°HOTEL PONENT APTOS. PAGUERA 3* (Spanien) | iBOOKED\nPonent Aptos. Hotel - Paguera\nSebel-Li, 4 ,\nOversigt Ponent Aptos. er en 3-stjernet ejendom kun 2,8km fra Camp de Mar, Santa Ponsa-stranden og Santa Ponsa Plaza. Stedet ligger 3,4km fra Asociacio Cultural Sa Taronja, Vandlandet Parc aquàtic Western og Jungle Parc.\nSa Finca (mad: Spansk)\nBodega Restaurante Tapas y Tintos (mad: Spansk)\nPopulære destinationerHoteller i ParisHoteller LubeckHotels DenmarkHoteller i HelsingørHotel på MaltaBillige Hoteller PragHoteller i MexicoJb Hotel Puerto RicoParis Fly HotelHoteller i hele verdenTivoli Hotel CopenhagenHotel Stadt HamburgHotel Ponte Sisto RomHotel Generator25Hours Hotel Hamburg No.1Holiday Inn Berlin City Centre East-Prenzlauer AlleeKoenigshof Hotel HamborgHostel Near The Brandenburg Gate BerlinApts Hipark Serris Hotel Disneyland ParisFirst Hotel KøbenhavnThe Square Hotel CopenhagenScandic Hotel Århus CityVandrehjem i HerningHotel Odin GöteborgWakeup Copenhagen Carsten Niebuhrsgade HotelKrabi Cha-da ResortApartment Hotel Am Sand HamborgSari Sanur ResortVibevej 13 Holiday House Villa FaaborgCadogan Hotel LondonPopulære ferierRom FeriePortugal RejseRejser Mexico\nPonent Aptos. Hotel - PagueraPaguera\nPonent Aptos. Beliggenhed\n20 mAdresse: 65 Avinguda de Peguera\n69% synes godt om dette, baseret på 31 anmeldelserMad: Spansk\n40 mAdresse: Av Peguera 76Telefon: 34971685361\n82% synes godt om dette, baseret på 7 anmeldelser\n80 mAdresse: Calle Gavines 4\n87% synes godt om dette, baseret på 17 anmeldelserMad: Østrigsk\n40 mAdresse: C/ Jardiel Poncela, 7Telefon: 693854239\n82% synes godt om dette, baseret på 42 anmeldelserMad: SpanskPrisklasse: 13 DKK -\n70 mAdresse: Avenida peguera 78\n77% synes godt om dette, baseret på 23 anmeldelserMad: Italiensk\nHoteller i nærhedenByer i nærhedenHoteller i Puerto de Andratx - 4 kmHoteller i Calvia (Mallorca) - 6 kmHoteller i Magaluf (Mallorca) - 8 kmHoteller i Palmanova - 9 kmHoteller i Costa De La Calma - 4 kmHoteller i Es Capdella - 5 kmHoteller i Santa Ponsa - 5 kmHoteller i Camp De Mar - 2 kmHoteller i Cala Vinas - 9 kmHoteller i Costa D'En Blanes - 10 km\nPonent Aptos. Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Ponent Aptos.\nEN - Hotel Ponent Aptos. - Paguera


iZombie - Directorfrustrat\nEls zombis són una plaga real. Llibres, pelis, sèries, videojocs, jocs de tauler… avui tot necessita la seva versió o ració de zombis. En televisió hem vist de tot, sèries espectaculars com Dead set o In the flesh a fiascos com The Walking Dead i subproductes com ZNation. A tota aquesta oferta ara hem de sumar-hi iZombie, l’adaptació del còmic homònim de Chris Roberson pel segell Vertigo de DC Comics i que The CW ha estrenat fa poc.\niZombie ens explica la història de la Liv Moore (Rose McIver) una jove resident en un hospital amb la vida perfecte. És bona noia, té el promès perfecte i un gran futur per davant però tot canvia la nit que decideix anar a una festa on es produeix un brot zombi. La Liv desperta dins d’una bossa de cadàvers amb la pell pàl·lida, sense pols i un gran desig de menjar cervells humans. Decidia a intentar portar una vida normal la Liv decideix allunyar-se de tothom. Deixa la seva parella, la seva feina i es posa a treballar com a metge forense al dipòsit de cadàvers, un treball que li proporciona una font inesgotable d’aliment i que la porta a conèixer el detectiu Babineaux (Malcolm Goodwin) i és que cada vegada que la Live es menja un cervell té visions de la persona morta. Juntament amb el detectiu la Liv utilitzarà aquesta habilitat de resoldre crims.\nLa sèrie ve de la mà de Rob Thomas, creador de Veronica Mars cosa que es nota en l’estil juvenil però amb tocs adults que ja podíem veure a la sèrie de Kristen Bell.\nLa veritat és que el primer capítol té el seu punt. Dubto molt que arribi a ser una de les grans però pot convertir-se en un bon entreteniment o un guilty pleasure si aconsegueix una bona combinació entre humor negre i el mínim argument per fer-la interessant. La primera part sembla ben encaminada amb les reflexions en veu en off de la protagonista sobre el seu nou estil de vida, pel segon haurem d’esperar a com es desenvolupen els capítols.\nRose McIver sembla força còmode en el paper i la sèrie em permet recuperar un d’aquells secundaris que acompanyen a tot serièfil; David Anders, el mític Julian Sark d’Alias.\nEn definitiva, iZombie no serà una de les sorpreses de l’any però es pot convertir en un bon entreteniment.\nopinió, Televisió dc comics, izombie, the cw, vertigo


Anticorrupció demana quatre anys i mig de presó per a Olivas i Parra - À Punt\nAnticorrupció demana quatre anys i mig de presó per a Olivas i Parra\nEl ministeri públic els acusa per presumpta falsedat comptable entre 2009 i 2010 en el Banc de València.\n09 de gener 2020 - 11:15\nLa Fiscalia Anticorrupció ha sol·licitat quatre anys i mig de presó per a l'expresident del Banc de València José Luis Olivas i l'exconseller delegat Domingo Parra per presumpta falsedat comptable entre 2009 i 2010.\nEl Banc de València va ser intervingut pel Banc d'Espanya a la fi de novembre de 2011, en detectar un forat de capital d'uns 600 milions que va ser esmenat amb una aportació de 1.000 milions del FROB, abans de ser adjudicada en subhasta a CaixaBank.\nA més d'Olivas i Parra, el ministeri públic acusa dotze persones més, entre elles el soci auditor de Deloitte Miguel Monferrer, per a qui sol·licita un any i mig de presó com a cooperador necessari en la falsedat dels comptes de 2010.


Catorze detinguts en el desallotjament de membres dels CDR que bloquejaven la porta principal del TSJC - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCatorze detinguts en el desallotjament de membres dels CDR que bloquejaven la porta principal del TSJC\nCentenars de persones han tallat el passeig Lluís Companys i els Mossos les han retirat una a una\nacn | barcelona 23.02.2018 | 17:42\nProtesta a les portes del TSJC, custodiades pels Mossos. ACN\nEls Mossos d'Esquadra han detingut 14 persones durant el desallotjament dels activistes dels CDR concentrats davant la porta principal del TSJC per denunciar "la repressió de l'Estat". Segons el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), durant l'operatiu una persona ha hagut de ser atesa "per un tema mèdic" aliè a la protesta. La concentració ha començat cap a les vuit del matí d'aquest divendres, quan desenes dels manifestants s'han lligat a les portes de l'alt tribunal. La policia ha aconseguit desbloquejar la porta del palau de justícia cap a les nou del matí. Tot seguit, els concentrats s'han assegut davant del cordó policial situat davant del TSJC tot tallant el passeig Lluís Companys i els agents els han hagut de treure un a un. Cap a un quart d'11 del matí el carrer ha quedat obert i els manifestants han quedat continguts darrere les balles que s'han situat just a la vorera de davant del TSJC per garantir l'accés per l'entrada principal. Tot i que la policia ha demanat reiteradament als manifestants que marxessin, aquests diuen que no ho faran fins que no quedin en llibertat els detinguts, que han estat traslladats a la comissaria de les Corts.\nDurant aquest matí s'han viscut diversos moments de tensió entre els Mossos d'Esquadra i els manifestants. Els concentrats criden a favor de l'exmajor dels Mossos d'Esquadra Josep Lluís Trapero, demanen la "llibertat dels presos polítics", canten "els carrers seran sempre nostres", fan una crida a la "resistència pacífica", mostren la seva solidaritat amb la cupaire Anna Gabriel i diuen que Puigdemont és el seu President.


Agenda d'activitats 2019 | Parc de les Olors - Part 3\nHome Agenda d’activitatsPage 3\n11 febrer, 2021 11 febrer, 2021\nL’AROMATERÀPIA implica l’ús dels olis essencials per a fins terapèutics. L’ Aromateràpia de camp la fem quan tot passejant agafem un bri de farigola i la freguem amb les mans. Quan freguem una planta aromàtica amb les mans estem facilitant que les molècules oloroses, és a dir, l’essència s’alliberi i…\n8 febrer, 2021 9 febrer, 2021\nEl 14 de febrer, què celebrarem? Pel 14 de febrer es celebra el dia dels enamorats, de tradició anglosaxona, tot coincidint amb l’època que les aus busquen parella, un preludi de la primavera, més que no pas en relació a un Sant valentí, un sant bastant indefinit. Però si que…\n4 febrer, 2021 4 febrer, 2021\nEls camps de calèndula han començat a florir. Veure les flors de color taronja i groc arreu, ens dóna vida. Aquest any hem ampliat i molt la plantació de calèndula perquè cada vegada en tenim més demanda i l’apliquem a molts dels nostres productes. Us proposem que entreu en el…\n1 febrer, 2021 1 febrer, 2021\nCom passa el temps!! Ja estan començant a florir els ametllers. La menta comença a brotar, les calèndules floreixen amb ganes. Tot torna a despertar de la letargia hivernal. I nosaltres hem d’accelerar el ritme de sembra i de fer esqueixos, per poder reproduir els milers de plançons a plantar…\n25 gener, 2021 25 gener, 2021\nUna planta que va suposar una autèntica revolució en el món de la cultura. Saps quina és?\n18 gener, 2021 20 gener, 2021\nSovint quan parlem del món dels llibres es cita la revolució de la impremta com el gran canvi , però molts segles abans el papir va suposar una autèntica revolució en el món de l’escriptura. Abans de poder escriure amb el suport del papir, els humans ho feien sobre, fang,…


Campdevànol, Ribes, Blanes i l´Escala guanyen dos anys per al Pla de Barris - Diari de Girona\nNoticias de Campdevànol\nNoticias de Olot\nCampdevànol, Ribes, Blanes i l'Escala guanyen dos anys per al Pla de Barris\nTerritori prorroga fins al desembre del 2020 el termini per elaborar 25 projectes de millora\np.t.v. 08.12.2018 | 01:22\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha allargat fins al desembre del 2020 el termini perquè els municipis que el 2010 van resultar beneficiaris de la Llei de Barris acabin de redactar els seus projectes. La pròrroga afecta 25 municipis catalans, entre els quals hi ha Blanes, l'Escala, Campdevànol i Ribes de Freser.\nFa vuit anys, la subvenció es va atorgar a 28 consistoris, però només tres (Olot, Salt i l'Hospitalet de Llobregat) han elaborat el projecte dins el període establert, que acaba el proper 31 de desembre.\nPer a la millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial, es va crear el fons de foment del Programa de barris amb l'objectiu de finançar projectes d'intervenció integral que tinguessin com a objectiu la millora urbanística, social i econòmica de veïnats. Es buscava impulsar-ne la rehabilitació global per evitar-ne la degradació i millorar les condicions dels ciutadans residents en aquestes àrees, tot afavorint la cohesió social. La convocatòria de 2010 que el Govern ha prorrogat preveia tres línies d'ajuts. D'una banda, el finançament de la meitat de tot el cost dels projectes d'11 municipis de més de 10.000 habitants, entre els quals hi ha Blanes i l'Escala, que projecten millorar els barris s'Auger-Sa Massaneda i el nucli antic, respectivament.\nLa segona línia d'ajuts es concreta en el 75% del pressupost de 14 projectes amb una població inferior a les 10.000 persones. En aquest bloc hi ha el nucli original de Campdevànol, el barri del pavelló i la connexió amb el carrer Fonderia de Ribes de Freser.\nDeures fets a Salt i Olot\nSalt, amb els projectes de rehabilitació del centre Salt 70, i el nucli històric d'Olot formaven part del tercer grup, amb subvencions equivalents a la meitat del cost d'unes actuacions que donen continuïtat a projectes endegats en convocatòries anteriors.\nTerritori i Sostenibilitat va recordar que al juliol ja va prorrogar la convocatòria de 2009.\nEl Govern català destina 800.000 euros a la reforma de la Casa Pastors.\nUn grup de veïns de la Font de la Pólvora entren a l'Ajuntament per protestar contra els talls de llum.\nEls centres de salut signen un conveni amb l'Associació de Dones.\nUn detingut i quinze identificats en una operació contra el tràfic de drogues en un bar de la Bisbal d´Empordà\nQuatre generacions a la granja Can Ribas: «Deixar perdre això em sabia greu»\nLa família de l´home mort per un cop de puny a Figueres busca testimonis dels fets\nBusquen l´autor d´un atropellament a un avi de 84 anys a Figueres que va fugir\nEl Girona aprèn a guanyar sense Stuani\nQuatre mil persones desfilen a la rua de Roses\nLocalitzades restes òssies humanes antigues a l´hospital Sant Jaume d´Olot\nEl centre de Platja d´Aro s´omple de festa, disfresses i confeti en la primera rua de Carnaval sense alcohol\nGirona, un mes després de l´aiguat: 3,6 milions en danys i afectacions encara evidents\nLes millores tecnològiques permeten al Trueta tractar cada cop més pacients amb cardiopaties congènites\nGran victòria i «average» per a l´Uni a Gernika\n«Estàvem convençuts que estaríem a l´altura tot i no disposar de Stuani»\nBOLO «Es pot fallar, però no pas baixar els braços com ho hem fet nosaltres»\nBrandon i Borja García responen per Stuani\ndes de montilivi Alcalá veu la cinquena groga i no jugarà a Anduva\nEl Llagostera vol trencar la mala dinàmica de resultats contra el cuer\nL´últim quart decanta el derbi de Copa Catalunya a favor del CEB Girona (57-68)


Vilapicina i la Torre Llobeta es prepara per estrenar ampliació de l’àrea verda – NouBarris.Net\nVilapicina i la Torre Llobeta es prepara per estrenar ampliació de l’àrea verda\n20 d'octubre de 2021 19 d'octubre de 2021 Informatius\tAparcament, àrea verda\nA partir del proper 2 de novembre el barri serà sencerament de pagament\nQueden menys de dues setmanes perquè entri en funcionament l’àrea verda número 26, la de Vilapicina i la Torre Llobeta. Fa un any que el barri disposa de places d’aparcaments per a residents, a la zona compresa entre els carrers d’Arnau d’Oms i la Meridiana. Ara s’està pintant i col·locant la senyalització a la resta de carrers del barri, com es pot veure a la fotografia del carrer de Serrano. En total l’Ajuntament comptabilitza en 649 les noves places d’aparcament regulat al carrer que s’estrenaran el proper dimarts 2 de novembre.\nAquesta segona fase d’implantació de l’àrea verda a Vilapicina i la Torre Llobeta arriba després de la bona valoració que s’ha fet de la primera. L’AV Torre Llobeta, tot i que va ser excèptica i reticent en un inici, ha acabat apostant per aquesta fórmula per protegir les places d’aparcament dels carrers del barri envers als veïns i veïnes d’altres zones.I és que els vehicles de les persones no residents a la zona 26 hauran de pagar la tarifa d’àrea verda que correspongui a l’etiqueta mediambiental del vehicle i només podran romandre un màxim de dues hores, mentre s’estigui dins l’horari regulat.\nPel que fa als residents, en cas de tenir empadronat un vehicle, no caldrà que facin cap gestió. Durant la segona quinzena d’octubre rebran als seus domicilis una carta informativa sobre la seva zona de resident i un fulletó informatiu.\nCom ja va passar a la fase anterior, és possible que l’àrea verda arrenqui sense que hi hagi parquímetres propers. En aquest cas, l’Ajuntament recomana descarregar al mòbil l’aplicació gratuïta “ONaparcar residents” per obtenir tiquets digitals des d’un dia -a un preu de 0,20 cèntims- a, com a màxim, fins a final d’any. En ser un tiquet digital, no és necessari col·locar el tiquet de paper al vehicle.\nVilapicina i la Torre Llobeta és le primer dels 13 barris de Nou Barris en tenir tot l’aparcament en carrer regulat. Districte de Nou Barris, però, ja va anunciar la intenció d’estendre la senyalització verda a gairebé tots els barris durant els propers dos anys. Tan sols Ciutat Meridiana, Torre Baró i Vallbona quedaran fora de la regulació, en principi.\n2 de novembre de 2021 Ampliació de l’àrea verda a Torre Llobeta i la Vilapicina\n12 de novembre de 2021 Acord per recuperar els aparcaments buits de Regesa a Torre Baró i la Trinitat Nova\n← Sandor Martín continua fent història\nTorre Baró estrena la nova pista poliesportiva del Campillo de la Virgen →


octubre 5, 2017 Actualitat 0 comentarios\nseptiembre 24, 2017 Actualitat 0 comentarios\nseptiembre 19, 2017 Actualitat 0 comentarios\nBenvolguts/es, Us convido a participar de manera activa a tots els actes de la nostra Festa Major i molt particularment que assistiu a la nostra…\nseptiembre 18, 2017 Actualitat 0 comentarios\nDamas y caballeros. Los Güibols llevábamos un año muy callados y eso no podía ser. Nuestro último concierto fallido por culpa de los elementos, contra…\nseptiembre 16, 2017 Actualitat 0 comentarios\nAquest divendres 15 de setembre a dos quarts de 8 del vespres a la Masoveria de can Tintorer recital poètico musical Lola Anglada, el traç…\nseptiembre 13, 2017 Actualitat 0 comentarios\nBenvolguts i benvolgudes, El CORRELLENGUA 2017 passarà per Esplugues el proper divendres 15 de setembre, a les 19.30h, a la Masoveria de Can Tinturé, Recital…\nseptiembre 7, 2017 Cultura 0 comentarios\nAnterior 1 … 4 5 6 7 8 9 10 … 67 Siguiente


Heu cercat Espai Espai Pàrquing Eliminar la restriccióEspai: Espai Pàrquing Població Tàrrega Eliminar la restriccióPoblació: Tàrrega\n2. Historia natural (eloxio do entusiasmo) [Dansa-teatre]\n3. Improv [Teatre de text]


Holiday home Blåvand 19 Vejers Strand Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Blåvand 19\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Vejers Strand, Holiday home Blåvand 19 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Blåvand 19 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Vejers Strand. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de bany, sauna. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home Blåvand 19.


La Trueta i l'Ajuntament de Berga organitzen un Concert Benèfic | Fundació Humanitària Dr. Trueta\nLa Trueta i l’Ajuntament de Berga organitzen un Concert Benèfic\n26 de febrer de 2009 5 de febrer de 2011\nL’Oficina tecnica del Pla d’inclusió Social de l’Ajuntament de Berga i la Fundació Humanitaria Dr. Trueta organitzen per al dissabte, 28 de Març, el primer Concert Benèfic “Premi Fet Solidari”.\nLa Fundació Dr. Trueta -Centre Especial de Treball Mn. Armengou-, entitat guanyadora del Premi al Fet Solidari 2008 que atorga l’Ajuntament de Berga, rebrà els fons obtinguts del concert, protaganitzat les actuacions de MAPS i de Roger Mas . El concert tindrà lloc a 2/4 de 10 del vespre al Teatre Municipal de la capital Berguedana.\nLes entrades es poden adquirir a 12€ comprades anticipadament a l’Oficina de Turisme Municipal (C/ Àngels, 7), les oficines de la Fundació Dr. Trueta (C/Barcelona, 23), Creu Roja (C/Barcelona, 26), Il·luminació Casa Magí (Pça. Viladomat, 11), Pizza Nyam (Pg. de la Indústria, 44) i Cal Negre (Pça. Sant Joan). El mateix dia del concert les entrades seran a 15€.\nDes de l’ajuntament de Berga, es vol que aquesta iniciativa de suport a les entitats que treballen en favor de la solidaritat i justicia social tingui continuitat i cada any s’entreguin els diners recaptats a l’entitat que -com la Trueta en aquesta ocasió-, hagin estat guanyadores del Premi al Fet Solidari.\n← Punt i final a la campanya solidària que Garden Tona va fer en favor de la Trueta\nEl Rotary Club del Berguedà premia la feina del CET Mossen Armengou que la Fundació Dr. Trueta té a Berga amb un concert benèfic →


Carta de l’assemblea de docents indignats del Front Marítim adreçada a la Sra. Consellera Irene Rigau\nCarta de l’assemblea de docents indignats del Front Marítim adreçada a la Sra. Consellera Irene Rigau0\n801 22/05/2015, 14:17 | | #Violència escolar, #Mobilitzacions,\nAvui, dia 20 de maig de 2015, l’assemblea de docents indignats del Front Marítim ens hem reunit per recordar el nostre company, Abel Martínez Oliva, compartir el dol que encara ens acompanya i reflexionar davant d’aquest fet tan greu, els seus motius i les seves conseqüències.\nCreiem que la mort de l’Abel és un fet puntual i extraordinari, però no pot servir per amagar que estem rebent contínues agressions psicològiques i, de vegades, fins i tot físiques per part dels nostres alumnes i les seves famílies.\nVolem remarcar que hi ha moltes agressions que queden a l’anonimat. Hi ha més denúncies de les que sabem i també no totes les agressions han acabat en denúncia, bé per pressions o bé perquè, per desgràcia, hem anat assumint que les agressions formen part de la nostra feina.\nDes de la secundària, detectem, en massa casos, una falta d’autonomia dels alumnes, que fa palesa una sobreprotecció de molts alumnes o, en el cas oposat, un abandonament de la seva educació per part de les famílies deixant a l’escola una tasca que de natural els correspondria a ells.\nAixí, detectem en molts casos una falta de valors i de límits i una molt baixa tolerància a la frustració. Tot això desemboca en una evident crisi d’autoritat, tant a l’àmbit familiar, educatiu i, fins i tot, institucional. A més a més, els nostres alumnes ens demanen atenció exclusiva, que des de l’escola no podem facilitar donat que no som ni psiquiatres ni psicòlegs, ni és la nostra tasca.\nFinalment, voldríem recordar que les condicions en què treballem han empitjorat considerablement en els últims quatre anys: augment d’hores lectives, augment de ràtios, reducció d’equips psicopedagògics i d’atenció a la diversitat, precarietat laboral dels interins i substitucions no cobertes. No podem oblidar que aquestes condicions no afavoreixen precisament la recerca de solucions.\nAvui fa un mes que van prendre la vida de l’Abel. Continuem pensant que ha estat sobtat, injust i cruel. També continuem pensant que tant la consellera Rigau com els mitjans de comunicació no l’han tractat gens bé: han posat èmfasi en l’alumne i han ignorat a la veritable víctima, que és el nostre company, l’Abel. Però ara li donen medalles.\nSignat per tots els departaments de l’Institut Front Marítim


L’hemeroteca torna a deixar en ridícul Mariano Rajoy | VilaWeb\nL’hemeroteca torna a deixar en ridícul Mariano Rajoy\nUn vídeo demostra que el president espanyol va mentir dient a l'Audiència Nacional espanyola que mai no havia portat 'cap qüestió de comptabilitat'\nLa setmana passada es va produir una imatge històrica. Mariano Rajoy es va convertir en el primer president del govern espanyol a declarar davant dels magistrats de l’Audiència Nacional espanyola; en aquest cas, com a testimoni. Durant la declaració, Rajoy va respondre a preguntes sobre el cas Gürtel, els sobresous dels alts càrrecs del PP registrats als papers de l’ex-tresorer del partit Luis Bárcenas i el finançament irregular que va dur la formació a ser investigada com a persona jurídica.\nLes respostes de Rajoy es van caracteritzar per la manca de concreció. En més d’una ocasió, va respondre que no sabia o no recordava allò que li demanaven. En un moment, fins i tot, va dir: ‘No m’he ocupat mai de cap qüestió de comptabilitat’. Doncs bé, el compte de Twitter Maldita Hemeroteca, del programa ‘El Objetivo‘ de La Sexta, ha fet públic un vídeo del febrer del 2000 en què Rajoy detallava fil per randa les despeses de la campanya electoral dels populars d’aquell any. Aleshores Rajoy era ministre d’Educació i Cultura espanyol.\n— MALDITA HEMEROTECA (@Mhemeroteca) July 31, 2017


1er CAMPIONAT DE TRUC\n3er PREMI NINOT FALLER INFANTIL - Secció Primera -\n3er PREMI NINOT FALLER – Secció Especial -\n1er PREMI MILLOR COMPARSA INFANTIL\nPREMI MILLOR GRUP ESCENIC CAVLCADA DEL NINOT\n1er PREMI A LA MILLOR COMPARSA CAVALCADA DEL NINOT\n3er PREMI MILLOR LLIBRET DE FALLES\n2on PREMI ENGINY I GRÀCIA\n2on PREMI MILLOR ESCENA DE MONUMENT\nAccèsit PREMI MONUMENT INFANTIL – Secció Primera -\n2on PREMI MONUMENT – Secció Especial -\nNomenament República Argentina\nLA FALLA REPÚBLICA ARGENTINA VA NOMENAR LES SEUES FALLERES MAJORS\nEl divendres dia 15 de setembre, la Falla República Argentina va nomenar les seues falleres majors per a l’exercici 2017-2018, Cristina Duet Franco i Gala Soler Sánchez. L’acte es va celebrar al casal de la comissió, que es trobava ple de gom a gom. Les falleres majors van estar acompanyades pels seus presidents, José Ramón Gozalbes Moracho i Víctor Fitó Tormo respectivament.\nActes Agost 2017\nEn aquest mes d'Agost en el que l'activitat fallera pareix minvar, ha estat un mes frenètic, per a les falleres majors de Xàtiva i les comissions falleres.\nEl passat 2 d'Agost, l'Alcalde de la ciutat, Roger Cerdà i Boluda, va telefonar les que a partir del pròxim 5 de Novembre, seran les màximes representants del col·lectiu faller Xativí, Andrea Torres i Nerea Serrano, sent les Falleres Majors de Xàtiva, Carla Sanchis i Teresa Aparicio, les primeres en donar l'enhorabona a Andrea i Nerea, en nom de tots els fallers de Xàtiva.\nLa nit del 4 d'Agost, les Falleres Majors de Xàtiva i les seues dames d'Honor i acompanyants, varen participar en la tradicional ronda a la Mare de Déu, a la plaça de la Seu i sense quasi parar, l'endemà, que té lloc la festivitat de la patrona de la ciutat, participaren junt amb falleres majors de les diferents comissions de la ciutat, a la processó en honor a la patrona.\nDiferents comissions de la ciutat, han organitzat activitats emmarcades dins del programa de fira, així comissions com Ferroviària, amb la seua matinal o Tetuan, amb el campionat de truc, són ja un clàssic dins dels actes de fira d'altres han muntat xiringuitos tant de menjar com de beguda al llarg del reial de la fira, sent un punt d'encontre de fallers i turistes de la ciutat, sent aquestes, ferroviària, república argentina, espanyoleto, benlloch, sant jaume, raval, joan ramon jimenez, corts valencianes, selgas tovar i sant jordi.\nLes comissions de sant Feliu i Espanyoleto, realitzaren representacions teatrals, a la glorieta jose espejo, el passat 19 d'Agost, sent un referent teatral de la fira.\nLes Màximes representants del col·lectiu, visitaren la ciutat de Jumilla per participar a la tradicional ofrena de raïm, estigueren presents a la presentació de la reina de la fira Laura Hernández.\nEl passat 19 d'agost, els presidents i falleres majors de les diferents comissions de la ciutat, realitzaren el típic esmorzar de fira, del nostre col·lectiu, passant una jornada amena i que tots junts van gaudir com a xiquets.\nSense quasi parar, el 20 d'Agost, les Juntes locals que conformen el G6 i les respectives falleres majors, visitaren la ciutat de Xàtiva, on Carla i Teresa, varen estar autentiques ambaixadores, de la Fira D'Agost.\nAl següent enllaç podràs veure les fotos de tots els actes..\nJocs de Saló Classificació\nFes clik a la notícia per consultar, els resultats de l'última jornada dels jocs de saló i la classificació fins al moment.\nResultats 2º Jornada Jocs de Saló\nJa es coneixen els resultats de la 2º jornada dels jocs de saló. Vols conèixer els resultats?, fes clik a la notícia.\nINAGURACIÓ I RESULTATS JOCS DE SALÓ\nDimarts, va tindre lloc la inauguració dels jocs de saló de les falles 2018, amb la presència de la fallera major de Xàtiva, CARLA SANCHIS, qui junt amb la seua cort, va desitjar sort a tots els participants i així dona inici a aquesta competició, que tant agrada als fallers.\nDesprés de la I jornada, ja tenim els primers resultats, que pots vore al cos de la notícia.\nConsulta els premis de les Falles 2017\nClassificació de grups Futbol Sala Faller\nAcí teniu les classificacions de la fase de grups del Futbol Sala Faller Masculí.\nEls quarts de final es jugaran aquest dijous: V. Carme - Sant Jordi (22:15) i Benlloch - Molina (23:15); i aquest divendres R. Argentina - Selgas (22:30) i Passeig - Raval (23:30).\nRepública Argentina presentà a les seues Falleres Majors\nEl proppassat 7 de gener ve tenir lloc la presentació de les falleres majors de República Argentina per a l’exercici 2016-17, Esther Pardillos Baldrés i Clàudia Valor Gozalbes, i llurs corts d’honor al Gran Teatre de Xàtiva. L’acte va començar amb la part protocol·lària que, conduïda com a presentadora per Cèlia Colomer, va comptar amb la presència del president José Ramón Gozalbes Moracho i del president infantil, Emili Navalón Ferrando. Com a mantenidors van actuar Adelino Pardillos i Eva Gozalbes.\nLa presentació va cloure amb un musical, Priscil·la, interpretat per un nombrós elenc del sector més jove de la comissió.\nResultats i classificacions Futbol Sala Faller Masculí a falta d'una jornada\nDesprés d'una modificació esdevinguda per una errada, aquestos són els resultats i les classificacions dels grups masculins del Futbol Sala Faller a falta d'una jornada de la conclussió de la fase de grups. Tot per decidir !\nComiat i proclamació de la Falla República Argentina\nEl proppassat dissabte 3 de desembre, la Falla República Argentina va celebrar l'acte de proclamació de les seues falleres majors per a l'exercici 2016-2017. En la cerimònia, celebrada als salons del Cercle Xativí, el president de la comissió, José Ramón Gozalbes Moracho, va proclamar com a fallera major de la comissió Esther Pardillos Baldrés, ensems que el president infantil, Emili Navalón Ferrando, designava com a fallera major infantil de República Argentina Clàudia Valor Gozalbes. A més a més, l'acte va servir com a comiat de les les falleres majors de l'any passat, Patrícia Martínez Casanova i Lucía Ferrer Esplugues.\nAquest dissabte, l'Albereda de Xàtiva acull la tradicional cavalcada del ninot, que s'iniciarà a les 20:30 hores des de l'Avinguda de Selgas. En aquest acte, les dinou comissions de la ciutat desfilaran mostrant les seues respectives carrosses i comparses, amb la finalitat de fer crítica i sàtira de l'actualitat.\nPrimerament desfilarà la Fallera Major de Xàtiva i la seua Cort, i a continuació l'ordre de les comissions, com cada any, serà l'invers al de la posició aconseguida en l'última edició, sent la guanyadora, l'última en desfilar:\nBenlloch Alixandre VIé, Plaça del Mercat, Sant Feliu, Murta Maravall, Sant Jaume, El Cid Plaça de la Trinitat, Corts Valencianes, Joan Ramon Jiménez, Passeig Cardenal Serra, Verge del Carme, Tetuan Porta de Sant Francesc, Sant Jordi, Selgas Tovar, Abú Masaifa, República Argentina, Espanyoleto, Raval, Molina Claret i Ferroviària.\nRecepció dels ninots indultats 2016\nAquest divendres 2 de setembre, a partir de les 20:30 hores, tindrà lloc al Museu Faller de Xàtiva la recepció dels ninots que van ser indultats en l'anterior exercici, ambdós de la Falla República Argentina.\nTambé es penjaran les reproduccions del millor llibre (República Argentina) i millor coberta de llibre (Molina Claret) i es descobrirà el quadre d'honor de les Falles 2016.\nFase final dels Jocs de Saló\nEls Jocs de Saló arriben a la seua fase final. Aquest dimarts es juguen els quarts de final a parxís i dòmino, les semifinals a truc i bac i l'última jornada als escacs. Molta sort !\nJocs de Saló. Jornada 8\nÚltima jornada en parxís i dòmino, per tal de conèixer els enfrontaments de quarts. Als escacs tan sols resten dues partides i al truc i bac ja coneixem les semifinals.\nResultats jocs de saló jornada 7\nConsulta els resultats i classificacions dels Jocs de Saló després de set jornades, així com els enfrontaments de quarts en truc i bac.\nSeccions Falles 2017\nResultats jocs de saló jornada 6\nConsulta els resultats i les classificacions dels Jocs de Saló després de sis jornades. Ja tenim el primer campió, els primers classificats i hui es disputen les últimes partides d'alguns grups.\nResultats jornada 5 Jocs de Saló\nConsulta els resultats i les classificacions dels Jocs de Saló després de la Jornada 5.\nRepública Argentina, ja té les seues Falleres Majors per a l'exercici 2016-2017\nEl passat divendres 10 de juny de 2016, la Falla República Argentina, sota la presidència de José Ramón Gozalbes Moracho, va presentar les falleres majors de la comissió per a l’exercici 2016-2017, Esther Pardillos Baldrés, qui exercirà el càrrec de fallera major; i Clàudia Valor Gozalbes, que serà la fallera major infantil.\nL’acte es va celebrar en un casal ple de gom a gom i en ell, les noves falleres majors van dirigir les seues primeres paraules a la comissió. També s'hi va fer públic el nom del president infantil, càrrec que ocuparà enguany Emili Navalón Ferrando qui, a més a més, és company d'escola de Clàudia. El president va cloure l’acte donant les gràcies i l’enhorabona a les falleres i a llurs famílies.\nResultat Jornada 4 Jocs de Saló\nJa podeu consultar els resultats i les classificacions després de la jornada 4, així com la pròxima jornada dels Jocs de Saló.\nNOTA: Les classificacions han sofert modificacions degut a errades en jornades anteriors que ja han estat subsanades.\nResultat jornada 3 dels Jocs de Saló\nConsulta els resultats de la jornada 3 dels Jocs de Saló, així com les partides del proper dimarts 7 de juny.\nResultats dos primeres jornades Jocs de Saló\nConsulta els resultats de les dos primeres jornades dels Jocs de Saló i les partides que es disputaran a la jornada de hui.\nRelació PREMIS 2016\nEntra per conèixer la relació de tots els PREMIS 2016.\nTwitter República Argentina\nVisita el twitter de la Falla República Argentina


Controlada la fuita d'àcid clorhídric del polígon de Can Comelles - Setsetset\nControlada la fuita d'àcid clorhídric del polígon de Can Comelles\nDivendres, 12 d'agost de 2016 a les 09:00h\nEls bombers ja han donat per estabilitzada la fuita d'àcid clorhídric que s'ha donat aquesta matinada en una nau de l'empresa Quality Chemicals de la zona industrial de Can Comelles. L'avís de l'escapament l'ha donat un vigilant d'una fàbrica veïna que ha notat coïssor als ulls i a la gola cap a les dues de la matinada. De seguida la policia local ha alertat als Bombers i Protecció Civil ha activat el pla d'emergències exterior del sector químic (Paseqcat).\nL'àcid clorhídric evaquat tenia una concentració del 35% i estava emmagatzemat en un dipòsit de 20.000 litres malgrat que en el moment de la fuga només n'hi havia una quarta part. Segons els Bombers, dels aproximadament 5.000 litres de la substància bona part ja s'ha evaporat i la resta està continguda entre dues naus fins que s'acabi de trasvessar a una zona segura.\nL'alcalde, Eduard Rivas ha informat de que "la situació ja està controlada i no hi ha cap risc pels veïns i veïnes d'Esparreguera". Malgrat això, Protecció Civil demana que ningú s'acosti a la zona si no és imprescindible i que si algú notés picor als ulls i/o a la gola tanqui portes i finestres i avisi al 112. El vessament no ha afectat ni la riera de Can Dalmases ni el trànsit de l'autovia A2.


La Boheme - Diari el Jardí de Sant Gervasi i Sarrià\nInici La Boheme\n15 juny, 2021 @ 7:00 pm Europe/Madrid Franja horària\nla Bonanova òpera Sant Gervasi xerrada\nConta’m una òpera: La Boheme, amb Maria José Anglès (Musicològics).\nAquesta òpera en quatre actes, amb música de Giacomo Puccini i llibret de Giuseppe Giacosa i Luigi Illica, està basada en Scènes de la vie bohême de Henri Murger. La història entre Mimi i Rodolfo i la fatalitat del destí de Mimi fan que aquesta coneguda òpera sigui una de les més representades. L’estrena absoluta va ser el 1986 a Torí, sense gaire èxit, a Barcelona es va estrenar el 1898 al Gran Teatre del Liceu.\nActivitat gratuïta. Cal reservar entrada telefonant o per internet (obrim la reserva de places una setmana abans de l’activitat)\nEnllaç al web: https://ajuntament.barcelona.cat/ccivics/perepruna/p/40573/la-bohme-de-giacomo-puccini


Viu la cursa Prevent MoonRunning 2018, solidaritat i esport garantits! - Tots som UOC!\nEt convidem a participar en la cursa solidària i inclusiva Prevent MoonRunning 2018, que se celebrarà a Sant Andreu de Llavaneres el proper dissabte 30 de juny i que promou la pràctica de l’esport per a tothom.\nAl parc de Ca l’Alfaro, punt de sortida de la Prevent Moonrunning, hi haurà exhibicions d’esport adaptat, música i activitats per a nens i nenes, les quals completaran aquesta jornada en què tothom té cabuda, amb una vocació clarament festiva a l’entorn de l’esport, la inclusió i la solidaritat.\nHi haurà circuits de diferents distàncies i totalment adaptats perquè hi puguin participar persones amb discapacitat o sense:\nPrevent MoonRunning Kids: cursa a peu per als més petits formada per petites distàncies segons les edats (de 4 a 12 anys)\nPrevent MoonRunning 5k: cursa urbana\nPrevent MoonRunning Trail 8k: cursa de muntanya\nPrevent MoonRunning Trail 15k: cursa de muntanya\nPots inscriure’t en qualsevol de les modalitats aquí.\nEl 100% de les inscripcions es destinaran als projectes socials del Campus de Natació i Futbol per a nenes i nens amb paràlisi cerebral i a l’associació Llavaneres contra el Càncer.\nProperament la UOC signarà un conveni de col·laboració amb la Fundació Prevent, entitat sense ànim de lucre que treballa per millorar la qualitat de vida de les persones amb discapacitat i per la seva inclusió social des de l’accés al treball i la formació i la pràctica de l’esport.\nMou-te per l’esclerosi múltiple, molt més que una cursa solidària! 18/04/2018


Le russe (en russe Русский) est une langue appartenant au groupe slave oriental de la famille des langues indo-européennes, auquel appartiennent aussi l'ukrainien et le biélorusse. Il compte plus de 280 millions de locuteurs (comme langue maternelle ou langue seconde).\nLe russe (en russe Русский) est une langue appartenant au groupe slave oriental de la famille des langues indo-européennes, auquel appartiennent aussi l'ukrainien et le biélorusse. Il compte plus de 280 millions de locuteurs (comme langue maternelle ou langue seconde). Il est la langue officielle de la Fédération de Russie et l'une des langues officielles des républiques de Biélorussie, du Kazakhstan et du Kirghizistan, langue de communication au sein de la Communauté des États indépendants (CEI), dominante dans certaines régions d'Ukraine (notamment le Sud et l'Est ukrainien ainsi que la capitale Kiev). Il est également une des langues officielles de l'ONU.Il est régi par l'Académie des sciences de Russie (russe : Росси́йская Акаде́мия Нау́к).\nEl idioma ruso (ruso: русский язык, romanización: russki yazyk, pronunciación: [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk]) es una lengua indoeuropea de la rama eslava oriental, e idioma oficial en Rusia, Bielorrusia, Kirguistán, Kazajistán, Abjasia y Osetia del Sur; de amplio uso en Ucrania (lengua materna del 77% de la población en Crimea, 75% en la provincia de Donetsk, 69% en la provincia de Lugansk), siendo cooficial en algunas regiones y ciudades como la República Autónoma de Crimea; de amplio uso en Estonia y Letonia (cuyas poblaciones están compuestas entre un cuarto y un tercio por rusoparlantes) y de facto oficial en Transnistria (región de Moldavia).Además, es uno de los seis idiomas oficiales de la ONU.Es hablado también por importantes sectores de la población de las otras naciones alguna vez pertenecientes a la Unión Soviética.Es el más hablado entre los idiomas eslavos, y el séptimo entre todos los idiomas del mundo (por número de hablantes nativos), siendo el cuarto idioma más hablado del mundo teniendo en cuenta los hablantes totales.\nEl rus és la llengua eslava més parlada i que per tant pertany al grup de les llengües indoeuropees. A partir del segle X en trobem les primeres restes d'escriptura. Tot i que conserva la majoria de l'estructura comuna de les paraules eslaves, el rus modern conté una gran quantitat de vocabulari d'origen internacional per la política, la ciència i la tecnologia. És una llengua d'importància política al segle XX, essent un dels idiomes oficials de les Nacions Unides.El rus és l'idioma més estès geogràficament d'Euràsia, així com l'idioma natiu més gran d'Europa, amb una estimació d'entre 150 i 180 milions de parlants nadius, que el situen com el setè idioma més parlat al món per nombre de parlants nadius. Així mateix és el quart idioma pel nombre total de parlants.El rus s'escriu amb una versió moderna de l'alfabet ciríl·lic, que està composta per 33 caràcters. Aquest alfabet fou ideat entre els segles IX i X a partir de l'alfabet grec. Actualment, és l'alfabet comú de les llengües eslaves i també l'utilitzen altres llengües.És un idioma oficial a Rússia, Bielorússia, Kirguizistan, Kazakhstan, Abkhàzia i Ossètia del Sud; d'ampli ús a Ucraïna (llengua materna d'un 52% de la seva població), sent cooficial en algunes regions i ciutats com Crimea (República Autònoma de Crimea); d'ampli ús a Estònia i Letònia (que tenen entre un quart i un terç de població russoparlant) i de facto oficial a Transnistria (regió de Moldàvia). A més, és un dels sis idiomes oficials de l'ONU. És parlat també per importants sectors de la població de les altres nacions que alguna vegada van pertànyer a la Unió Soviètica.L'educació en rus és encara una opció freqüent per a molts dels nadius o estudiants de rus en moltes de les antigues repúbliques soviètiques. El 97% dels estudiants d'educació pública a Rússia, 75% a Bielorússia, 41% al Kazakhstan, 24% a Ucraïna, el 23% al Kirguizistan , 21% a Moldàvia, 7% a l'Azerbaidjan i 5% a Geòrgia reben totes o la majoria de les classes en rus. La llengua estàndard està basada en el dialecte moscovita.Les llengües més similars al rus, lingüísticament parlant, són el bielorús i l'ucraïnès, llengües amb les quals forma la branca oriental de les llengües eslaves.\n러시아어(русский язык 루스키 야지크[*], 문화어: 로씨야어, 듣기 )는 인도유럽어족의 동슬라브어군에 속한 언어이며 슬라브어파의 언어 중 가장 많이 쓰이는 언어이자, 러시아의 공용어이기도 하다. 키릴 문자로 기록하며, 33개 정도의 알파벳을 가지고 있다.\nBahasa Rusia (русский язык, russkiy yazyk, diucapkan [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk]) adalah bahasa Slavia yang utamanya dituturkan di Rusia, Belarus, Uzbekistan, Kazakhstan, dan Kirgizstan. Bahasa ini tidak resmi namun juga banyak dituturkan di Ukraina, Moldova, Latvia, Tajikistan, Turkmenistan, Estonia dan negara-negara lain yang pernah menjadi bagian dari Uni Soviet.Dengan jumlah penutur sebanyak 278 juta jiwa, bahasa Rusia merupakan bahasa terbesar kelima dari segi jumlah penuturnya setelah bahasa Mandarin, Inggris, Spanyol, dan Hindi. Bahasa ini juga menjadi bahasa resmi PBB dan badan-badan khususnya selain bahasa Arab, Perancis, Mandarin, Inggris, dan Spanyol. Selain itu, bahasa Rusia juga digunakan sebagai bahasa resmi Persemakmuran Negara-negara Merdeka.\nRussian (ру́сский язы́к, russkij jazyk, pronounced [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk]) is a Slavic language spoken primarily in the Russian Federation, Belarus, Kazakhstan, and Kyrgyzstan. It is an unofficial but widely spoken language in Ukraine, Moldova, Latvia, Lithuania, Estonia, and to a lesser extent, the other countries that were once constituent republics of the Soviet Union and former participants of the Eastern Bloc. Russian belongs to the family of Indo-European languages and is one of the three living members of the East Slavic languages. Written examples of Old East Slavonic are attested from the 10th century onwards.It is the most geographically widespread language of Eurasia and the most widely spoken of the Slavic languages. It is also the largest native language in Europe, with 144 million native speakers in Russia, Ukraine and Belarus. Russian is the 8th most spoken language in the world by number of native speakers and the 5th by total number of speakers. The language is one of the six official languages of the United Nations.Russian distinguishes between consonant phonemes with palatal secondary articulation and those without, the so-called soft and hard sounds. This distinction is found between pairs of almost all consonants and is one of the most distinguishing features of the language. Another important aspect is the reduction of unstressed vowels. Stress, which is unpredictable, is not normally indicated orthographically though an optional acute accent (знак ударения, znak udareniya) may be used to mark stress (such as to distinguish between homographic words, for example замо́к (meaning lock) and за́мок (meaning castle), or to indicate the proper pronunciation of uncommon words or names).\nErrusiera (ру́сский язы́к, russkij jazyk, ˈruskʲɪj jɪˈzɨk ahoskatua) indo-europar hizkuntzara da, Errusian eta beste hainbat estatutan ofiziala dena eta mundu osoan 285 milioi hiztun dituena. Idatzizko adibideak X. mendetik ageri dira.Bere inflexio-sintetikoaren forma gordetzen zuen bitartean eta Eslavo komunaren hitz baseak, errusiera modernoak gelditu zen politika internazionalaren arloan, zientzia arloan eta baita teknologian ere. Esaten da, politika arloaren hizkuntzarik garrantzitsuena XX. mendean errusiera izan zela eta, beraz, errusiera hizkuntza ofiziala da Nazio Batuetan.\nDie russische Sprache (Russisch, früher auch Großrussisch genannt; im Russischen: русский язык, [ˈru.skʲɪj jɪˈzɨk], deutsche Transkription russki jasyk, wissenschaftliche Transliteration gemäß ISO 9:1968 russkij jazyk, Aussprache?/i) ist eine Sprache aus dem slawischen Zweig der indogermanischen Sprachfamilie. Mit insgesamt etwa 280 Mio. Sprechern, davon ca. 160 Mio. Muttersprachlern, ist sie die am meisten verbreitete Sprache in Europa und gilt als eine der Weltsprachen. Sie spielt die Rolle der Lingua franca im postsowjetischen Raum und hat in mehreren seiner Staaten den Status einer Amtssprache.Die eng mit dem Weißrussischen, Ukrainischen (früher auch als Kleinrussisch bezeichnet) und Russinischen verwandte Sprache wird mit dem kyrillischen Alphabet geschrieben, wobei es bestimmte russische Erscheinungsformen gibt. Die russische Standardsprache beruht auf den mittelrussischen Mundarten der Gegend um Moskau. Sie ist die Originalsprache zahlreicher bedeutender Werke der Weltliteratur. Die Wissenschaft, die sich mit der russischen Sprache und der umfangreichen russischen Literatur beschäftigt, heißt Russistik.\nLa lingua russa (in russo: русский язык[?], traslitterato: russkij jazyk [ˌruˑskʲijɪᵊˈzɨk] ) è una lingua slava orientale parlata in Russia e in svariate ex-repubbliche dell'Unione Sovietica.\nРу̀ски езѝк (ру́сский язы́к ру́сский язы́к ) - географски най-разпространеният език в Евразия, също така е и най-използваният славянски език в света, говорен от около 260 000 000 души. През 20 век той придобива голямо политическо значение и днес е официален език на няколко държави - Русия, Казахстан, Беларус, Киргизстан и региони в други страни (Приднестровие, Абхазия, Южна Осетия), както и на Организацията на обединените нации.Руският е индоевропейски език, част от източнославянската група, включваща още три говорени и днес езика - беларуски, русински и украински. Макар да запазва източнославянската синтетично-флексионна структура и общославянската лексикална основа, съвременният руски включва и голям брой чужди думи от областите на политиката, науката и техниката. Официален е в четири държави, в самоуправляващата се монашеска общност Атон, както и в някои градове в Украйна. Езикът е официален и за органицации като ООН, Червения кръст, ОНД и ШОС.\nRuština (Rusky: zvuk русский язык [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk]) je nejužívanější slovanský jazyk.\nAz orosz nyelv (oroszul русский язык, latin betűs átírása: russkij jazyk, magyar átírása: russzkij jazik; régies elnevezése nagyorosz nyelv) a legtöbb, mintegy 145 milliónyi anyanyelvi beszélővel rendelkező szláv nyelv, ennélfogva világnyelv. Az ukrán nyelvvel (régiesen kisorosz nyelv), a fehérorosz nyelvvel, valamint a ruszin nyelvvel együtt a keleti szláv nyelvek közé tartozik. Az orosz nyelv nyelvjárási tagoltsága a nagy területi kiterjedéshez képest viszonylag kicsi, az irodalmi nyelv a moszkva-környéki középorosz nyelvjárásokra épül. Az orosz nyelv széles körben elterjedt a tudományok és kulturális érintkezés terén is.\nO russo (em russo: русский язык, russkiy yazyk, AFI: [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk], lit. "língua russa") é uma língua eslava falada como língua materna na Rússia, Bielorrússia, Ucrânia, Cazaquistão e Quirguistão, e utilizada amplamente, embora sem caráter oficial, na Letônia, Estônia e nos diversos outros países que formavam as repúblicas constituintes da extinta União Soviética.Idioma mais difundido, em termos geográficos, de toda a Eurásia, a mais falada das línguas eslavas e a língua materna mais falada na Europa, o russo pertence à família linguística indo-europeia, e é um dos três (ou quatro, com a inclusão do russino) membros ainda existentes das línguas eslavas orientais; foram encontrados exemplos de inscrições feitas no antigo eslavônico oriental que datam do século X. O idioma é atualmente uma das seis línguas oficiais da Organização das Nações Unidas.A literatura russa é particularmente rica e inclui célebres escritores de diversos períodos, como Alexandre Pushkin, Nicolau Gogol, Fiodor Dostoiévski, Leão Tolstói, Anton Tchekhov, Máximo Gorki, Vladimir Maiakovski e Boris Pasternak. Por conta da grande influência da União Soviética e Rússia nas ciências, uma grande quantidade de textos científicos também é encontrada em russo, que atualmente é a segunda língua mais popular da Internet. O russo distingue entre os fonemas consonantais que têm articulação secundária palatal e aqueles que não têm, os chamados sons suaves e duros. Esta distinção pode ser encontrada em quase todas as consoantes, e é uma das características mais marcantes do idioma. Outro aspecto importante é a redução das vogais átonas, semelhante a outros idiomas ocidentais, como o inglês. O acento tônico, que não é regular, não costuma ser indicado ortograficamente, embora um acento agudo opcional possa ser utilizado para indicar o acento tônico, com a finalidade de distinguir palavras de grafia idêntica ou indicar a pronúncia correta de palavras ou nomes pouco comuns. Outra característica relevante é o papel essencial e imprescindível exercido pela complexa gramática na língua. A escrita destaca-se pelo uso do alfabeto cirílico.\nJęzyk rosyjski (ros. русский язык, russkij jazyk; dawniej też: język wielkoruski) – język należący do grupy języków wschodniosłowiańskich. Posługuje się nim jako pierwszym językiem około 145 mln ludzi, ogółem (według różnych źródeł) 250-300 mln. Jest językiem urzędowym w Rosji, Kirgistanie i na Białorusi, natomiast w Kazachstanie jest językiem oficjalnym. Jest jednym z pięciu języków oficjalnych i jednocześnie jednym z sześciu języków konferencyjnych Organizacji Narodów Zjednoczonych. Posługuje się pismem zwanym grażdanką - graficzną odmianą cyrylicy powstałą na skutek jej upraszczania.W czasach ZSRR język rosyjski był nauczany obowiązkowo we wszystkich krajach Układu Warszawskiego. Współcześnie stracił tam nieco na znaczeniu ze względu na wyparcie go ze szkół przez języki Europy Zachodniej takie jak angielski, czy też niemiecki, utratę znaczenia obszarów rosyjskojęzycznych pod względem gospodarczym, kulturowym, naukowym i militarnym oraz przez rządowe akcje skierowane przeciw używaniu języka rosyjskiego (kraje bałtyckie, Ukraina, Gruzja). Według badań Eurostatu jest to jednakże wciąż jeden z najpopularniejszych języków obcych znanych Polakom).Język rosyjski używany jest również w krajach, w których nie ma on statusu oficjalnego. Są to: Ukraina, Stany Zjednoczone, Łotwa, Izrael, Uzbekistan, Brazylia, Mołdawia, Kanada, Estonia, Litwa, Niemcy, Azerbejdżan, Armenia, Turkmenistan, Tadżykistan, Grecja, Australia, Rumunia, Finlandia i Polska.\nРу́сский язы́к относится к восточной группе славянских языков, принадлежащих индоевропейской семье языков. Национальный язык русского народа. Он является восьмым языком в мире по численности владеющих им как родным и пятым языком в мире по общей численности говорящих. Русский язык — официальный язык Российской федерации, основной язык международного общения в центральной Евразии, в Восточной Европе, в странах бывшего Советского Союза, один из рабочих языков ООН. Он является наиболее распространённым славянским языком и самым распространённым языком в Европе — географически и по числу носителей языка как родного. Занимает четвёртое место среди самых переводимых языков, а также — седьмое место среди языков, на которые переводится большинство книг. В 2013 году русский язык вышел на второе место среди самых популярных языков Интернета.Для фонологического строя русского языка характерны разветвлённая система согласных фонем (37 фонем, в большинстве своём парных по признакам твёрдости-мягкости и глухости-звонкости) и значительно менее сложная, исторически упростившаяся, система гласных (всего 6 фонем) при разнообразии позиционных видоизменений и тех, и других. Слоговыми являются обычно[уточнить] гласные звуки. Ударение — динамическое, или силовое (один из слогов словоформы — ударный — выделяется среди прочих более напряжённой артикуляцией), разноместное (не прикреплённое к какому-либо определённому слогу по отношению к началу или концу словоформы), подвижное (в разных формах одного слова могут быть ударными разные слоги и разные морфемы). Русский язык согласно морфологической типологии относится к флективным синтетическим языкам, то есть грамматические значения лексем в нём передаются с помощью аффиксов, несущих одновременно несколько грамматических значений, например, для существительных окончания несут информацию о роде, числе и падеже словоформы. Комплекс наук о русском языке называется лингвистической русистикой, которая является частью более широкой страноведческой дисциплины, называемой русистикой.\nRusça (русский язык , okunuşu: ruskiy yazık), Slav Dillerinden, Avrasya'da yaygın olarak konuşulan bir dil.Rusça, Beyaz Rusça ve Ukraynaca ile birlikte Hint-Avrupa dil ailesinin Slav Dilleri grubunun Doğu Slav Dilleri alt grubuna girer. 20. yüzyılda politik açıdan önemli bir dil olan Rusça, Birleşmiş Milletlerin resmi dillerinden biridir. Rusça dünya üzerinde en çok konuşulan 7. dildir. Rusça Kiril alfabesini kullanır. Çünkü Latin harfleri Rus dilindeki tüm sesleri ifade etmek için yeterli değildir. Rusça'da vurgu çok önemlidir. Rus dilindeki kelimelerdeki vurgunun hiçbir kuralı yoktur. Bu yüzden kelimeleri öğrenirken vurguyu da ezberlemek gerekir. Rusça sözcüklerde vurgunun belli bir yeri yoktur. DolayısıyӀa sözcükleri öğrenirken vurguyu ve telaffuzu doğru öğrenmek önemlidir. Rusça kelime okunuş vurgu bulunduğu yere bağlı olarak değişebilir. Mesela: золото [zólata] - золотой [zalatóy]\nsuivi d'un « Précis de déclinaison et de conjugaison russes », et d'« Éléments de phonétique russe »\nWiktionnaire en russe\nÉditions d'État des dictionnaires étrangers et nationaux\nEl rus és la llengua eslava més parlada i que per tant pertany al grup de les llengües indoeuropees. A partir del segle X en trobem les primeres restes d'escriptura. Tot i que conserva la majoria de l'estructura comuna de les paraules eslaves, el rus modern conté una gran quantitat de vocabulari d'origen internacional per la política, la ciència i la tecnologia.\nDie russische Sprache (Russisch, früher auch Großrussisch genannt; im Russischen: русский язык, [ˈru.skʲɪj jɪˈzɨk], deutsche Transkription russki jasyk, wissenschaftliche Transliteration gemäß ISO 9:1968 russkij jazyk, Aussprache?/i) ist eine Sprache aus dem slawischen Zweig der indogermanischen Sprachfamilie. Mit insgesamt etwa 280 Mio. Sprechern, davon ca. 160 Mio. Muttersprachlern, ist sie die am meisten verbreitete Sprache in Europa und gilt als eine der Weltsprachen.\nO russo (em russo: русский язык, russkiy yazyk, AFI: [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk], lit.\nJęzyk rosyjski (ros. русский язык, russkij jazyk; dawniej też: język wielkoruski) – język należący do grupy języków wschodniosłowiańskich. Posługuje się nim jako pierwszym językiem około 145 mln ludzi, ogółem (według różnych źródeł) 250-300 mln. Jest językiem urzędowym w Rosji, Kirgistanie i na Białorusi, natomiast w Kazachstanie jest językiem oficjalnym. Jest jednym z pięciu języków oficjalnych i jednocześnie jednym z sześciu języków konferencyjnych Organizacji Narodów Zjednoczonych.\nRussian (ру́сский язы́к, russkij jazyk, pronounced [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk]) is a Slavic language spoken primarily in the Russian Federation, Belarus, Kazakhstan, and Kyrgyzstan. It is an unofficial but widely spoken language in Ukraine, Moldova, Latvia, Lithuania, Estonia, and to a lesser extent, the other countries that were once constituent republics of the Soviet Union and former participants of the Eastern Bloc.\nRusça (русский язык , okunuşu: ruskiy yazık), Slav Dillerinden, Avrasya'da yaygın olarak konuşulan bir dil.Rusça, Beyaz Rusça ve Ukraynaca ile birlikte Hint-Avrupa dil ailesinin Slav Dilleri grubunun Doğu Slav Dilleri alt grubuna girer. 20. yüzyılda politik açıdan önemli bir dil olan Rusça, Birleşmiş Milletlerin resmi dillerinden biridir. Rusça dünya üzerinde en çok konuşulan 7. dildir. Rusça Kiril alfabesini kullanır.\nРу̀ски езѝк (ру́сский язы́к ру́сский язы́к ) - географски най-разпространеният език в Евразия, също така е и най-използваният славянски език в света, говорен от около 260 000 000 души.\nErrusiera (ру́сский язы́к, russkij jazyk, ˈruskʲɪj jɪˈzɨk ahoskatua) indo-europar hizkuntzara da, Errusian eta beste hainbat estatutan ofiziala dena eta mundu osoan 285 milioi hiztun dituena. Idatzizko adibideak X. mendetik ageri dira.Bere inflexio-sintetikoaren forma gordetzen zuen bitartean eta Eslavo komunaren hitz baseak, errusiera modernoak gelditu zen politika internazionalaren arloan, zientzia arloan eta baita teknologian ere. Esaten da, politika arloaren hizkuntzarik garrantzitsuena XX.\nAz orosz nyelv (oroszul русский язык, latin betűs átírása: russkij jazyk, magyar átírása: russzkij jazik; régies elnevezése nagyorosz nyelv) a legtöbb, mintegy 145 milliónyi anyanyelvi beszélővel rendelkező szláv nyelv, ennélfogva világnyelv. Az ukrán nyelvvel (régiesen kisorosz nyelv), a fehérorosz nyelvvel, valamint a ruszin nyelvvel együtt a keleti szláv nyelvek közé tartozik.


Teatre-Museu Dalí - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Teatre-Museu Gala Salvador Dalí)\nS'ha proposat que «Antic Teatre Municipal de Figueres» sigui fusionat a aquest article. (Vegeu la discussió, pendent de concretar). Data: abril de 2017\nEl Teatre-Museu Dalí, inaugurat el 1974, fou construït sobre les restes de l'antic teatre de Figueres, i forma part del triangle dalinià empordanès junt amb el Castell Gala Dalí de Púbol i la Casa-Museu Salvador Dalí de Portlligat, tots gestionats per la Fundació Gala-Salvador Dalí. És considerat com l'objecte surrealista més gran del món.\nmuseu d'art i teatre\n28 setembre 1974\n42° 16′ 05″ N, 2° 57′ 34″ E / 42.268055555556°N,2.9594444444444°E / 42.268055555556; 2.9594444444444\nMontserrat Aguer i Teixidor (2015–)\nEl 2011, el museu va rebre 916.560 visitants, dels quals 13.257 ho feren durant l'horari nocturn. Els ingressos per la venda d'entrades s'enfilà als més de vuit milions d'euros.\n1.1 L'antic teatre municipal\n1.2 La construcció de l'actual Teatre-Museu\n1.2.1 La proposta de Ramon Guardiola\n1.2.2 La resposta del geni\n1.2.3 1961: L'homenatge de Figueres a Dalí\n1.2.4 Entrebancs polítics, la Cúpula de Piñero i els inicis de la construcció\n1.3 La inauguració de l'edifici inacabat\n1.4 Ampliacions posteriors\n1.5 40è aniversari\n1.6 Els pans de 3 crostons\n2.1 Col·lecció privada de Dalí\n2.2 Sala de les Loggies\n2.2.1 Exposicions temporals\nL'antic teatre municipalModifica\nTeatre Principal de Figueres, actual Museu Dalí\n28 octubre 1974\nPujada del Castell, 26-28. Figueres (Alt Empordà)\nL'edifici del Museu Dalí és un monument del municipi de Figueres (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. L'espai que actualment ocupa el Teatre-Museu Dalí fou, durant molts anys, un teatre notable (anomenat Teatre Principal de Figueres, construït entre 1849 i 1850, obra de l'arquitecte Josep Roca i Bros) i ple d'activitat en la vida figuerenca de l'època (pel qual hi passaren de gira les principals companyies d'òpera que actuaven al Liceu de Barcelona i una gran quantitat de grups de sarsuela i de teatre que constantment recorrien Espanya. Sorgí com a resultat de l'activitat cívica cultural i associativa de la societat figuerenca del segle xix. Fou un exemple més dintre de l'onada de construcció de teatres, entre els quals destaquen els d'Olot, Girona, Barcelona, Reus, Valls, etc.\nEl 1939 s'incendià i quedà parcialment destruït i posteriorment abandonat. Quan Dalí era petit era l'únic teatre de Figueres, i aquí havia estat on havia vist les seves primeres obres teatrals i altres espectacles); un teatre que ja havia estat construït sobre un altre teatre encara més antic, aixecat el 1814, segons diferents historiadors, i que a la vegada havia estat, antigament, un cementiri.\nLa construcció de l'actual Teatre-MuseuModifica\nLa proposta de Ramon GuardiolaModifica\nL'any 1960 Dalí era una figura de renom mundial, i Ramon Guardiola i Rovira, el llavors alcalde de Figueres, s'adonà de seguida que la vila natal de l'artista havia de tenir un espai on hi estigués representat i es difongués la seva obra.\nEl 8 de novembre d'aquell mateix any, però, Dalí i Gala havien signat un llegat conjunt on es deia que totes les seves pintures, dibuixos i altres creacions artístiques anirien a parar al Museo del Prado; i els seus béns i immobles al departament de Belles Arts del Ministeri d'Educació de Madrid. Per aquest motiu, el maig de l'any següent, el 1961, quan els Dalí havien tornat del seu viatge anual a París i Nova York, Guardiola va anar a veure'ls en persona a Portlligat. L'objectiu de la visita era convèncer l'artista d'habilitar una sala al Museu de l'Empordà dedicada a la seva figura i a la seva obra.\nLa resposta del geniModifica\nL'any 1954, Dalí havia presentat una Mostra di quadri, disegni ed oreficerie a la Sala de les Cariàtides del Palau Reial de Milà, propietat del seu amic el comte Theo Rossi di Montelera, que havia estat bombardejat el 1943 durant la II Guerra Mundial. Dalí havia començat a pensar en les parets cremades del Teatre Municipal de la seva Figueres natal com a possible espai on exposar la seva obra. Per aquesta raó, quan el fotògraf i amic comú Melitó Casals, Meli, el va anar a visitar per fer-li la mateixa proposta que Guardiola, el mestre li va contestar que no volia una sala al Museu de l'Empordà, sinó tot un museu per a ell. I no tan sols això, sinó que ja havia decidit l'emplaçament: les ruïnes del Teatre Principal.\nLa tria de l'enrunat Teatre Principal va ser molt inspirada des de tots els punts de vista. Tal com va comentar Dalí a Guardiola, aquell espai era el més adequat per tres raons: la primera, perquè sóc un pintor eminentment teatral; la segona, perquè el Teatre es troba al davant de l'església on vaig ésser batejat; i la tercera, perquè precisament fou en la sala del vestíbul del Teatre on vaig exposar la meva primera mostra de pintura.. Efectivament, és ben sabut que Dalí era un showman excèntric, també és cert que va ser batejat a l'església de Sant Pere de Figueres, davant del Teatre Principal, i que hi havia exposat el 1918 amb els pintors Bonaterra i Montoriol, i sol el 1919.\n1961: L'homenatge de Figueres a DalíModifica\nEl 12 d'agost de 1961 Figueres va retre un homenatge a Dalí. Hi va haver nombrosos actes, com una corrida de toros i altres celebracions en honor a l'artista (espetec de focs d'artifici, desfilada de gegants i colles folklòriques, etc.). Dalí va fer una cerimoniosa entrada a la plaça amb el seu Cadillac descapotable, i va donar-hi la volta sota els aplaudiments del públic. Al vespre, després del descobriment d'una placa a la façana de la casa on Dalí va néixer, al carrer Monturiol, i d'una multitudinària recepció a l'ajuntament (on va rebre la Fulla de Figuera de Plata de la ciutat), va arribar el moment culminant del dia: enmig de les ruïnes carbonitzades del Teatre Principal, Dalí va anunciar la creació del seu Museu. Era un emplaçament predestinat, va aclarir als assistents, perquè hi havia fet la seva primera exposició. Però no se n'havia de canviar res, perquè cada centímetre d'aquelles parets tan brutes era una autèntica pintura abstracta. Seria l'únic museu surrealista del món. I no contindria cap original. Dalí hi instal·laria grans fotografies de totes les seves obres, tapades amb plàstic per protegir-les contra els elements externs. Els visitants no en quedarien decebuts: les fotografies de pintures serien millors que les pintures mateixes. Els interessats en l'obra de Dalí haurien de venir a Figueres, perquè seria l'únic l'únic lloc del món on es podria contemplar tot el volum de la seva producció.\nMalgrat els somriures i aplaudiments, Guardiola i els regidors de l'ajuntament es devien demanar en quina una s'havien ficat. Un museu sense teulada, sense cap obra original i, com a peces exposades, centenars de fotografies de les pintures i els dibuixos de Dalí... No tenia precisament l'aire d'haver de ser cap gran atracció turística ni cap centre d'estudis dalinians. Va ser també aquesta l'opinió que hi va haver a Madrid, i, per molt que Dalí hagués donat a entendre als mitjans de comunicació que el departament de Belles Arts del Ministeri de Cultura de Madrid participaria en el projecte, no hi va haver cap representació oficial per part d'aquest cos. Dalí va comprendre ben aviat que l'edifici s'hauria de reconstruir completament i no es podria deixar exposat a la pluja i la tramuntana com d'entrada havia pensat, i que, si es volia obtenir ajuda oficial per al Museu, hauria de contenir un volum substancial d'obra original.\nEntrebancs polítics, la Cúpula de Piñero i els inicis de la construccióModifica\nManiquís i cúpula configuren l'espai extern del museu\nDesprés d'aquella jornada històrica per a la ciutat de Figueres hi va haver un parèntesi durant el qual van córrer rumors que el Museu no es podria construir per falta de finançament. El departament de Belles Arts del Ministeri de Cultura de Madrid no es pronunciava i els mesos passaven sense que s'iniciessin les obres del tan desitjat Teatre-Museu. Gràcies, però, a la tossuderia d'uns pocs entusiastes, amb Guardiola al capdavant, i emparant-se en una antiga llei franquista (concretament la de l'obligació de l'estat a reparar les zones afectades per la guerra civil per part del Servicio Nacional de Regiones Devastadas y Reparaciones, tot i que aquest organisme ja feia temps que estava dissolt i a més l'edifici del teatre no l'havia fet malbé una acció bèl·lica, sinó el descuit d'uns mercenaris franquistes que hi van calar foc per accident), finalment el Ministeri de l'Habitatge de Madrid es va fer subsidiari de les omissions i de l'abandonament històric. Però encara haurien de passar uns quants anys abans no es comencessin les obres.\nEl 1964 Dalí va declarar a la revista Time que el Museu es començaria amb la instal·lació d'una cúpula reticular de Richard Buckminster Fuller sobre l'escenari de l'antic teatre (és a dir, es començaria el Museu pel sostre). Malgrat l'entusiasme de Dalí amb la idea que fos l'arquitecte estatunidenc qui dissenyés la cúpula per al seu Museu, la seva voluntat no va poder ser satisfeta per una qüestió pressupostària.\nEl 29 de gener de 1968, mitjançant una proposta municipal, s'acordava que l'antic teatre es reconvertís en Museu Dalí. A més, l'any següent, el 1969, s'encarregava a l'arquitecte murcià Emilio Pérez Piñero la construcció de la cúpula geodèsica que tant anhelava Dalí. Pérez Piñero era, en aquell moment, l'únic arquitecte a Espanya que fes aquest tipus d'estructures. Aquest tracte no hauria estat possible sense les gestions del catedràtic de l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de Madrid, i col·laborador de la Direcció General d'Arquitectura, Antonio Cámara Niño, el qual es desplaçà fins a Figueres per conèixer l'edifici i posar-se d'acord amb els arquitectes Ros de Ramis i Bonaterra.\nFinalment, el 13 d'octubre de 1970, tenia lloc una preinauguració del Teatre-Museu, en què Dalí va mostrar públicament la tela central del sostre del Palau del Vent i en va exposar l'esbós complet. La rehabilitació de l'edifici seria dirigida pels arquitectes Joaquim de Ros i de Ramis i el figuerenc Alexandre Bonaterra Matas. Es pot dir que aquesta és la data d'inici oficial de la construcció de l'actual Teatre-Museu Dalí.\nDurant els mesos d'agost i setembre de 1973 es va presentar al museu, amb un ample ressò mediàtic, l'exposició Dalí, su arte en joyas en benefici de la Sociedad Española de Amigos de la Infancia, mostra que es pot considerar un preludi de la inauguració oficial del Teatre-Museu.\nLa inauguració de l'edifici inacabatModifica\nEn aquella època (abril de 1974) Dalí tenia molt present el seu Teatre-Museu de Figueres, i des Canes va telefonar a Ramon Guardiola per donar-li instruccions. El 2 de maig, quan va arribar a Figueres i va donar una de les seves possessions més preuades, La panera del pa, Guardiola (que ja no era alcalde però continuava estretament relacionat amb el projecte) va saber que la batalla estava guanyada. Feia tretze anys que havia assumit la responsabilitat de convertir el somni de Dalí en realitat. Li havia calgut submergir-se en munts i més munts de paperassa, i hi havia hagut contratemps constants; però els seus esforços sobrehumans estaven a punt de tenir la seva recompensa. Ara només calia donar els últims tocs als estatus de la Fundació i enllestir la composició de la junta.\nEl 20 de maig de 1974, Dalí, que acabava de complir els setanta anys, va anar amb cotxe a Madrid amb Guardiola i Gonçal Serraclara, on va tenir entrevistes amb Franco, el príncep Joan Carles i altres autoritats, totes amb la intenció de garantir que el museu s'inaugurés aquell setembre tal com estava previst. Aquell mateix mes, a més, Dalí i Gala havien frimat uns testaments conjunts radicalment nous segons els quals tot el seu patrimoni artístic havia d'anar a parar no al Prado, com el 1960, sinó, sota els auspicis del Patrimonio Nacional, al Teatre-Museu de Figueres.\nFinalment, el 28 de setembre de 1974, va tenir lloc la inauguració oficial de l'edifici, tot i no estar acabat encara del tot.\nEn ocasió de l'esdeveniment Figueres era plena a vessar, amb una pròdiga presència de hippies vestits de colors cridaners. Hi havia càmeres de televisió pertot arreu. Pels carrers van actuar majorettes, dansaires, músics i un elefant, i ni tan sols la tramuntanada que bufava va aconseguir desanimar la gentada que esperava veure com Dalí i la seva musa arribava amb el seu Cadillac descapotable. Després de la cerimònia oficial a l'ajuntament, on el ministre d'Habitatge va lliurar l'edifici a l'Ajuntament i van concedir a Dalí la Medalla d'Or de Figueres, la parella va recórrer a peu els pocs metres que els separaven del Teatre-Museu, on més d'un miler de convidats començava a impacientar-se perquè tot anava tard.\nAls seus vuitanta anys, aparents tot i les operacions de cirurgia facial i la perruca negra, Gala va fer la seva entrada a l'edifici en companyia de Dalí duent un ram de fragants nards de l'Índia i amb un aire una mica atordit. Els acompanyava Amanda Lear, esplèndida amb el vestit de mussolina de color castany clar que Dalí li havia comprat especialment per a l'ocasió. Gala, a més, havia fet venir amb avió des de Nova York Jeff Fenholt, l'aleshores flamant protagonista de Jesus Christ Superstar a Broadway, però, mentre s'obrien pas en direcció a l'entrada del Teatre-Museu, el personatge va quedar enrere enmig de l'aglomeració, la qual cosa va desconcertar Gala, que el buscava desesperada. En qualsevol cas, el Teatre-Museu Dalí quedava inaugurat.\nLes reaccions respecte al museu van ser molt variades, però el sentiment general era que hi faltaven obres de pes per molt que Dalí pogués afirmar que constituïa un Teatre de la Memòria destinat a estimular el subconscient del visitant i fer-hi tenir inesperats descobriments íntims. La persona que segurament estava més decebuda aquell vespre al Teatre-Museu era Ramon Guardiola. Considerava que Dalí hauria hagut d'estar acompanyat no tan sols per les autoritats locals i les de Madrid, sinó també per artistes, escriptors i intel·lectuals de vàlua internacional, dels quals no se'n veia ni un. L'esdeveniment havia estat pensat sobretot per satisfer els interessos i els objectius dels polítics, no per fer honor al desig manifestat per Dalí que el Teatre-Museu es convertís en un dels centres espirituals d'Europa.\nVegeu també: Torre Galatea\nVista posterior del museu, amb la Torre Galatea, en primer pla\nEl museu va continuar creixent i desplegant-se, com un ésser viu, ja que l'artista hi va aportar canvis i incorporacions fins a l'any de la seva mort, el 1989. Aquest centre representa la seva darrera gran obra, i la culminació d'una obra d'art total.\nEl Teatre-Museu Dalí actual comprèn no només l'edifici situat a l'antic teatre, sinó també el conjunt de sales resultat de les successives ampliacions del conjunt originari del Teatre Municipal: des de la cripta de Dalí, fins a les sales pertanyents a Torre Galatea, edifici adquirit el 1981, que formava part de les antigues muralles medievals de la ciutat, i on Dalí hi va viure des de l'octubre de 1984 fins a la seva mort, el 23 de gener de 1989.\nA més, entre els mesos de març i juny de 1998, la Fundació va dur a terme la reconstrucció de la cúpula geodèsica del museu, un dels projectes tècnicament més complexos dels que s'hi han realitzat d'ençà de la seva inauguració. Amb la col·laboració del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i portat a terme per l'equip d'arquitectes Clotet, Paricio i Assoc. de Barcelona, la "nova" cúpula és exactament igual a la que es va construir originalment, però els nous materials i les noves tècniques amb què s'ha construït l'actual permeten garantir unes condicions òptimes de conservació a l'interior del museu.\nEl conjunt del Teatre-Museu amb la Cúpula i la Torre Galatea (amb la seva façana decorada amb maniquins, ous i pans de crostó) formen una imatge inesborrable del paisatge urbà de Figueres, visitat per milions de turistes d'arreu del món.\nEl 28 de setembre de 2014 es va celebrar el 40è aniversari del projecte. El museu va obrir les seves portes durant una nocturna de forma gratuïta durant la qual es va projectar la creació audiovisual «Teatre‐Museu Dalí», un somni teatral a sis espais diferents. És un projecte audiovisual creat ex professo per celebrar el 40è aniversari de la inauguració amb imatges que endinsen el públic en l'obra i personatge de Salvador Dalí. Les paraules de l'artista i la música juntament amb les imatges pretenien establir una connexió amb els espectadors que poden gaudir d'un recorregut pels diferents espais de l'edifici com si fossin acompanyats del mateix Dalí. Mitjançant unes projeccions audiovisuals, Salvador Dalí va aparèixer al seu museu a través de finestres de la façana, saludant el seu públic i anunciant la creació del seu museu, que defineix com el centre espiritual d'Europa i vol que sigui una joia per a Figueres i la seva terra, i que contingui tots els símbols empordanesos. Dalí juga amb l'espectador i mostra la seva faceta més histriònica però també el seu dia a dia. S'hi va recrear una evocació tetaral de l'artista treballant en un espai en obres, contemplant, transformant tots els espais i finalment, a la inauguració del dia 28 de setembre de 1974 protagonitzat per una gran desfilada daliniana amb majorettes, gegants, capgrossos i una banda de música.\nEls pans de 3 crostonsModifica\nA Dalí li van agradar els pans de tres crostons que feia un flequer de Figueres situat al carrer Peralada, com va demostrar de vegades portant-los per barret, i li va encomanar realitzar una cinquantena de pans dels quals en van fer motlles i reproduccions. Les reproduccions van ser pintades i col·locades a la façana del museu.\nBarca i cúpula vistes des del pati interior\nEl museu mateix es considera una obra d'art, però en el seu interior es poden veure moltes obres mestres del pintor figuerenc. Dins de les obres exposades es poden veure diferents exemples de tot el seu recorregut artístic, des dels inicis on va experimentar amb el futurisme, impressionisme, passant per l'explosió del surrealisme fins a obres tardanes. També cal destacar el conjunt d'obres realitzades per l'artista expressament per al Teatre-Museu, com la sala Mae West, la sala Palau del Vent, el Monument a Francesc Pujols o el Cadillac plujós.\nLa llista següent és una selecció, per ordre cronòlogic, de les obres més destacades exposades al Teatre-Museu Dalí:\nLa festa a l'ermita (1921)\nLa Venus qui somriu (1921)\nFires de la Santa Creu de Figueres (1922)\nEls primers dies de la primavera (1922-1923)\nPort Alguer (1923)\nAutoretrat amb l'Humanité (1923)\nComposició satírica (1923)\nSifó i ampolleta de rhum (1924)\nRetrat de la meva germana (1925)\nManiquí de Barcelona (1926)\nNoia de Figueres (1926)\nNatura morta al clar de lluna malva (1926)\nFigueres ajagudes a la sorra (1926)\nPell de gallina inaugural (1928)\nOcell putrefacte (1928)\nMetamorfosi paranoica del rostre Gala (1932)\nRetrat de Gala amb dues costelles de xai en equilibri sobre la seva espatlla (1933)\nFigura i drapejat en un paisatge (1934)\nEspectre del sex-appeal (1934)\nComposició surrealista amb figures invisibles (1936)\nPaisatge pagà mitjà (1937)\nLa imatge desapareix (1938)\nDos trossos de pa expressant el sentiment de l'amor (1940)\nAutoretrat tou amb bacó fregit (1941)\nPoesia d'Amèrica - Els atletes còsmics (1943)\nEstudi per a Galarina (1943)\nEstudi per al teló de fons del Tristany foll (1944)\nEl nas de Napoleó transformat en una dona encinta que passeja la seva ombra malenconiosa entre les ruïnes originals (1945)\nLa panera del pa (1945)\nRetrat de Pablo Picasso al segle xxi (1947)\nFigura rinoceròntica de l'Il·lisos de Fídies (1954)\nSanta Cecília ascensionista (1955)\nGala d'esquena mirant un mirall invisible (1960)\nApoteosi del dòlar (1965)\nCrist de la Tramuntana (1968)\nCuant cau, cau (1972-1973)\nEl Palau del Vent (1972-1973)\nDalí d'esquena pintant Gala d'esquena eternitzada per sis còrnies virtuals provisionalment reflectides a sis miralls vertaders (1972-1973)\nGala nua mirant el mar que a 18 metres apareix el President Lincoln (1975)\nAurora, migdia, capvespre i crepuscle (1979)\nAl·lucinació rafaelesca (1979)\nGala contemplant l'aparició del Príncep Baltasar Carles (1981)\nEl camí de l'enigma (1981)\nEco geòlogic. La pietat (1982)\nOtel·lo somiant Venècia (1982)\nSense títol. Cua d'oreneta i violoncel (1983)\nCol·lecció privada de DalíModifica\nDins del museu també s'hi poden veure obres de la col·lecció privada del mateix pintor, amb obres d'artistes com ara Antoni Pitxot, Evarist Vallès, Modest Urgell, Marcel Duchamp, Gerrit Dou, El Greco, Marià Fortuny, Meissonier, i Bouguereau, entre d'altres.\nSala de les LoggiesModifica\nEl febrer del 2015 es va presentar la remodelació de la Sala de les Loggies. Des de 1988, la Sala de les Loggies havia estat dedicada a mostrar l'obra tardana de Salvador Dalí. A partir dels anys 60, el seu pensament creatiu se centra, sobretot, en els temes científics i la recuperació dels clàssics pictòrics i aquesta premissa es mantingué amb la remodelació duta a terme, però ampliant-ne el contingut expositiu.  La Sala de les Loggies està dividida en tres espais:\nEn el primer espai es mostren obres de la dècada dels 60-70s protagonitzades per aparells estereoscòpics i il·lusions òptiques. En formen part les obres següents: L'estructura de l'ADN (c. 1975-76), Sardana pentagonal (1978-79) i L'harmonia de les esferes (1979). Al mateix temps, s'hi exposen obres de gran format: 50 quadres abstractes que a dos metres es converteixen en tres Lenins disfressats de xinès i a sis metres formen el cap d'un tigre reial (1962); Quan cau, cau(1972-73); Aurora, migdia, capvespre i crepuscle (1979) i A la recerca de la quarta dimensió (1979). Aquestes peces són una continuació de la sala precedent, on s'hi presenten altres estereoscòpies i experiments òptics –com l'anamorfosi i l'holografia. El conjunt, a més de recollir una notable representació de pintures dalinianes d'aquest període, exemplifica l'interès de l'artista per tots els aspectes relacionats amb la percepció visual i les seves paradoxes.\nEl segon espai, conegut com la Torre dels Enigmes, es va renovar millorant-ne les condicions d'accés i incorporant-hi el restaurat diorama Babaouo de 1932, una de les obres del pintor relacionades amb el guió homònim escrit per ell.\nEl tercer espai es va inaugurar incorporant-hi, de forma temporal, l'exposició Què hi ha de nou? Velázquez, el diàleg creatiu que Dalí manté amb l'obra de Velázquez, un dels clàssics de la història de l'art, permetent comprovar l'interès de Dalí pel seu art atemporal.\nL'exposició inaugural de la remodelació (23 de febrer 2015 - 3 de maig 2016), prenia el títol del propi Dalí:\n« Des de l'impressionisme, tota la història de l'art modern s’ha centrat en un únic objectiu: la realitat. Cosa que ens pot dur a dir: Què hi ha de nou? Velázquez. »\n— Salvador Dalí, Eureka, 1976\nConstava d'onze pintures executades entre 1960 i 1982. Dalí reinterpreta algunes obres del pintor sevillà, la majoria de les quals pertanyen al fons del Museo del Prado, de Madrid: La infanta Margarita d'Austria (c. 1665, atribuïda avui a Juan Bautista Martínez del Mazo), El bufón Calabacillas (1635-39), El bufón Don Sebastián de Morra (1643-49) i Las meninas o la familia de Felipe IV (1656). Dalí també s'inspira en l'oli Cristo y el alma cristiana (1628-29) pertanyent a la col·lecció de la National Gallery de Londres.\nPosteriorment s'hi ha pogut veure (18 d'abril 2016 - 31 de desembre 2016) l'exposició titulada Variants de Dali's mustache dedicada a retrats que el fotògraf Philippe Halsman va fer de Dalí dins el projecte Dali's mustache.\n↑ 2,0 2,1 Error de citació: Etiqueta <ref> no vàlida; no s'ha proporcionat text per les refs amb l'etiqueta Memòria\n↑ «Museu Dalí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 Gibson, Ian. Empúries. La Vida excessiva de Salvador Dalí (en català). primera, 1998, p. 680.\n↑ Bernils, Josep Maria «124 años del Teatro de Figueres» (en castellà). Revista de Girona, 31-07-1974.\n↑ Guardiola, Ramon «El Museo Dalí, no fue fácil» (en castellà). Revista de Girona, 31-07-1974.\n↑ 7,0 7,1 7,2 7,3 7,4 Pitxot, Antoni; Aguer, Montse. «Naixement i evolució del Teatre-Museu Dalí». A: Teatre Museu Dalí de Figueres. Fundació Gala-Salvador Dalí / Triangle Postals, 2005.\n↑ 8,0 8,1 Guardiola, Ramon. Dali y su museo: La obra que no quiso Bellas Artes (en castellà). Figueres: Empordanesa S. A. Figueres, 1984.\n↑ 9,0 9,1 «Adéu, Mestre» (en català). Setmanari de l'Alt Empordà (separata especial), 25-01-1989.\n↑ Guardiola, Ramon «Teatre-Museu Dalí: La cúpula» (en català). La Punxa, 05-06-1989.\n↑ Romero, Luis; Postius, Josep. Aquel Dalí (en castellà). Barcelona: Argos Vergara, 1984.\n↑ «Remodelació de la Cúpula». Fundació Gala-Salvador Dalí. [Consulta: 13 juny 2013].\n↑ Museu Dalí, 40è aniversari, setembre 2014\n↑ Nadal, Jordi «Quaranta anys de somnis dalinians». El Punt Avui, 29-09-2014.\n↑ Barral, Xavier i Vicens, Francesc, 2002. 100 Obres de Pintura Catalana. Editorial Pòrtic, Barcelona. ISBN 8473067908. Pàgs. 204-205.\n↑ «Una mostra sobre la fascinació de Dalí per Velázquez inaugura la remodelació de la Sala de les Loggies del Teatre-Museu». La Vanguardia, 23-02-2015 [Consulta: 2 maig 2016].\n↑ 17,0 17,1 17,2 17,3 17,4 «Nota de premsa. 23 de febrer de 2015». Fundació Gala - Salvador Dalí.\n↑ «Variants de Dali's mustache». Fundació Gala - Salvador Dalí. [Consulta: 2 maig 2016].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Teatre-Museu Dalí\nMapa del Teatre-Museu Dalí. Figueres\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Teatre-Museu_Dalí&oldid=22061419»\nDarrera modificació: 8 oct 2019 a les 04:45


Wikiloc | Castell de Bellpuig Trail\nRuta per l'aerodrom de Sant Julià de Vilatorta (Hiking)\nGR-C 2 (De la Jonquera a Sant Adrià del Besòs) Etapa-9 Sant Julià de Vilatorta - Seva (Hiking)\nEl Castell de Bellpuig s. (XI i XII) és un dels elements de patrimoni arquitectònic més rellevants de Sant Julià de Vilatorta. Al capdamunt del castell trobareu informació sobre la seva construcció i descobrireu la curiosa història de com va arribar al seu estat actual.\nEl recorregut és a més a més una agradable passejada entre alzines, roures i boix grèvols, que amb el temps han ocupat les antigues feixes de conreu del castell. Als racons ombrívols, les falgueres i molses creixen entre grans roques de gres. El recorregut despertarà especialment la imaginació dels més petits amb múltiples amagatalls per recrear aventures de cavallers. En acabar el passeig, us recomanem passejar pel màgic parc de les Set Fonts, visita obligada de Sant Julià de Vilatorta.\nL’inici de l’itinerari es troba al costat del Centre d’Informació de Sant Julià de Vilatorta, dins el parc de les Set Fonts. Si veniu amb vehicle haureu de seguir els senyals de color verd que indiquen informació de l’Espai Natural de les Guilleries-Savassona fins arribar a un gran aparcament de sorra.\nLa fita d’inici de l’itinerari es troba al mateix aparcament indicant la sortida per una pista asfaltada. Aviat trobareu indicada la drecera per pujar a la carretera BV-5202. Pareu atenció abans de creuar-la perquè el corriol pel que veniu no es gaire evident pels vehicles que hi circulen.


Arxius de ciberseguretat - #CàpsulesTIC\nInici » ciberseguretat\n11 de març de 2022 20 de març de 2022\nEl ciberassetjament és una les situacions de risc més esteses a les xarxes. Una altra forma d’abús i de violència utilitzada per obtenir el control total de la seva víctima.\n2 d'agost de 2021 27 de juliol de 2021\nAra sí que ho tenim a tocar! Vacances! Arribo a darrera càpsula TIC del curs 20-21 amb les bateries gastades per aquests temps tan estranys i amb ganes de reposar i recuperar-me. Abans de tancar, però, em proposo fer llista d’alguns consells TIC per al temps estival. Espero que et… Read More »Càpsula 117. Vacances!


31-03-2015 ONTINYENT IMPULSA L'ESTALVI ALS COMERÇOS I ASSESSORARÀ ELS EMPRENEDORS DEL SECTOR\nL’Ajuntament i la Direcció General de Comerç expliquen els programes Green Commerce i Comercio Emprende i valoren positivament la promoció del comerç feta en la legislatura\nSilvia Ordiñaga destaca l’alta activitat de la ciutat en la promoció comercial i posa campanyes com “Ontinyent al carrer” com exemple de bona gestió\nL’Ajuntament d’Ontinyent i la Direcció General de Comerç i Consum s’alien per a fomentar l’estalvi als comerços de la ciutat, i assessorar als emprenedors del sector. L’alcalde d’Ontinyent, Jorge Rodríguez, el regidor de Comerç, Joan Sanchis, i la Directora General de Comerç Silvia Ordiñaga explicaven hui els programes “Green Commerce” i “Comercio Emprende” impulsats per la Direcció General de Comerç, i als quals participa l’Ajuntament d’Ontinyent.\nA la roda de premsa es repassava i valorava positivament la promoció del comerç feta en la legislatura, destacant tots tres “el bon clima de col·laboració” entre ambdues administracions que han aportat conjuntament prop de 300.000 euros a diverses accions de promoció comercial. Ordiñaga manifestava que “el comerç dona vida a les ciutats, i les activitats d’animació comercial que heu fet a Ontinyent així ho corrobora. Sou un dels municipis valencians més actius en promoció comercial, i iniciatives com la campanya dels paraigües -Ontinyent al carrer- han tingut una gran repercussió i han estat copiades per altres municipis”, destacava.\nOrdiñaga explicava que “Green Commerce” planteja la realització d’avaluacions ambientals a comerços, als quals se’ls suggereix posteriorment l’adopció de bones pràctiques ambientals, amb l’objectiu d’assolir una reducció de costos en il·luminació, aigua o climatització, el que redunda en un estalvi per a l’empresa i la consecució d’un distintiu que constata el seu compromís ambiental. Pel que fa a “Comercio Emprende”, la Directora General exposava que es un programa d’informació i assessorament per a la posada en marxa d’activitats comercials, així com la reorientació i modernització de les existents, per tal d’afavorir la seua pervivència. Aquest programa compta amb un simulador virtual que permet analitzar l’aplicació d’un projecte en un espai determinat, a més de completar-se amb la possibilitat d’un assessorament especialitzat per part de tècnics municipals.\nL’alcalde d’Ontinyent explicava que la promoció comercial “és un dels eixos de treball pels que hem apostat, i dins d’ell era molt important apostar pel comerç, que no sols genera ocupació sinó que dona vida a la ciutat i la converteix en pol d’atracció”. Per fer-ho, el treball ha tingut tres línies bàsiques: la corresponsabilitat i el treball de la ma amb les associacions comercials; la cooperació amb altres administracions; i la col·laboració per invertir, com s’ha fet amb els prop de 300.000 euros aportats en aquest cas per l’Ajuntament (167.000) i la Direcció General de Comerç (116.000).\nJoan Sanchis destacava que les ajudes aportades per la Direcció General arriben per inversions lligades a resultats, “el que vol dir que ens arriben com a recompensa d’haver treballat bé i obtingut bons resultats”. El regidor feia un repàs per algunes de les principals accions directes de promoció comercial realitzades, que cada any han anat consolidant-se i augmentant: iniciatives com Junts fem mercat, la Fira de Tendes al Carrer, la Fira de Tapes i Rock, Dissabtes Divertits i Ontinyent Il·lusiona (que inclou altres com el Festival de Circ i Teatre), Ontinyent al Carrer o Consumix Ontinyent, a les que s’afegeixen les ajudes i beneficis fiscals dispostos des de l’Ajuntament per fomentar l’activitat comercial i les accions posades en marxa per les pròpies associacions de comerciants.\nJorge Rodríguez assenyalava que “hui, amb els nous projectes que posem en marxa, continuem la línia de seguir treballant per la ciutat i el seu comerç. Una ciutat reconeguda com a Ciutat de la Ciència i la Innovació ha de tenir també un comerç innovador, i en aquest sentit estos programes (Green Commerce i Comercio Emprende”) ens ajudaran en un camí que estem convençuts que és l’adequat, i que farà realitat allò que diem de què el millor està per vindre”, concloïa l’alcalde d’Ontinyent.


‘Humanistes d’Amèrica’: Noves maneres de pensar el món - Casa Amèrica Catalunya\n‘Humanistes d’Amèrica’: Noves maneres de pensar el món\n05/05/2016 / Barcelona\nAl cicle de conferències magistrals Humanistes d’Amèrica, personalitats de diferents àrees acadèmiques exposaran noves formes de pensar el món i del lloc que els éssers humans hi ocupen, noves filosofies i receptes de vida, nous reptes científics. Rodrigo Rivas, politòleg xilè, obre aquest cicle el dimecres 11 de maig.\nRodrigo Rivas és politòleg, economista i periodista nascut a Xile. Dirigent de la Unidad Popular amb Salvador Allende, el cop d’Estat de Pinochet al 1973 el va dur a l’exili a Itàlia. Ha impartit docència a les universitats italianes de Pavia, Milà, Palerm i Perugia i en diversos països d’Àfrica i l’Amèrica Llatina. Ha estat director del Centre d’Estudis de Problemes Internacionals (CESPI), director de Radio Popolare a Itàlia i redactor en cap de l’editorial Mazzotta.\nEn nombroses ocasions ha estat assessor de governs italians i llatinoamericans –com, per exemple, conseller del Ministeri d’Exteriors italià per a L’Amèrica Llatina– i també de diverses entitats i organitzacions de Centreamèrica. És autor d’una trentena de llibres sobre política exterior i economia, compartint autoria amb Samir Amin, Eduardo Mackenzie, Susan George, Noam Chomsky, Raimon Panikkar o Luis Sepúlveda.\nEl cicle continua el dimecres 20 de juliol amb Enrique Dussel, filòsof, historiador i teòleg d’origen argentí. És reconegut internacionalment pel seu treball en el camp de l’ètica i la filosofia política, i especialment per ser un dels fundadors de la Filosofia de l’Alliberament i de la Teologia de l’Alliberament. Els seus grans coneixements en filosofia, política, història i religió, plasmats en més de 50 llibres i 400 articles, el converteixen en un dels més destacats pensadors del segle XX. Enrique Dussel defensa la posició filosòfica coneguda com gir descolonitzador. És Investigador Nacional Emèrit de Mèxic.\nL’astrònoma i actual presidenta de l'Acadèmia Xilena de Ciències, Maria Teresa Ruiz, farà la seva conferència el 29 de setembre. Ruiz està especialitzada en l'estudi de les estrelles nanes de baixa massa i és descobridora d'una supernova en el moment d'explotar, dues nebuloses planetàries en l'anella de la nostra galàxia i la primera nana cafè (Kelu) a les proximitats del sistema solar. Maria Teresa Ruiz creu que és possible trobar vida fora de la terra, en algun lloc de l'univers. Ruiz també ha estat precursora com a dona: primera presidenta de l’Acadèmia Xilena de Ciències, primera dona en aconseguir el Premi Nacional de Ciències Exactes de Xile i primera dona llicenciada en Astronomia a Xile.\nEl psiquiatra xilè Claudio Naranjo serà el següent conferenciant, dilluns 17 d’octubre a les Cotxeres de Sants de Barcelona. Naranjo ha influït en la transformació del sistema educatiu en diversos països a través de la convicció de que res és més esperançador en termes d'evolució social que el foment col·lectiu de la saviesa individual, la compassió i la llibertat. El seu llibre Cambiar la educación para cambiar el mundo ha estat un gran estímul per a professors. Naranjo ha treballat a fons la Teràpia Gestalt, psicoteràpia que ajuda a alliberar-se dels bloquejos que disminueixen la satisfacció òptima, l’autorrealització i el creixement.\nL’advocada boliviana Julieta Montaño continua el cicle Humanistes d’Amèrica en ocasió de la celebració del Dia Internacional dels Drets Humans i la seva conferència serà dimarts 13 de desembre. Defensora dels drets humans, activista dels drets de la dona, escriptora feminista i guanyadora del Premi Internacional Dona Coratge 2015 atorgat pel Departament d'Estat dels Estats Units, Montaño ha estat vicepresidenta de l'Assemblea dels Drets Humans de Bolívia, contralora de Cochabamba i legisladora a la Cambra de Diputats de Bolivia. Fundadora de l'Oficina Jurídica per a la Dona que promou la igualtat de gènere des del 1985, Julieta Montaño ha influït en gairebé tota la legislació sobre els drets de la dona dels últims 30 anys a Bolívia.\nEl sacerdot catòlic Alejandro Solalinde és avui un dels més visibles defensors dels drets humans a Mèxic. Hi participarà al cicle (data a confirmar 2016) amb una conferència magistral. És director de l'alberg Germans en el Camí, a Ciutat Ixtepec (Oaxaca), que va fundar el 2007 per proporcionar ajuda humanitària (aliments, allotjament, assessoria jurídica) als migrants centreamericans de camí cap als Estats Units. El Pare Solalinde, amenaçat de mort per grups que es lucren amb el tràfic de persones, ha rebut nombrosos premis per la seva llarga i incansable defensa dels drets humans.\nFinalment també hi participarà al cicle (data a confirmar 2017) Catalina Sosa, filòsofa i directora executiva de la Oficina Regional per a Llatinoamèrica de l’Organització Mundial del Comerç Just (WFTO), una xarxa regional formada per 63 membres provinents de 13 països de l'Amèrica Llatina. La seva missió és enfortir les capacitats d'incidència i promoure la cooperació per a la millora de les condicions de vida de petits productors de l'Amèrica Llatina, atenent els principis del Comerç Just. Catalina Sosa també és directora de la Fundació Sinchi Sacha, organització no governamental que realitza una destacada aportació al desenvolupament sostenible de l'Equador.\nEl cicle Humanistes d'Amèrica està organitzat per Casa Amèrica Catalunya amb el suport de l'Obra Social de La Caixa, Fundación Telefónica i Fundación Chile-España.


2019 abril 25 | JM Badalona\nEstàs aquí: Inici / 2019 / abril / Arxivats per a 25th\nColònies a 1r de Primària\n25/04/2019 per Carlota Esteban Alvaro\nEls alumnes de 1r hem estat de colònies al Castell de Fluvià, ens ho hem passat molt i molt bé, hem pogut gaudir de la natura i hem fet activitats molt divertides, com la tirolina. Hem jugat i gaudit en els diferents espais de la casa. I ens hem portat molt bé i hem pogut […]\n1r de Primària anem al mercat\nEls nens i nenes de primer hem anat d’excursió al mercat municipal de La Salut, amb la col·laboració d’unes mares que ens van acompanyar. Vam aprendre molt sobre els aliments que es venen al mercat. I a la tarda vam poder fer un berenar amb els aliments que vam comprar! Ens ho vam passar molt […]\nEl passat dia 2 d’Abril, els alumnes de 6è van participar en les finals de Colpbol. Va ser un matí de nervis i a la vegada d’il·lusió per competir amb la resta d’escoles participants. Els nostres es van enfrontar amb l’escola Joan Coret i els dos cursos de 6è ho van fer entre ells amb […]


Data 1980 Remove constraint 1980: 1980 Llengua Català Remove constraint Català: Català\n2. 24 Innocentada de Manresa. Barroc Shop. Teatre del Cercle Familiar Recreatiu, 6-21 desembre 1980\n4. 9a Nit amb Jazz de Cardedeu. 6 de setembre del 1980\n5. Al Tall. Teatre Romea, 25-30 març 1980\n6. Antaviana. Teatre Romea, 21 gener 1980\n7. Antaviana. Teatre Romea, 21 gener 1980\n8. Antoni i Cleopatra. Teatre Grec, 1980\n9. Anònim venecià. Teatre Patronat de Berga, 27 i 30 d'abril de 1980\n10. Ball de titelles. Mataró, 1980\n13. Bartoli Asensi\n15. Calaix de Sastre. La Claca. Col·legi d'Arquitectes de Catalunya i Balears\n16. Cavall Fort. Kikerikiste. Cinema Fèmina, 9 novembre 1980\n17. CDN. Centro Dramático Nacional. Temporada 83/84\n18. Centre Dramàtic de la Generalitat de Catalunya. Programació manuscrita des de 1981-1985\n19. Cicle d'activitats culturals de primavera. Badalona\n20. Cocktail-Imposible. Teatro de Kitsch Negro, Barcelona\nBatallé, Joan (1)\nCastells Planas (1)\nCol·lecció Matilde Miralles (30)


Magdalena Jorba i Amàlia Ginestà\nHem volgut biografiar i fer la recerca sobre Magdalena Jorba Ginestà i indirectament també sobre la seva mare, Amàlia Ginestà Llunell que, tot i que no tenien cap causa en contra d’elles, sí que van patir les conseqüències molt directament de la guerra i la repressió del final de la Guerra Civil....\tveure més\nCarles Jorba Piè\nEl Carles Jorba Piè va néixer el 17 de gener de 1894 a Esparreguera, es va casar amb l’Amàlia Ginestà, que era nascuda a Terrassa el 17 de febrer de 1897. La parella es va conèixer quan ell va anar a treballar a aquesta ciutat i va tenir un fill i una filla: l’Antoni, nascut a Terrassa, el 9 de maig de 1921, i la...\tveure més\nGermans Roca Tardà\nEn Josep Roca Tardà va néixer a Esparreguera el dia 3 de març de 1916. El seu pare era Magí Roca Juncosa , la seva mare era Antònia Tardà Cucurella , el germà gran era en Magí, el germà petit, en Ferran i tenien una germana més petita, l’Amàlia. Vivien a pagès, concretament a Ca n’Amat. Els quatre germans eren nascuts a...\tveure més\nRosa Vinaroz Maté\nRosa Vinaroz –Rosita, era com l’anomenaven els coneguts– havia nascut a Bítem (Tortosa) , treballava a S. A. Sedó en cta. d’Esparreguera. Era analfabeta. era filla de Manuel Vinaroz Expósito, pagès per compte propi, que havia arribat a Esparreguera amb la resta de la família l’any 1923. La mare era Rosa Maté Miró. La nostra...\tveure més\nManuel Vinaroz Maté\nEn Manuel Vinaroz Maté és un represaliat que residia a Esparreguera. Era fill de Manuel Vinaroz Expósito i Rosa...\tveure més