, sense haver d’esperar a cap Fira que faça d’aparador per mostrar la bellesa i el talent de l’escriptura feta en català, tot i que les darreres Fires Internacionals de la literatura i la cultura catalana a Guadalajara (Mèxic), Frankfurt i Buenos Aires han estat un èxit perquè posen en el mapa del món la nostra cultura i sobretot, els llibres escrits en la nostra llengua tan necessitada de reconeixement davant un estat que ens el nega sistemàticament i diària, de manera estructural… Tot i que en aquestes Fires, si més no a la de Buenos Aires, van escriptors/es que escriuen tan en català com en castellà. Nosaltres no hem d’excloure a ningú, són “ells” els que s’han habituat a excloure’ns dels ‘seus’ organismes per tal de censurar i prohibir la nostra existència. Com també s’invita a artistes i cantants que s’expressen tant en català com en castellà, Sílvia Pérez Cruz, Miguel Poveda…\nJa m’excusaran, però no entenc que després de quatre anys de Govern «valencianista», a la Generalitat, encara no s’hagi reintegrat el País Valencià a l’Institut Ramon Llull, per contribuir a aquesta «normalització» (extensió de l’ús públic més que “igualitari” al castellà (que no ha estat mai!), prioritari de la nostra pròpia llengua tan minoritzada i afeblida des de fa tants anys per tal d’aconseguir una extensió social majoritària i la interacció cultural a tot el domini lingüístic catalanoparlant (andorranoparlant o valencianoparlant…). Com deia ja Aristòtil tractar igual allò desigual és una gran injustícia. ¿Per què deixar de banda els instruments, recursos, mitjans, estudis i instituts que ens agermanen, amistancen o posen en contacte, als usuaris de la mateixa llengua comuna, com fan els castellans o espanyols amb la seua pròpia llengua amb una projecció internacional sistemàtica a l’àmbit “hispànic i americà” i amb tots els recursos milionaris de l’Estat a la seua disposició? Conèixer altres llengües (espanyol, anglés, francés, alemany, xinés, japonés o àrab és molt important per poder copsar el món actual. Mai podem tancar-nos a aprendre altres llengües que ens ajuden a entendre millor el món.\nPerò als Països Catalans, per què, en afers culturals i lingüístics, no s’aplica l’encertat advertiment de Ramon Montaner, quan ho expressava amb la necessitat d’ajuntar, trenar i enllaçar la mata de jonc perquè no ens arrenquen de terra d’arrel? Per què amputar-nos, lligar-nos de mans i peus i tapar-nos les orelles i la boca per a “no incomodar” als qui ens voldria anihilats? Per què alguns “valencians” es belluguen en el terreny de la divisió, el particularisme, la miserabilitat crònica i a la desídia estructural en afers culturals en “valencià”, accentuant les formes “dialectals”, confrontades al català de la resta del domini lingüístic i deixant de banda el model estàndard? No condemnem així a la nostra llengua i cultura catalanes a la invisibilitat, l’aïllament, la irrellevància i a l’extrem a la seua progressiva desaparició? Que no veiem el que està passant? Tots els qui tenim ulls a la cara i parem l’oïda de manera amatent, sabem, que, malgrat l’empenta literària que hi ha a algunes comarques valencianes, com l’Horta, la Ribera, la Safor, la Marina, el Comptat-l’Alcoià, Vall d’Albaida i d’altres, no podem deixar de banda la preocupació pel futur de la llengua i la cultura catalana a tants indrets del País Valencià, on el català de tots està desaparegut, inclús en algunes d’aquestes comarques tan productives literàriament, però, amb molta població emigrant (de la Gran Bretanya, França, Alemanya, Rússia…) sense cap interés per aprendre el català (ni el castellà). Una societat segmentada i tribal que es viu de manera guetitzada.\nEl 2016, a les eleccions autonòmiques, no vaig votar a l’esquerra del PV, que va fer un Govern pel canvi, després de vint anys de Govern corrupte de l’extrema dreta, perquè es menyspreés amb indiferència l’Institut Ramon Llull, on hi ha Catalunya, les Illes Balears i Andorra, però manca el País Valencià i l’Aragó, en mans d’un president del PSOE d’Aragó, que diu que era “anarquista” de jove, ara profundament ultra-anticatalanista des d’un nacionalisme espanyol també d’extrema dreta, com a baró dels socialistes, junt a Garcia Page, Ibarra, Susana Díaz… No els vaig votar perquè no es veiés TV3 i TV Balear; al contrari, volia triar, poder veure-les, com una opció perfectament democràtica i desitjable, que no li fa mal a ningú i que ajudaria a posar en contacte les variants orientals (tarragoní, barceloní, empordanés o gironí) i occidentals (l’andorrà, el lleidetà, valencià, vinalopí o crevillentí), en un mateix espai comunicatiu, que fins ara s’han donat l’esquena, en posar en relació totes les varietats de la llengua i cultura catalana, sencera i completa. Després de més de tres segles d’estar forçats a donar-se l’espatlla davant d’una dominació autoritària, impositiva i repressiva de l’estat espanyol, dedicat a subordinar, menysprear, censurar, castrar, clausurar i aniquilar la nostra llengua i cultura catalànica comuna, del País Valencià, les Illes, Catalunya, el Nord de Catalunya i les Terres de Ponent; l’opció no és l’amputació lingüística i cultural, ni econòmica ni política, ni d’infraestructures, ni social o institucional. Ni auto-amputar-se ni tampoc permetre que ens agredeixen, lesionen, censuren o amputen.\nPerquè el que cal és ‘refer els nostres ponts’, de dalt a baix, a tots els Països Catalans, davant els segles forçosos d’ignorància i de separació imposada des de dalt, per no poder establir relacions culturals de manera institucional, entre els usuaris del català (de Catalunya, d’Andorra, de València, les Illes Balears, les Terres de Ponent, L’Alguer i el Cartxe); el que cal és crear, si hi resta un fil de “democràcia” (tan ‘esquifida’ i girada del revés) en compliment dels drets humans (sistemàticament vulnerats), uns mitjans i un espai de comunicació compartit, amb plenitud de possibilitats, com adverteix el professor Josep Gifreu, amb arguments solvents i de gran autoritat i expertesa en aquesta matèria, igual com cal vigoritzar i reforçar l’Institut d’Estudis Catalans, l’Institut Ramon Llull, Institut de Filologia Valenciana, l’AVL, les universitats de tot l’àmbit catalànic i la resta d’altres centres de cultura defensors de la nostra llengua i cultura, conjuntament i coordinada, que permeteren retrobar-nos en allò que des de Madrid i «províncies» han tractat reiteradament de dividir, enfrontar i aniquilar. El que no es pot fer en cultura, des de l’esquerra, al meu parer, és una política ‘semblant’ a la que va fer el PP, inclús seguint les seues petjades normatives, que, recordem va tancar mitjans de comunicació en la nostra llengua (Canal 9), i també les antenes i repetidors de la nostra llengua a Catalunya Ràdio, TVB i TV3, que encara no s’han reestablert del tot, en mantenir les variants de la nostra llengua en la pràctica, completament separades, aïllades, com nínxols closos i sense cap connexió, incomunicades amb les altres variants de la llengua catalana, en una mena de secessionisme lingüístic quotidià anorreador. Per empobrir la nostra llengua i la cultura catalànica que estancant-la l’empantanegues. No entenc per què es fa això, des del Govern Valencià, perquè l’anticatalanisme no és cap opció democràtica i el temor paralitzador davant les amenaces del neofeixisme anticatalanista tampoc.\nPerquè si comences a censurar-te i prohibir-te per no “ofendre” als que rebutgen la nostra pròpia existència, no hi ha cap possibilitat d’entesa ni d’eixir d’un laberint que ens porta al no res; la reculada és un camí infinit cap al no res i no és cap opció, la via és el treball i el combat pacífic, ferm, democràtic i interminable, de la manera més intel·ligent i coordinada, sense defallir, fins que es respecte la nostra llengua i cultura catalana a tots els àmbits. No hi ha altra via, perquè l’altra és l’acceptació de la nostra auto-liquidació, en un procés de suïcidiació”. I això mai, abans la desobediència civil permanent, la insubmissió lingüística i cultural per garantir la transferència a les generacions actuals que encara no coneixen el català del País Valencià i la gent de l’avenir per llegar la cultura perquè s’aculli i serveixi per a l’avenir. Igual com en l’homologació de títol des de la Generalitat de Catalunya no es va seguir la perniciosa decisió de la Generalitat Valenciana, arran el pacte del “pollastre” PP-UV (Unió Valenciana), que no s’acceptava, des d’aquell Govern de València del PP, el reconeixement i el foment de la unitat de la llengua, al meu parer, caldria fer el mateix en les ajudes a escriptors, llibres o editors de tots els Països Catalans, que formen part del mateix territori històric, cultural i lingüístic, sense cap discriminació si del que es tracta és de prioritzar i promoure la cultura en català. Perquè si no, en la pràctica, la decisió de futur dels Països Catalans es torna inoperant, tancats “regionalísticament” o nacionalitàriament, cadascú a la seua cleda, sense una fluïdesa comunicativa que és vital per a la creativitat cultural.\nUnes setmanes abans d’anar-me’n a viure a l’Alt Empordà, Girona, vaig anar, en companyia d’altres persones de la Plataforma per la Llengua, al Palau de la Generalitat Valenciana, a entrevistar-nos amb el director de mitjans de comunicació valencians del Govern del PSPV-Compromís (i Podem), fruït del pacte del Botànic, recent posat en marxa, després de 20 anys de mandarinat del PP en un procés d’assetjament, perversió, corrupció i hostilitat contra la nostra llengua i la cultura valenciana o catalana; quan li vam preguntar quan es posaria en marxa la TV Valenciana tancada, brutalment, pel Govern del PP, es va posar a explicar-nos que jurídicament les coses eren molt complexes perquè els del “Partido Popular” ho havien deixar molt embolicat i calia eixir d’un laberint jurídic molt complicat… A la majoria de la gent de la Plataforma per la Llengua ens van semblar excuses perquè els mitjans en comunicació en valencià o català no eren una prioritat per a “ells”, com advertia i recomanà en un article, des de la Veu del PV, Javier de Lucas.\nNo obstant això, el periodista Alfons Llorenç, posem per cas, sostenia que la TVV, que després s’ha materialitzat en “À Punt” es podia tornar a engegar de seguida, immediatament, si hi havia prou voluntat política i ganes per defensar la nostra llengua i cultura en risc d’extinció… Quan li vam dir al senyor Director que mentre es posés en marxa TV Valenciana, “À Punt”, per què no podíem veure TV3 i la TV Balear que eren en la nostra llengua? Ens va dir, “inexplicablement”, que això no podia ser. Ho afirmava rotundament, com un afer metafísic i ontològic essencialista, avantçant-se, preventinament, a la irracionalitat anticatalanista i assolint-la, va dir que no podíem prioritzar que es pogués veure “abans” TV3 que TVV, quan una estava disponible i en marxa i l’altra no encara i era molt complicat, segons ell mateix havia dit. Nosaltres, però, no impedim a ningú veure TV espanyoles, franceses, angleses, alemanyes, xineses o àrabs, ni obliguen a cap persona a veure TV3 en contra de la seua voluntat… Ni se’ns passa pel cap; cosa que a l’inrevés no passa. Des de la capital del Regne estan acostumats a l'”ordeno y mando” i requereixen el “Sí, senyor”, que cantava l’Ovidi.\nFet i fet, va venir a dir, aquest director de mitjans de comunicació de la Generalitat Valenciana -que se suposa havia de “jugar a favor” dels mitjans en valencià-català- que, aquesta opció lliure de poder veure TV3 i TVIB, era una proposta «incendiaria», perquè les amenaces de l’extrema dreta ho farien inviable (textualment, com remembrant a Neró va insinuar textualment: «Voleu encendre València en flames?), com si fórem anti-fallers amb ganes de gresca; després de tants anys d’opressió, sofriment i certa resignació al domini espanyol (de matriu castellana), des de la Generalitat Valenciana, s’acceptava, sense cap dignitat, l’argument de les amenaces de l’extrema dreta, blavera o feixista, per tal de no posar en marxa TV3 i TVIB; sembla que aquests «arguments» democràtics tan «sòlids», en uns temps volàtils, com diria Francesc Torralba, no van enlloc.\nPer desgràcia, des de fa molts anys, al País Valencià hi ha hagut violència, agressions i bombes contra els nostres millors escriptors, contra llibres, llibreries, traduccions de llibres, boicots a presentacions de llibres o conferències de llengua i cultura catalana, ara, des del’1-0ctubre 2017, sembla que han tornat a rebrotar i continuen vigents aquestes agressions i amenaces feixistes, que revifen a tots els àmbits dels Països Catalans, passant-se per l’arc del triomf al País Valencià, els drets dels catalanoparlants a tenir mitjans de comunicació en la nostra llengua, no exclusivament “À Punt“, ràdio i TV, sinó també les altres cadenes que hi ha en la nostra llengua a tot el domini lingüístic sencer i complet, tot i que només sia perquè la ciutadania catalana o valenciana adulta i infantil pugui decidir per ella mateixa els mitjans que vulgui veure, engegar, prémer un botó per sentir la nostra pròpia llengua i no acceptar els dictats, les amenaces, la violència feixista, les imposicions i els xantatges antidemocràtics i “paternalistes”, que vinguin de Madrid o de la València, l’Alacant i el Castelló més provincià, com a «argument» anihilador de la llengua, la cultura, del País Valencià i dels Països Catalans. Assolint aquests disbarats d’extrema dreta fem realitat els seus somnis delirants i convertim la nostra vida en un malson on ens manca aire per alenar i poder viure. La cultura feta en la nostra llengua (o en altres) no pot sotmetre’s a les arbitrarietats i les imposicions del feixisme, sovint seguit pels partits nacional espanyolistes. La vida no pot acceptar els nucs que ens estrenyen fins a ofegar-nos. No podem deixar-nos suïcidar o genocidiar, culturalment o lingüística. Perquè si no som nosaltres, els valencians o catalànics tots, els qui defensem la nostra llengua i cultura catalana, qui ho farà?\nEn aquest passeig per la cultura catalana, s’incorporen escriptors que a Catalunya escrivien, bàsicament, en espanyol, com Goytisolo, Vázquez Montalbán… en una mena de reconeixement de la seua catalanitat cultural expressada lingüísticament en castellà; és a dir, des d’una cultura i llengua minoritzada, com la catalana, s’inclou el castellà, i tanmateix a l’inrevés és inversemblant o molt rar. No conec cap iniciativa de la Real Academia de la Lengua Espanyola, l’Institut Cervantes, etcètera, on s’inclogui la llengua catalana, sense fraccionaments (o l’euscara i la gallega), a no ser com alguna cosa absolutament extraordinària, anòmala, d’afegitó o d’aparador, remembrant allò de les jornades Galeusca, la trobada d’escriptors hispànics amb les seues respectives diversitats lingüístiques, quasi tots homes, que es feia a la fi de la dictadura i principi de la «democràcia», perquè les actituds des de fa segles són de de dominació i supremacisme lingüístic, com denuncia el professor Juan Carlos Moreno Cabrera, catedràtic de filologia a la Universitat de Madrid, que acaba de publicar “Determinació nacional. Catalunya davant l’ofensiva espanyola (2009-2018)”, Voliana Edicions, per remarcar la voluntat de persistència lingüística, cultural, política i nacional de Catalunya, en analitzar el nacionalisme lingüístic espanyol i els atacs polítics, des d’un Estat monolingüe, excloent i aniquilador de les altres llengües. La denuncia del supremacisme espanyolista, sense cap respecte ni consideració per reconèixer la plurinacionalitat de l’estat, el plurilingüisme i el respecte a la diversitat cultural. L’estat espanyol, des de fa més de tres segles, no ha reconegut mai aquesta pluriculturalitat i diversitat lingüística de manera equitativa i sense supremacisme anihilador. Com va testimoniar la proposta de Rafa Ninyoles durant la “Transició” al llibre “Quatre llengües per a un Estat”; fou llençat, amb menyspreu, iradament, millor dit, amb indiferència, a la “poubelle de l’histoire“. Com tot el que s’aparta d’un monolingüisme insultant, supremacista i anorreador. De fet els llibres de Juan Carlos Moreno Cabrera, que denuncien el supremacisme lingüístic i nacionalista de l’estat espanyol, a penes tenen cap incidència a l’Espanya profunda i genera estupefacció i rebuig, només a les “perifèries” de la Península Ibèrica, sobretot als Països Catalans, les seues anàlisi tenen ressó i són llegits. No hi ha més sord que el que no vol escoltar. El que no els agrada apliquen la màxima indiferència i capgiren la realitat per a dir, amb escarafalls i cinisme, que allò que està en risc és l’espanyol. Per a “ells”, la nostra existència els és una ofensa i un ultratge insuportable. Per intolerància i instints d’anihilament contra la nostra llengua i cultura catalana. Si l’odi és una passió rendible, com assenyala Ingrid Guardiola al llibre “L’ull i la navalla” (Arcàdia, 2018), Mònica Terribas llegeix aquesta frase sobre l’odi i replica, a la Portada dels Matins del 7 d’abril del 2019: “Sí és així, que s’arruïnen”. Prescindir de la cultura catalana ens duria a la ruïna. No és cap opció el no res.\nArticle anterior Javier Pérez Royo: contra l'ús venjatiu del dret Article següent El federalisme com a alternativa realista i desitjable.


L'aplicació Aparcar integra zones blaves de recàrrega per a vehicles elèctrics\nL'app, dels ajuntaments de Reus i Cambrils, permet pagar el temps d'estacionament a través del mòbil\nImatge d'un pàrquing de zona blava per a vehicles elèctrics | Ajuntament de Reus\nL'alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza, i el regidor de Promoció Econòmica i Urbanisme de Reus, Marc Arza, han presentat aquest 17 de juliol al matí la nova versió 2.0 de l'aplicació mòbil 'Aparcar', la qual presenta com a novetat la integració de la funcionalitat per a vehicles elèctrics, entre d'altres. La posada en marxa de l'aplicació i la seva evolució són fruit del conveni entre Reus i Cambrils per al desenvolupament de projectes Smart City i solucions innovadores per millorar la mobilitat. 'Aparcar', que es va crear a través de les empreses municipals d'Aparcam i Reus mobilitat i Serveis amb la finalitat de poder pagar la zona blava des del mòbil, també permetrà obrir les estacions de recàrrega des d'aquest dispositiu sense necessitat de demanar la targeta d'identificació específica.\nA partir d'ara, els usuaris que registrin els seus vehicles marcant-los com a elèctrics des del seu perfil veuran una nova pestanya a la pantalla principal on podran triar entre iniciar estada en zona blava com fins ara, o bé, iniciar recàrrega. Només caldrà que premin l'opció d'iniciar la recàrrega, triïn el vehicle registrat que volen recarregar i escanegin el codi QR de l’estació que vulguin fer servir. D’aquesta manera, s’obrirà la porta i podran connectar el cable a la presa que desitgin, segons si la tipologia de càrrega del vehicle és europea o domèstica.\nTot i que amb la posada en marxa de la nova prestació ja no seran necessàries les targetes identificatives per carregar que els usuaris feien servir fins ara, els dos Ajuntaments les continuaran emetent per aquells usuaris que vulguin recarregar els seus vehicles a altres municipis. Recentment, l'Aliança de Municipis per a la Interoperabilitat de les xarxes públiques, impulsada per l’Institut Català de l’Energia (ICAEN) ha permès unificar les targetes perquè qualsevol usuari pugui accedir a qualsevol punt de recàrrega municipal de Catalunya fent servir qualsevol targeta emesa pels ajuntaments de l'Aliança — Barcelona, Reus, Lleida, Girona, Amposta, Cambrils, Cabrera de Mar i la xarxa de l’Àrea Metropolitana de Barcelona—. Així doncs, fins que aquests Ajuntaments no tinguin una alternativa mòbil, caldrà seguir utilitzant la targeta.\nA Reus, hi ha 19 estacions de recàrrega per a vehicles elèctrics, ubicades en 11 punts de la ciutat: als vuit pàrquings municipals i tres de superfície, a la plaça de la Llibertat, a l'àrea de zona blava de la Riera Miró i un de més recent ubicat davant de l'Edifici Tecnoparc. En total, la ciutat permet carregar de manera simultània fins a 26 vehicles elèctrics. La raó de l'evolució del projecte es deu al gran creixement del nombre de recàrregues des de l'inici del funcionament de l'aplicació. L'any 2016 es van registrar més de 4.650 recàrregues, més del doble que el 2015, i durant el primer semestre de 2017, ja s'han superat les 2.700. A Cambrils, en canvi, només hi ha dues estacions de recàrrega de vehicles, la qual cosa permet carregar únicament dos vehicles de manera simultània per estació.\nL'aplicació 'Aparcar' no ha parat de créixer durant l'any i quatre mesos que té de vida. Actualment, ja hi ha més de 7.650 usuaris fent-la servir i més de 150.000 tiquets virtuals emesos. A Reus, el nombre de tiquets virtuals des de la posada en marxa de l'aplicació supera els 88.850, amb una mitjana diària de gairebé 520 tiquets virtuals. Això suposa que gairebé el 6% del total de tiquets de zona blava emesos ja són virtuals. En el cas de Cambrils, el nombre de tiquets és de 61.000, amb una mitjana diària que supera els 435.\n#APPLICACIÓ MÒBIL #CAMBRILS #REUS #ZONA BLAVA #VEHICLE ELÈCTRIC


Art. Nr.: DPA_475


IV Tremenda Fem Fest - AU Agenda\nSábado 29/6 de 2019\nEl Tremenda Fem Fest és un festival que es defineix com feminista, autogestionat, antiautoritari, antiespecista, anticapitalista i en rebel.lia contra el patriarcat i els seus eixos d’opressió. Naix en el 2014 a Castelló per part d’un grup de dones que pretenen donar resposta a la necessitat de creació d’una escena musical i cultural que lluite contra la masculinització dels espais i incloga les dones en ells. Les seues arrels s’enmarquen dintre de la cultura dels Ladyfests, festivals basats en la subcultura Riot Grrrl i en el “fes-ho tu mateixa”.\nUn dels objectius del Tremenda es visibilitzar a dones amb actituts i lletres antipatriarcals en els escenaris o els espais d’oci. El Tremenda aposta per grups i artistes locals i nacionals, garantint que, com a mínim, un 50% dels grups de música, tallers i actuacions siguen protagonitzats per dones. Crea, així, una alternativa feminista i amb presència femenina, en la qual es visibilitzen dones, transgèneres i identitats no binàries amb diferents formes d’expressió, en diferents disciplines artístiques.El Tremenda Fem Fest, al ser un esdeveniment totalment autogestionat, s’autofinança mitjançant la creació de concerts (pretremendes) i altres tipus d’activitats i les aportacions de les nostres tremendes. L’equip del Tremenda Fem Fest ha treballat per a què el festival siga assequible per a totes, oferint consumicions a preus populars i la programació a preus responsables. Les assistents valoren quan van a portar segons la seua economia. També hi haurà merchandising i rifa amb varis premis que es sortejaran entre les que hagen comprat.\nS’ha treballat moltíssim en assemblees horitzontals en les que totes han pogut aportar les seues idees i inquetuts per tal d’oferir una alternativa al model d’oci imperant en la comarca i en l’estat espanyol. La festa és de totes. Les músiques, les artistes, les voluntàries, les assistents i totes les persones que s’han interessat per nosaltres i la nostra lluita són les vertaderes protagonistes del festival. Per la qual cosa, des de el Tremenda, animem a totes que si volen ballar, ballen. Si volen cantar, canten. Unides en este projecte, es preten donar-li cara al radical silenciament i la invisibilitat que patim. Som moltes i tenim veu. Anem a fer tremolar les ments i els cossos de totes. No existeix punt violeta per qué el Tremenda és un gran espai violeta.\nLa quarta edició del festival es celebrarà el pròxim 29 de juny a Borriana i tindrà dos localitzacions. Pel matí serà al Casal Popular de Borriana, La Centraleta, i per la vesprada i la nit es localitzarà al Naraniga Platja.\nLa programació del matí està composta per les següents activitats i actuacions:\n11:00 Taller de shibari no mixte, impartit per Lo (València). És necessari inscribir-se. Lo ens introduirà en l’art japonés de l’atadura erótica: a la vegada camí i destí. A través de la teoria i de la pràctica, ens deixem portar per este fort abraç de cordes, en un trance de comunicació emocional cap a nosaltres mateixes i les nostres acompanyants.\n11:30 Presentació del fanzine “Gordofòbia, una qüestió de pes”. Presentat per Carme Godino, técnica en integració social i Diplomada en Educació Social, filla del 15M i part de l’equip de Stop Gordofobia.\n12.30 Vermutet amb María Lifri. María Lifri es troba encara experimentant i explorant el seu propi estil, pero és una figura emergent de l’escena urbana underground. Ella amenitzarà l’hora del vermut\nDurant tot el matí hi haurà una mini fira d’entitats i distris feministes, en la que diverses associacions i organitzacions es presentaran i ficaran a la venda els seus productes i merchandising.\nA ambdós espais hi haurà tant dinar i sopar vegà com activitats per als més menuts. Pel matí, Almassora Jove Alternativa organitzarà la zona infantil i per la vesprada el grup Bolimini, compost per una ballarina, una música, una artista plàstica i una teatrera animaran els infants a jugar a barrejar i experimentar posant per davant el procés i no el resultat.\nLa programació de la vesprada està composta d’una actuació de teatre, 4 actuacions musicals emmarcades dintre del punk i i el riot grrrl i 2 DJS que aposten més pels ritmes electrònics.\n17.30 Teatre Las Mamarrachas. “Reflexiones de mujeres al borde del abismo”. El teatre de Las Mamarrachas naix en Granada en 2015 amb Marikilla Muñoz i Irene Fernández: dos artistes amb més de 10 anys de carrera artística en diferents companyies de teatre i circ.\nThe Muriel Finsters (Barcelona). The Muriel FInsters són un grup que amb els seus MuteDress U87 mutegen la música de merda. Vénen d’una dimensió paral.lela a lluitar contra Punkdemoney i l’imperialisme freqüencial. Sovint mengen croissants.\nEstolda (Santutzi, EH). Tres rancies que beuen infusions mentres fan punk. Punk bàsic, mal-tocat i resultó per treure merda de tot, inclús de nosaltres mateixes. Sols ens queda juntar-nos i fer soroll criticó.\nWake up Candela (Madrid). Wake up Candela són un grup riot grrrl que fan música garage/punk amb mescles que van des del nü metal fins al blues. Estan ací per reivindicar que hi haja més dones en l’escena musical; una cultura que parle de nosaltres i de la nostra manera de vore el món. Políticament, transiten entre el feminisme interseccional, el veganisme, l’antiracisme, l’anticapitalisme i l’anticolonialisme.\nSatélite (Madrid). Satélite es defineixen de la següent manera: influenciats per Crass Records. Banda sonora per a l’imminent guerra mundial. Delay, chorus i flanger contra el poder.\nTremenda punxadiscos. Encapçala les DJs la DJ resident, DJ Tremenda, amb una gran selecció de temes, els quals ballen entre el funk, el rap, els breaks i el techno per lletges, grosses, peludes, roges, negres, bolleres, grotesques, descarades, brutes, fresques, boges i putes.\nDJ SET mila. El festival tancarà amb DJ mila que ens trau quatres dels pilars fonamentals del techno: house, acid, electro i industrial. Li agrada la violència en el beat i els aguts siderals frenètics\nBorriana Zona + Alla…


ASSASSINAT EN EL CANADIAN EXPRESS - ERIC WILSON - 9788476603598\nEstás aquí: Literatura > Libros juveniles > Libros juveniles de otros géneros > Assassinat en el Canadian Express, Eric Wilson\nEric Wilson, Josep Franco (tr.), Richard Row (il.)\nEl Micalet galàctic, 55\nTom Austen s'enfronta a un nou misteri: mentre el Canadian Express travessa l'espectacular paisatge de les Muntanyes Rocalloses, el crit sinistre d'una dona esgarra el silenci de la nit. Qui... Leer más\nOtros libros de Wilson, Eric son Asesinato En El Canadian Express, Terror A Winnipeg, Pànic A Vancouver, Terror En Winnipeg, Pesadilla En Vancouver, Vampirs D'otawa y A Prueba De Fuego.\nCompra el libro Assassinat en el Canadian Express junto con cualquiera de los libros en oferta de la selección que te proponemos y ahórrate los gastos de envío\nOtros clientes que compraron el libro Assassinat en el Canadian Express también compraron:\nPortada: Assassinat en el Canadian Express de Edicions Bromera, S.L.\nEditorial: Edicions Bromera, S.L. | 03/2005\nEl autor de Assassinat en el Canadian Express, con isbn 978-84-7660-359-8, es Eric Wilson, el traductor de su idioma original de este libro es Josep Franco, las ilustraciones de este libro son de Richard Row, esta publicación tiene ciento cincuenta y dos páginas.\nEsta publicación está editada por Edicions Bromera, S.L.. Su andadura comenzó en los ochenta y actualmente se encuentra en Valencia. El catálogo de esta editorial asciende a más de dos mil treinta publicaciones. Esta editorial tiene libros sobre todo de Teatro, Novela Y Narrativa, Infantil Y Juvenil, Poesía y Ensayo. Edicions Bromera, S.L. tiene las siguientes colecciones de textos: El Micalet De Por Ver 9 Títulos, Maleta Màgica, El Bagul Dels Monstres, Bromera Teatre, Xiprer entre otros. Los libros que conforman el catálogo de dicha editorial vienen de la mano de autores tan conocidos como Isabel-clara Simó, Joan Fuster, Andreu Martín, Pasqual Alapont, Joan Francesc Mira... Edicions Bromera, S.L. convoca los siguientes premios: Premi Alfons El Magnànim, Premis Literaris Ciutat Xàtiva, Premi Enric Valor De Novel·la, Premi De Teatre Infantil Xaro Vidal, Premi De Narrativa Històrica Juvenil Far De Cullera...


ICG Software Lleida - FC Barcelona: A semifinals amb emoció (3-6) - FC Barcelona\nHomeSeccionsHoquei PatinsPrimer EquipNotíciesICG Software Lleida - FC Barcelona: A semifinals amb emoció (3-6)\nICG Software Lleida - FC Barcelona: A semifinals amb emoció (3-6)\nAlbert Medina - 28/02/2014 | 00:00\nEls gols de Panadero, Torra i Pascual han frenat un inici fulgurant del Lleida, que no ha reaccionat durant la resta de minuts del primer temps Un hat-trick de Rodero ha posat emoció a un segon acte en què els blaugranes han mantingut l'avantatge amb dianes d'Álvarez, Reinaldo i Pascual\nPanadero, Álvarez, Reinaldo i Torra celebren un gol / FOTO: RFEP\nPanadero protegeix bé la bola i surt al contraatac / FOTO: RFEP\nDe cap a les semifinals. Els blaugranes han sabut frenar l'embranzida inicial dels locals a base de gols. Panadero, Torra i Pascual han refredat el càlid ambient que regnava al pavelló. A la represa, Rodero ha retallat distàncies però el Barça ha recuperat novament l'avantatge de tres gols gràcies a la diana de Pablo Álvarez. L'ICG Software Lleida ha posat emoció al duel amb dues dianes més de Rodero, però Pascual, a l'últim minut, ha sentenciat el matx amb un gol després d'una falta directa. A semifinals, els blaugranes s'enfrontaran al Club Patí Vic (aquest dissabte a 17 hores per Esport3 i Barça TV).\nSetge de l'amfitrió\nUn Pavelló Onze de Setembre ple a vessar ha portat en braços el conjunt local als primers minuts. Fins a tres pilotes al pal ha enviat el conjunt amfitrió en una arrencada vibrant. Primer Trilla, enviant la bola al travesser; posteriorment Marc Soler, que també l'ha enviada al travesser, i finalment Andreu Tomàs, que ha fet ressonar amb força el pal.\nEl Barça ha anat guanyant terreny a mesura que passaven els minuts però no ha acabat de connectar les últimes passades finals en els seus primers intents.\nCinc minuts màgics\nEn cinc minuts, però, ha aparegut el Barça que lidera l'OK Lliga. Solvència, rapidesa i, sobretot, encert. Panadero ha aprofitat una acció dins l'àrea lleidatana per obrir el marcador. A la bona dinàmica s'hi ha adherit Marc Torra, que, amb un potent cacau, ha col·locat la bola a l'escaire dret de Lluís Tomàs.\nEl capítol golejador del primer acte l'ha tancat Matías Pascual. L'argentí ha recollit un rebot després d'un xut de Pablo Álvarez i ha batut a plaer el porter local (0-3, min 14). Marín ha tingut el quart en la desena falta local, però el llançament de la falta directa l'ha aturat Tomàs.\nA l'inici de la represa els locals han recuperat les seves millors sensacions amb una diana de Rodero. El Barça ha eixamplat l'avantatge amb l'eficàcia d'Álvarez, definint una passada interior de Gual, i Reinaldo, després d'una bona contra de Marín. Tot i així, els amfitrions han recuperat la il·lusió després de dos gols seguits de Rodero (3-5, min 46), però Pascual ha posat el punt final a l'eliminatòria en un llançament de falta directa quan mancaven 13 segons per al final.\nICG Software Lleida (0+3): Lluís Tomàs, Carlos Trilla, Joan Cañellas, Marc Soler, Andreu Tomàs -cinc inicial-, Lluís Rodero, Moisés Escudero i David Ballestero.\nFC Barcelona (3+3): Sergi Fernàndez, Sergi Panadero, Pablo Álvarez, Reinaldo García, Marc Torra -cinc inicial-, Marc Gual, Raul Marín, Matías Pascual i Xavi Barroso.\nGols: 0-1, Sergi Panadero (min 8); 0-2, Marc Torra (min 12); 0-3, Matías Pascual (min 14); 1-3, Lluís Rodero (min 27); 1-4, Pablo Álvarez (min 33); 1-5, Reinaldo García (min 42); 2-5, Rodero (min 45); 3-5, Rodero (min 46); 3-6, Pascual, FD (min 49).\nÀrbitres: Molina Planelles i López Expósito.


Encuentra aquí información de Segona República espanyola para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nHistoria de España contemporánea # Bienni reformador\nEnviado por: Ster\nDesprés de la dimissió de Primo de Rivera (28-01-1930) Alfons XII fa un nou govern amb el general Dámaso Berenguer, però no es va poder tornar al règim anterior a la dictadura per què:\n1.- Els conservadors i liberals(dinàstics) havien perdut durant la Dictadura i estaven desorganitzats.\n2.-l'opinió pública veien al rei com un dictador i el feia responsable de la situació.\n3.-les forces antidinàstiques van prendre una iniciativa que culminà amb el pacte de Sant Sebastià (17-08-1930).\nEn plena dictadura, s'havia intentat unir les forces republicanes en l'Alianza Republicana encapçalada per Lerroux.(fracassa)\nEn el pacte de St. Sebastià, es forma una nova aliança amb tots els republicans d'Espanya.Els signants del pacte van acordar proclamar una república i la creació d'un govern provisional q faria unes Corts i aquestes aprovarien la constitució i els estatus d'autonomia x Catalunya.\nL'estratègia x enderrocar monarquia era fer coincidir el 15 de desembre, la insurrecció d'unitats d'exèrcit pròximes als republians i una vaga general . Tres dies abans es va fer un aixecament a Jaca. Xo van ser vençuts i jutjats en el consell de geurra .\nL'intent de promoure la vaga general havia fracassat.\nAl començament de 1931, el conflicte social continuava. El 14 de febrer Dámaso Berenguer dimiteix i Juan Bautista és nombrat president.\nEls partits signants del pacte de ST. Sebastià, van presentar aquestes eleccions com un referendum sobre la monarquia.\nAl camp guanyen els monarquics, pro van vencer els republicans.\nEl 14 d'abril es forma la República amb Niceto Alcalá president.\nA Catalunya, Macià proclma la República Catalana dins la federació Ibèrica.\nAlfons XIII marxa cap a l'exil·li.la 2na República ja era un fet!\nLA DEMOGRAFIA, L'ECONOMIA I LA MENTALITAT:\nDemografia (1931-1935) Reflecteix una continuïtat de les tendències de l'etapa anterior.\nCaiguda de la natalitat i de la mortalitat, el procés de concentració urbana i migració de l'exterioir com de l'interior.\nPoblació activa: el sector agrari continua sent molt important.\nL'economia: Època de crisi econòmica,marcada pel Crac dl 29.Com a conseqüència de la crisi d'EUA, Espanya no tenia tantes exportacions de prod Agrícoles i minerals. Tb comportà la desaparició del corrent migratori a l'extrenger.En la indústira veiem que en principi el tèxtil català no va notar gaire la crisi, però en el Bienni 1934-1936 a causa de la baixada dels salaris del camp si que va patir la crisi\nEl resultat de tot: un augment de l'atur. Aixó va provocar mobilitzacions fetes x la CNT.\nLa societat i la mentalitat: Hi havia un desequilibri en la distribució de la renda,i un alt grau d'analfabetisme.\nL'estructura de l'estat era deficient.No comunicacions, ni serveis públics..\nPer la mentalitat, hi havia una tensió creixent entre la inèrcia de les posicions tradicions i les propostes de canvi.Les propostes de canvi procedien de la classe mitjana urbana.\nEL BIENNI REFORMADOR(1931-1933)\nEntre 14-04-1931 i 19-11-1933 el govern de la república va ser dirigit per centreesquerres.\nEL govern de la república va convocar eleccions pel 28 de juny.Es comença a treballar: millorar l'educació el treball al camp, l'exèrcit i les relacions amb l'Esglèsia.\nCamp: jornada de 8 hores. Privilegi pel jornaler del municipi x treballar a les terres del poble.S'havia de tenir a les terres, terra cultivable\nEducació: 6750 escoles 7000 places x mestres, biblioteques\nExèrcit: jubilacions anticipades, es redueix nº de comandaments. Creació guardia d'assalt\nEsglèsia:El vaticà havia demanat als bisbes respecte per la nova situació política i manteniment de la unitat.\nCremada de convents a Madrid 11 maig.\nLa constitució republicana: Les eleccions del 28-07-1931 van donar triomf a l'esquerra.La dreta estava desorganitzada. Les corts sorgides de les eleccions del 28 de juny , van encarregar-se de redactar una nova constitució que va ser aprovada el 9 de desembre de 1931.La nova constitució, va reflectir els valors laics i esquerrans .\nEl govern constitucional(deesembre 1931-novembre 1933\nNiceto Alcalà, president de la república. Encarrega a Azaña la formació de govern.A més de la constitució va fer les llesi de la reforma agrària i militar i la consessió de l'Estatut d'Autonomia a Catalunya\nLlei de reforma agrària: Distribució entre camperols. La reforma va contribuir a espantar els propitaris , que consideraven la llei revolucionària.\nA més de l'oposicioó dels catòlics, hi van haver molts assalts\nL'autonomia de Catalunya:\nEL govern de la República Catalana va durar 4 dies. Catalunya va obtenir un règim provisioal d'autogovern, la Generalitat de Catalunya.(21 abrill) i el compromís per part del govern central que s'iniciaria el procés per redactar i aprovar un estatut d'autonomia.\nEntre el 10 i el 20 de juny una comissó es va reunir a Núria i va enllestir un avantprojecte de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya, el projecte però sofria un retard considerable i força retallades a les Corts republicanes.\nL'estatut de Núria proclamava el dret de Catalunya a l'autodeterminació. Definia el Principat com a Estat autònom dins la República Espanyola. L'estatut recollia la possibilitat d'agregació de nous territorism, la defensa del català...\nEl 6 de maig 1932 va començar a les Corts espanyoles la discussió de l'Estatut.Va ser una tramitació lenta, alguns partits de dretes llencen atacs contra l'Estatut.\nEl 9 d'octubre s'aprova l'estatut. Catalunya quedava constituida com a simple regió es mantenia el control de l'Estat central en ensenyament i es donava al govern central la facultat de suspendre l'Estatut.\nEl 20 de novembre de 1932 es celebren eleccions a Catalunya i guanya Francesc Macià.\nEl món obrer:\nLa classe obrera catalana votava a ERC però s'organitzava a la CNT. Eren de 2 tendencies; els anarcosindicalistes i els anarquistes de la FAI\nEL BIENNI CONSERVADOR(1933-1936)\nDurant el Bienni Reformador, la dreta espanyola va tenir temps de reorganitzar-se. Es distingeixen 2 grups. Un oposat al règim republicà integrat per monàrquis, carlins, feixistes...(JONS) . L'altre acceptava la república per transformar-la en sentit dretà(CEDA)(Gil Robles)\nEls socialistes presenten a Gil com a feixista i anuncien una revolució social en cas que guanyés la dreta.\nGuanyen les dretes. A Catalunya encapçala Lerroux tot i haver guanyat la lliga.\nPocs mesos dp del triomf de la dreta el PSOE I UGT van preparar una insurreció armada que havia d'anar acompanyada de la vaga general.El motiu de la revolta va ser l'entrada de membres de la CEDA al govern de Lerroux. Els partits d'esquerra identificaven la CEDA amb el feixisme. Temien que Gil Robles fes un cop d'estat des del poder l'UGT va fer una crida a la vaga general ,a la qual la CNT no va afegir-s'hi.L'altre problema pq va fracassar la revolució va ser pq va entrar l'exèrcit d'àfrica en contra els asturians que combatien amb la CNT.\nEls altres focus de la vaga tb van ser controlats x l'exèrcit.\nA Catalunya dp de la mort de Francesc Macià proclament president Llúis Companys. Catalunya vivia una situació de tensió social tant al camp com a la indústria. La lliga abandona la cambra de catalans des del gener de 1934 fins l'1 d'octubre.\nAl llarg de 1934 es van aprovar la Llei de contractes de conreu on : el pagues q feia mes de 18 anys q tenia les terres podia comprar-la, si un pagès no volia comprar el propietariarrendament 6 anys.La vaga general declarada el 5 d'octubre i l'entrada de tres ministres de la CEDA al govern de Lerroux un dia després provoquen la reacció del president companys q al vespre del mateix 6 d'octubre va proclamar l'Estat Català com a protesta. Com a conseqüència l'estatut es suspès i la generalitat es empresonada i condemnada a 30 anys de presó.\nTot i haver durat poc la generalitat va fer obres importants:\n*creació dels serveis d'estadística i les caixes de dipòsit\n*Creació de l'Institut contra l'Atur Forçós\n*Construcció nous hospitals, campanyes de vacunació...\n*Creació escola normal mixta.\n*Millores en la condició de la dona


Repassant l’estat de la ciutat ha fet seva la frase d'en Xavier Querol admetent que “la solució per a la contaminació és reduir cotxes, no fer-los elèctrics” com a resposta als deliris impossibles d'en Terrades i del Psc amb els cotxes elèctrics. Per aquest motiu ha proposat fer de Granollers una ciutat veritablement ciclable, amb un transport públic de màxima qualitat. Ha reconegut el paper dels veïns i les veïnes del sud de la ciutat que fartes de patir la contaminació des del 1994 s'han organitzat en l’Assemblea Integradora de la Ronda i Sud de Granollers per sortir al carrer una vegada i una altra fins que les seves demandes siguin escoltades.\nSeguint amb el discurs ecologista ha lamentat el suport del govern de Granollers al PDU del Circuit i ha reclamat la restauració ambiental de la zona on s'ubica l'antic camp de futbol de Palou per fer horts urbans en aquell espai. Des de la Crida-CUP s'ha tornat a reclamar la municipalització de l'aigua potable i dels residus.\nHa insistit també en la necessitat de focalitzar les inversions en les necessitats reals de la ciutat substituint la despesa prevista a Roca Umbert o en les escales mecàniques per unes inversions que abordin el greu problema amb l'accés a l'habitatge a la ciutat.\nEn l'exposició sobre l'estat de la ciutat ha celebrat l'autoorganització de les dones de la ciutat reflectida en la vaga feminista del 8 de març, en les mobilitzacions en contra de la sentència de la manada o en les expressions de solidaritat amb la família de la Vianca. En el mateix apartat ha denunciat la manca de voluntat política per part del govern granollerí per subvertir la desigualtat entre homes i dones.\nTambé ha recordat que «la ciutat ha sortit al carrer per defensar un Referèndum, i va posar els cossos per defensar les urnes, per defensar la democràcia, apoderant-nos a cada passa. I hem protestat contra la violència policial i judicial» per cloure afirmant que «no hi haurà normalitat democràtica en aquesta ciutatmentre hi hagi presos i preses polítiques i exiliades i exiliats».\nHa aplaudit que el jovent es reorganitzi per defensar i eixamplar els seus drets, després d’encerts i d’intents fallits, i s’agrupi per construir espais de trobada. De la mateixa manera que ho fan les persones que surten al carrer, al marge dels sindicats oficials de les elits de CCOO i UGT, una setmana i una altra en defensa d’unes pensions dignes.\nHa mostrat descontentament perquè malgrat el clam de la ciutat per exigir l'acolliment de les persones refugiades, en el que també va ser present el govern municipal, encara no hi ha habitatges preparats per a rebre-les, i es nega drets bàsics a part de la població de la ciutat posant impediments per a l'accés al padró municipal. També ha lamentat que el govern d'una ciutat “de la Pau i defensora del DDHH” resti en silenci davant les devolucions en calent dels seus aliats del PsoE o davant de la venda d'armes per part del regne d'Espanya a Aràbia Saudita.\nHa criticat amb fermesa que mesos després de disposar de l'informe de Xavier Bonal contra la segregació escolar el govern no hagi implementat cap mesura ni tingui cap proposta per avançar cap a un model escolar on imperi la igualtat d'oportunitats.\nPer finalitzar la intervenció ha recollit algunes de les propostes de millora realitzades per la Crida-CUP com les dirigides a l’Ordenança de Civisme, al mapa de capacitat acústica, a les ordenances fiscals, a l’ordenança de regulació dels clubs cannàbics, al Pla de Mobilitat Urbana, al preu públic de la piscina municipal, a l’estadi de futbol a Palou, o al III Pla d’Igualtat. Ha agraït que en algunes ocasions les propostes hagin estat incorporades, ha lamentat que d’altres hagin estat desestimades i per últim ha criticat que algunes d’elles més d’un any després d’haver estat presentades encara estiguin esperant resposta.\nEn el repàs del treball fet pel grup municipal també ha destacat el paper de fiscalitzar i denunciar possibles irregularitats, com les produïdes en en la gestió de les piscines municipals, alhora que s'ha reclamat major transparència tant de les actuacions del propi Ajuntament, com dels ens depenents com Granollers Promocions, de consorcis dels que participa la ciutat com el Besós-Tordera o el de Recollida de Residus del Vallès Oriental, així com d’associacions com l’AMTU o de fundacions com la que gestiona l’Hospital i presideix l’alcalde de la ciutat.\nAcabant la seva intervenció ha recordat que la CUP és conscient que «cal recosir xarxes i complicitats perquè sabem que la transformació social no vindrà des de dalt ni des de les institucions». La portaveu de la Crida-CUP ha clos la seva intervenció exposant els desitjos del grup per a la ciutat: «nosaltres també tenim un somni: un Granollers que atengui les invisibles i les perifèriques també, on pugui llegir en una gran Biblioteca a la zona Nord, on pugui ser atesa sense cues ni col·lapses als centres de salut, on pugui emancipar-me en un habitatge digne malgrat els sous del precariat, on pugui caminar sola i de nit per qualsevol racó d'aquesta ciutat i la solidaritat i la rebel·lia esdevinguin el pa de cada dia».\nDiscurs complet del ple\nCategoria: Informes\t Creat el 14 Novembre 2018\nEscrit per Crida per Granollers-CUP\tVist: 553


Camp de Túria archivos - Pàgina 61 de 306 - Noticias CAMP DE TURIA\nArranca la formació de cambrers organitzada per la Mancomunitat Camp de Túria\nLa Mancomunitat Camp de Túria va iniciar aquest dilluns la formació com cambrers per als veïns de la comarca aturats. Es tracta de l’últim curs programat pel Centre d’Interpretació del Turisme (CDT) per a aquest semestre a la Mancomunitat. Els cursos es van iniciar amb el de manipulador d’aliments en el mes de febrer i amb…\n9 maig, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad ValencianaBy redaccion\nL’Ajuntament aprova la dimissió del portaveu de Riba-roja Pot\n(E.P.) El ple de l’Ajuntament de Riba-roja de Túria ha aprovat una proposta de l’equip de govern -format pel PSPV, Compromís i Esquerra Unida- en què exigeix la dimissió del portaveu de Riba-roja Pot, Rubén Ferrer , “per escoltar, difondre i manipular una altra vegada converses privades al despatx de Ciutadans, ubicat a les dependències…\n9 maig, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, Riba-roja de TúriaBy redaccion\nLa Mancomunitat Camp de Túria celebra la primera Trobada de Joventut\nLa Mancomunitat Camp de Túria ha celebrat durant dos dies la primera trobada de joventut a la comarca amb èxit. La presidenta de la Mancomunitat, Mª Dolores Celda, va inaugurar la cita el dijous i la va clausurar aquest divendres al costat del secretari general de l’IVAJ, Jesús Martí. Baix el títol ‘El Treball de…\n8 maig, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad ValencianaBy redaccion\nLlíria, Casinos i la Pobla de Vallbona, les més afectades per la tempesta del cap de setmana\n(E.P.) La Unió de Llauradors estima en unes 15.000 les hectàrees de cultiu danyades a la província de València per les tempestes d’aquest passat cap de setmana, que en alguns casos han estat acompanyades de pedra. Concretament, ha indicat que les zones amb major afecció es situen a les comarques del Camp de Túria, la…\n8 maig, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, Casinos, Comunidad Valenciana, Llíria, Pobla de VallbonaBy redaccion\nLa Mancomunitat del Camp de Túria fa entrega dels Premis TecnoOK\nLa Mancomunitat del Camp de Túria ha organitzat per tercer any consescutiu els Premis TecnoOk.La finalitat d’aquesta iniciativa, portada a terme pel servei de la UPCCA (Unitat Prevenció Comunitària en Conductes Addictives) de l’ens supramunicipal, és promoure el bon ús de les Noves Tecnologies. Aquest concurs de microrelats busca fomentar al mateix temps la creativitat…\n5 maig, 2017 Deja un comentarioBétera, Camp de Túria, Casinos, L'Eliana, Llíria, Pobla de Vallbona, VillamarxantBy redaccion\nEl 2on Cicle de Música Ovidi Montllor arribarà a Serra, Bétera, Vilamarxant, Nàquera, Riba-roja, Gàtova, La Pobla de Vallbona i L’Eliana\nPer segon any consecutiu, alguns municipis del Camp de Túria acolliran el Cicle de Música en valencià Ovidi Montllor. Les localitat encarregades de portar aquesta iniciativa als seus veïns seran: Serra, Bétera, Vilamarxant, Nàquera, Riba-Roja, Gàtova, La Pobla de Vallbona i L’Eliana. L’esdeveniment compta amb el suport de la Diputació de València per a fer…\n4 maig, 2017 Deja un comentarioBétera, Camp de Túria, Comunidad Valenciana, Gátova, L'Eliana, Náquera, Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, Serra, VillamarxantBy redaccion\nLlíria acull amb èxit el IV Congrés de la Societat d’Estudis de la Ceràmica Antiga a Hispània\nEl IV Congrés de la Societat d’Estudis de la Ceràmica Antiga a Hispània (SECAH) va tindre la seua cloenda al Conservatori de Música de Llíria. En aquest congrés han participat la Diputació de València a través del Museu de Prehistòria, la Universitat de València, el Museu Nacional de Ceràmica i el Servici d’Investigació Arqueològica Municipal…\n3 maig, 2017 Deja un comentarioCamp de Túria, LlíriaBy redaccion


Apartments & Rooms Brna Rab Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBanjol 161, Banjol, Rab, Croàcia, 51280 - Veure al mapa\n"Very friendly family. We got cookies and beer when we got th..."\nConvenientment situat a Rab, Apartments & Rooms Brna és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Rab. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Zones públiques amb Wi-Fi, s'admeten animals de companyia, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, habitació familiar.\nL'ambient de Apartments & Rooms Brna es reflexa en cada habitació. nevera, forn microones, aire condicionat, estris de cuina, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartments & Rooms Brna la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Rab.\nTots els tipus de viatgers (55) Parelles (31) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (7) Grups (11)


Sistemes interactius amb Visió artificial: Taller de programació C++ openFrameworks - GRAF\nSistemes interactius amb Visió artificial: Taller de programació C++ openFrameworks\nEl desig de dipositar en les màquines funcionis físiques i cognitives similars a les humanes pot rastrejar-se més enllà de l’edat mitjana i veure’s encara avui actualitzat a les tecnologies de visió artificial, capaces de percebre, interpretar i digitalitzar subjectes i objectes del món físic. Aquest curs investiga de manera teòrica i experimental el potencial creatiu que ofereix la visió artificial per a la creació d’obres interactives i la recerca en performativitat corporal en ambients de realitat virtual i augmentada.\nPartirem de l’estudi de la relació entre cossos, màquines i performativitat, abastant referents en el pensament fenomenològic, materialista i posthumanista, de les ciències cognitives i la interacció humà-ordinador, i les noves concepcions filosòfiques del natural i l’artificial, l’ésser, la presència, la immersió sensorial i els límits del cos digital. Programarem en llenguatge C++ usant openFrameworks orientats a desenvolupar aplicacions encarregades d’adquirir i processar dades de càmeres de vídeo i sensors tipus Kinect v1, v2 i Leap Motion, sent capaços de detectar gestos facials i moviments corporals per al control d’esdeveniments audiovisuals en temps real.\nEls participants dissenyaran experiències interactives que permetin la participació simultània de diversos usuaris interactuant amb el sistema utilitzant el seu cos i gestos d’una manera transparent i natural. Construiran prototips de sistemes interactius formant grups mixts de programadors novençans i experimentats, dissenyadors, teòrics i artistes performàtiques, finalitzant en una mostra i valoració dels resultats.\nDirigit a: Interessats en arts performàtiques, audiovisual en directe, instal·lació i disseny escenogràfic, disseny de vestuari, música, publicitat, televisió. Desenvolupadors de 3D, realitat virtual i augmentada. Investigadors en educació, psicologia i ciències cognitives.\n– Estudi de la filosofia del cos digital i l’estètica de l’obra d’art interactiva.\n– Capacitats per analitzar estèticament i tecnològica sistemes interactius complexos.\n– Habilitats de programació amb especialització en visió artificial i Machine Learning utilitzant el llenguatge C++ i OpenFrameworks.\n– Dissenyar i construir un prototip de sistema interactiu controlat amb gestos i moviments del cos en directe.\nRequeriments: El workshop està orientat a gent amb poca o cap experiència en programació C++ / openFrameworks. Només és necessari assistir amb un ordinador portàtil. Es convida als participants a portar iniciatives de projectes per ser desenvolupats durant el curs.\n– Estudis de l’evolució en la relació entre cos, màquines i performativitat, recorrent referències històriques des del segle XV, la idea de l’obra d’art total, la fenomenologia i la cognició amb el cos, fins als paradigmes actuals de realitat virtual, percepció artificial i sistemes immersius.\nAnàlisi del pensament de Birringer, Virilio, Deleuze, Llorer, Haraway, Merleau-Ponty, Braidotti, Papert, i uns altres.\n– Arqueologia de la visió computarizada i l’aprenentatge automàtic de les màquines (Machine Learning). Dispositius, tècniques i algorismes fonamentals i les seves principals àrees d’utilització. Estudis sobre interactivitat. Mètodes de disseny d’experiència interactiva basats en el cos i l’espai tecnològicament augmentats.\n-Anàlisi tècnica d’una instal·lació interactiva: dimensionament, disposició de llums, càmeres, sensors i sistemes audiovisuals. Visió general de programari i maquinari per capturar imatges i per controlar múltiples projectors sincronitzats.\n– Programació en C++ orientada a la visió artificial. Captura d’imatges, operacions píxel a píxel i els principals algorismes d’anàlisis i predicció. Processament avançat d’imatges en temps real: detecció de colors, moviment, contorns, rostres, reconeixement de patrons usant la llibreria OpenCV.\n-Mètodes per adquirir i processar dades de sensors Kinect V1, Kinect V2 i Leap Motion. Interpretació de dades, detecció d’usuaris, moviments i contorns, esquelets, mapes de profunditat. Scanning 3D d’objectes i persones usant Kinect.\n-Controlar sons, gràfics 3D, i shaders OpenGL en temps real mitjançant gestos i moviment del cos. Interacció amb xarxes tipus mesh 2D/3D, estructures de Voronoi, triangulació Delaunay, i amb sistemes de partícules avançats usant simulació de gravetat, forces d’atracció, repulsió, ones, equacions navier-stokes para fluids 2d.\n-Control Audiovisual mitjançant gestos i moviments del cos: seqüències d’imatges, reproducció i manipulació de pel·lícules i samples d’àudio. Aplicació de tècniques VJ/DJ, sampling i síntesi d’àudio vídeo sincronitzat al moviment del cos.\n-Importar i exportar arxius XML, JSON, OBJ, STL. Instal·lacions en xarxa: Connexions de xarxa via OSC Open Sound Control o MIDI, Syphon.\n-Introducció a conceptes de xarxes neuronals artificials i a tècniques de Machine Learning amb usos interactius o en temps real per a interpretació de patrons, gestos facials o moviments del cos sencer i altres dades en temps real.\nDates: 2, 3, 4, 5, 9, 10, 11, 12 juliol 2018\nHorari: 18:30 – 21:30\nA càrrec de: Libertar.io Laboratori d’educació en art, tecnologia i filosofia\nEl formulari d’inscripció el pots trobar a l’enllaç d’Hangar.


Un educador d'un centre d'acolliment de València acusat d'abusos\nUn educador d’un centre d’acolliment de València acusat d’abusos\nL'acusat ho nega i diu que només va fer massatges a la menor.\nUn educador d’un centre de menors de València acusat d’abusos sexuals a una interna de 14 anys mentre prestava els seus servicis en el torn de nit, ha negat els fets i només ha admés que li va practicar massatges en el cap “perquè es relaxara” i es poguera dormir. La víctima, que ha declarat darrere d’un paravent, ha explicat que els abusos van ocórrer unes 10 vegades i que no va fer res per a evitar-los perquè es va quedar en “estat de xoc”.\nL’home ha sigut jutjat aquest dijous en l’Audiència de València per un delicte continuat d’abusos sexuals a menors pel qual la Fiscalia li demana cinc anys de presó i una indemnització per a la víctima de 6.000 euros, més els interessos legals. Per la seua banda, la defensa demana l’absolució en al·legar que no va haver-hi delicte.\nEs tracta de la quarta vegada que s’intenta celebrar aquesta vista, ja que s’ha hagut de suspendre fins en tres ocasions anteriors davant l’absència de la víctima. En aquesta ocasió, en la qual sí que s’ha celebrat el juí, la interna –i víctima– ha estat emmanillada fins que ha prestat declaració. La presidenta del tribunal, el primer que ha fet en arrancar la jornada, ha sigut disculpar-se amb ella i recordar-li que no estava allí per a exigir-li cap mena de responsabilitat.\nEls fets jutjats es remunten a dates no concretes”>remunten a dates no concretes entre finals del 2016 i gener del 2017, quan l’acusat era l’encarregat del torn de nit en el centre de menors. Ha explicat que portava 10 anys treballant en la instal·lació i que tenia una bona relació amb la víctima.\nDurant la vista, en la qual s’ha mostrat afectat, ha assenyalat que la menor, a vegades, era castigada a anar-se’n a dormir a una habitació individual del centre per mal comportament i ell la supervisava. Ha negat que li fera cap classe de tocament ni que abusara d’ella i l’única cosa que ha reconegut és que li feia alguns massatges en el cuiro cabellut per a calmar-la i perquè ella li’l demanava. Segons ha comentat sobre aquest tema, la interna li afirmava que això era una cosa que li feia son pare i l’ajudava a calmar-se.\n“No era una pràctica habitual –ha asseverat–, però alguna vegada, per a intentar calmar-li i perquè no despertara la resta de xiquetes, li vaig fer algun massatge”. Així mateix, ha dit que, a vegades, “també li feia una til·la o li deixava les llums enceses perquè descansara”.\nL’acusat ha indicat que un dia es va presentar en el centre el nóvio de la víctima i uns amics i li van recriminar el seu comportament, però ell els va emplaçar a reunir-se i a parlar més tard “amb calma” perquè “el que estaven dient era molt greu” i podia ser que la víctima “tinguera un problema i diguera coses que no eren”, ha reproduït.\nSobre aquest tema, ha intentat justificar que “els xiquets, quan s’enfaden, ens tiren la culpa de tot. Diuen que els espentem, els tirem…”, i ha insistit en aquesta idea en el seu al·legat final: “Ho estic passant fatal perquè encara que estem al peu del canó amb aquests xiquets, estic segur que la víctima i altres xiquets es creuen el que diuen. He estat treballant en açò perquè crec que cal protegir els menors i espere poder seguir fent-ho”, ha asseverat.\nL’acusat ha incidit que la víctima “solia mentir” i ha afirmat que era una miqueta “conflictiva” i també va agredir un altre educador del centre. “Ella fantasiejava molt”, ha asseverat.\nLa menor, per la seua banda, ha ratificat la “bona” relació que sempre ha mantingut amb l’acusat, a qui “li contava moltes coses” sobre la seua vida i li demanava consells. Ha indicat que a voltes li castigaven a dormir en l’habitació individual i que va estar allí un any o dos. L’acusat ha asseverat, anava a les nits i abusava d’ella. I es feia la dormida perquè es quedava en estat de xoc, ha manifestat.\nTambé ha comentat que l’educador li feia massatges després de demanar-li-ho ella perquè es portaven bé. “Per a mi era una bona persona i no m’imaginava que anava a fer una cosa així en la vida”, ha asseverat. “Va ocórrer més d’una vegada, unes deu vegades”, ha dit, i ha assenyalat que al principi no volia explicar-ho perquè no pensava que li foren a creure i per por.\nQui va donar la veu d’alarma finalment sobre el presumpte abús va ser una treballadora social que coneix a la víctima des dels 7 anys i que s’encarregava de donar-li els diners que li indicava son pare, que estava a la presó. Ha explicat que en una de les visites en les quals la menor va acudir al centre de dia juntament amb la seua parella i els pares d’aquest, li van comentar els abusos.\nHa afirmat que la menor inicialment no volia denunciar perquè deia que no li anaven a creure i ha assenyalat que aquesta no concretava fets ni donava detalls del succeït. Així, entén que amb la versió que estava oferint “tenia un benefici, que era poder estar escapolida i sense estar en el centre”, ha asseverat. No obstant això, va donar part de l’ocorregut al centre de menors.\nLa directora de la instal·lació, qui ha descrit els consums de drogues i les fugides de la víctima, ha explicat que després de rebre l’alerta de la treballadora social, va informar la conselleria però no li va preguntar per açò a la menor.\nDOS INFORMES I UN ATESTAT\nEn la causa figuren dos informes sobre la menor. Un d’ells, el d’un pèrit de l’Institut de Medicina Legal (IML) que assenyala que els fets narrats per la interna són creïbles i plausibles. Ha explicat que es tracta d’una xica “institucionalitzada” per vindre d’una família desestructurada i mostrar desconfiança, inseguretat, tindre un caràcter fort i una personalitat sense acabar de formar-se.\nD’altra banda, existeix un altre informe d’una psicòloga de la secció de Menors de la Direcció d’Igualtat a la qual li van demanar que avaluara els abusos. Tanmateix, a la menor li van dir que anava a una entrevista per a explicar els seus motius pels quals volia deixar el centre. La professional ha indicat que durant els 45 minuts que van estar parlant, i malgrat preguntar-li pels problemes que patia, en cap moment li va comentar res d’abusos. “No va esmentar cap incidència d’abusos”, ha manifestat.\nI el procediment també compta amb un atestat policial que, malgrat haver sigut ratificat pels policies que ho van elaborar, aquests han donat una altra versió sobre l’ocorregut. En la vista han indicat que la víctima dels abusos era una amiga de la denunciant i que va ser a ella a la qui van atendre.


A un mes de Santes…. el Divendres de Sant Joan! – Capgrossos de Mataró\nA un mes de Santes…. el Divendres de Sant Joan!\nCapgrossos: aquest divendres és un dia molt especial en el nostre calendari. I no només perquè comenci oficialment l’estiu, sinó perquè serà un divendres diferent a la resta: fora del local, amb diada, assaig, sopar i correbars. Guardeu-vos-el a l’agenda. És el Divendres de Sant Joan!\nSerà dia 21 i això voldrà dir que faltarà un mes exacte per la Diada de Les Santes. Per començar a pensar en la nostra diada preferida, què millor que assajar ‘in situ’ a la mateixa Plaça de Santa Anna? Aquest és el plan d’assaig d’aquest divendres. Farem ‘Assaig especial de soques a l’antiga’ i treballarem totes les pinyes dels grans castells que encara no hem pogut fer aquesta temporada però que volem fer aquest any.\nUn assaig al cor de la ciutat, especial, perquè ens retrobem totes les persones que formem la família dels Capgrossos! Ens hi acompanyaran, a més, els fillols i amics dels Maduixots!\nL’assaig de soques a l’antiga serà a les 21h a la Plaça de Santa Anna\nUna hora abans de l’assaig, a les 20h, que ningú es despisti. Tenim una cita amb les festes del Carrer de Sant Joan, un enclavament on sovint hi hem dut els nostres castells i on hi farem una diada ben especial, a la cruïlla amb el Carrer de Colon.\nÉs important que siguem el màxim de castellers a la pinya, per començar a celebrar Sant Joan amb castells.\nI recordeu que dilluns tenim una altra cita important: a Vilassar de Mar, plaça molt estimada!\nDESPRÉS, SOPAR I CORREBARS\nPer rematar aquest divendres tan especial, un cop haguem fet totes les pinyes que digui el menú soparem plegats a la Plaça de Santa Anna. Hi haurà entrepans i beguda per a tothom que hagi fet pinya, per recuperar forces… per anar de correbars.\nI és que aprofitant que estem al Centre i a la col·laboració d’establiments amics, farem un correbars. Feia temps que no en fèiem els Capgrossos! Si no saps com funciona, doncs ben senzill: fem ruta tots junts d’un bar a l’altre.\nComençarem pel Gatzara, a la Plaça de l’Ajuntament.\nDesprés anirem a l’antiga Casa Paco, a la Plaça Xica.\nI acabarem ballant i movent l’esquelet al Mirinda, fins tard!!\n* PORTA EL GOT! La colla estem compromesos amb el medi ambient i en contra de la utilització de plàstics d’ús sol ús, per això per venir al correbars porta el teu got de Festa Major de casa i ves-lo omplint tantes vegades com vulguis.\nGestor Web Capgrossos2019-06-17T14:42:30+00:00\nCada dimarts, un glop per fer colla!\njuny 13th, 2022 | 0 Comentaris\nEls Capgrossos, a la Mostra d’Entitats de Mataró\nPer l’Aniversari: FEM-LA GRAN!\nmaig 24th, 2022 | 0 Comentaris\nPolitica de Reemborsaments i Devolucions\nAvís legal i Política de cookies | Colla castellera Capgrossos de Mataró tots els drets reservats


La fruita de pinyol serà més cara per la caiguda de la producció | NacióLleida\nLa fruita de pinyol serà més cara per la caiguda de la producció\nLa collita a Europa se situarà entre un 30 i un 40% per sota respecte a la mitjana dels últims cinc anys\nper Redacció, Lleida | 14 de juny de 2021 a les 14:52 |\nUnió de Pagesos preveu per aquesta campanya una millora del preu en origen de la fruita de pinyol. Aquest fet permetrà, segons el sindicat, compensar la caiguda d'ingressos a causa de la quantitat menor de quilos que es produiran, ja què les adversitats climàtiques que han afectat també la resta de zones productores de l'Estat i d'Europa.\nDiferents fonts oficials, parlen d'una caiguda de producció al conjunt del continent d'entre un 30% i un 40% menys respecte a la mitjana dels últims cinc anys, i d'entre un 15% i un 20% en relació amb la collita del 2020, que ja va ser curta, també per afectacions climàtiques i meteorològiques.\nLa cirera millora la producció respecte a la campanya anterior tot i que, segons Unió de Pagesos, se situarà entre un 20 i un 30% per sota del que seria una collita mitjana, a causa de les pluges primaverals i de les gelades.\nPel que fa al préssec, nectarina i albercoc, la producció es reduirà respecte al 2020, que també va ser curta comparada amb la mitjana dels últims cinc anys per les gelades del març i l'abril, sobretot a les zones productores més importants de la plana de Lleida, on el sindicat espera una caiguda del 40% d'albercoc i préssec i nectarina respecte a un any normal.\nEl Segrià, principal comarca productora d'albercoc de Lleida, va ser la més afectada, amb pèrdues de vora el 70% en aquest cultiu.\nEconomia, producció, albercoc, nectarina, préssec, cirera, pinyol, fruita, preus, collita


Periodico El Periódico de Catalunya(Castellano) - 1/8/2020\nCoronavirus a Espanya i al món Última hora i notícies en DIRECTE\nEl coronavirus originat a la Xina supera els 40 milions de contagis arreu del món, amb els EUA al capdavant en nombre dinfectats. A Espanya el focus està posat en els rebrots i els tocs de queda. Seguir leyendo....\nLa Comissió Europea permet reduir l'IVA de les mascaretes pel coronavirus\nLa ministra dHisenda, María Jesús Montero, ha declarat que Espanya no pot reduir el tipus de lIVA en les mascaretes, del 21%, perquè hi ha un reglament europeu que ho prohibeix. En efecte, el reglament ho prohibeix, però la Comissió Europea va informar el mes dabril als Estats que no els sancionaria per aquesta raó. Seguir leyendo....\nHem viscut una primera nit de restricció de la mobilitat nocturna, que és com els polítics en general volen que es digui el toc de queda. Una pretensió vana, com és evident, perquè tot i les connotacions bèlliques és molt més productiu, per a un periodista (més ben dit: per a tothom), parlar de toc de queda que no pas de leufemisme que shan inventat. Primera nit i estranya sensació de tornar al claustre forçat quan, de fet, una gran part de la població, a aquestes hores, sempre és a casa. Seguir leyendo....


Halloween (material set) | Free Cliparts | illustAC\nHome/Autumn/Halloween (material set)\nHome/Postcards/Halloween (material set)\nHome/Collections/Halloween (material set)\nMaterial setAdvertisement materialeye catchingHalloween partycemeteryBoneyardlogosetFlyerimagebatSpider's WebspiderBatBat\nHalloween (material set)\nHalloween (material set) is a vector of Cranberry author. This vector includes Material set, Advertisement material, eye catching, Halloween party, cemetery tags. To download vector (JPG, SVG, PNG, AI/EPS types) you need to register the account and log in.\nIllustration similar to *Halloween (material set)*\nVector silhouettes similar to *Halloween (material set)*\nStock photos similar to *Halloween (material set)*