La prova de les amenaces del ministre Fernández a la llibertat de premsa | Sindicat de Periodistes de Catalunya\nAI difon un vídeo que mostra la brutalitat policial per limitar el treball dels fotoperiodistes i el que això comporta de vulneració d'un dret ciutadà tan bàsic com és el de la informació\nGravar abusos policials és tan arriscat que a part de ser objecte d'agressions per part dels agents antiavalots pot costar una multa de fins a 30.000 euros. Això serà així si la reforma de la Llei de Seguretat Ciutadana que promou el ministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, prospera en el seu actual redactat. Coincidint amb l'inici del treball en comissió al Congrés dels Diputats, Amnistia Internacional (AI) ha iniciat una campanya amb el títol #dretaprotestar on considera que els parlamentaris «han de protegir el dret de reunió, expressió i informació i exigir canvis en el Projecte de Llei». Amb aquest motiu ha fet arribar a tots ells un vídeo en el qual demostra com està en perill el dret a la informació a Espanya i per aquest motiu insta als diputats a modificar el text actualment en discussió.\nEl vídeo recull una sèrie d'imatges en les quals les forces i cossos de seguretat de l'Estat copegen, insulten i impedeixen els enregistraments de periodistes que estan desenvolupant la seva activitat professional durant diferents manifestacions. Amnistia Internacional explica en l'escrit on s'informa de la campanya que l'organització «porta anys documentant abusos policials per part dels agents antiavalots en les protestes. Si s'aprova l'article 36.26, que sanciona l'ús no autoritzat d'imatges d'autoritats o membres de les forces i cossos de seguretat, tant el dret d'informació com altres drets humans estarien perillant», ha assegurat Esteban Beltrán, director d'AI Espanya. «Gravar aquest tipus d'imatges podria ser sancionat fins a amb 30.000 euros de multa», ha afegit Beltrán.\nLa Federació de Sindicats de Periodistes (FeSP) i el Sindicat de Periodistes de Catalunya (SPC) ja han expressat en més d'una ocasió el seu rebuig a les noves disposicions que la reforma de la Llei de Seguretat Ciutadana que impulsa el Govern espanyol inclou. Sempre han defensat que el dret a la informació de la ciutadania ha de ser una de les màximes prioritats en una societat veritablement democràtica i que tot allò que s'encamini a escapçar-la és un camí que mai s'ha de prendre.


Servei tècnic, assessorament, seguiment, acompanyament, suport i (1.146.532)\nServei tècnic, assessorament, seguiment, acompanyament, suport i coordinació de la plataforma de Decidim Organitzacions i de la plataforma Metadecidim\n36.966,00 ? sin IVA 44.728,86 ? IVA incluido (0,00%)\nAdjudicaciones a FUNDACIÓ FRANCESC FERRER I GUÀRDIA\nAyuntamiento de Barcelona: els serveis de gestió i manteniment de la pàgina web del Consell Econòmic i Social de Barcelona per als anys 2019 i 2020\nAyuntamiento de Barcelona: contractació de la gestió del servei de mailing dels docuemtns del Consell Econòmic i Social de Barcelona\nEn los últimos 5 años FUNDACIÓ FRANCESC FERRER I GUÀRDIA ha recibido 3 adjudicaciones de 2 organismos diferentes por un valor de 105.050 euros. : Ayuntamiento de Barcelona (2), Ayuntamiento de Sant Joan Despí (1)\nInforme de licitaciones adjudicadas a FUNDACIÓ FRANCESC FERRER I GUÀRDIA en el último año


Innokenti Smoktunovski - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nactor rus i soviètic d'arrels bielorusses\nInnokenti Mikhàilovitx Smoktunovski, rus: Инноке́нтий Миха́йлович Смоктуно́вский (nascut Smoktunóvitx,rus: Смоктуно́вич), Tatiànovka, óblast de Tomsk, 28 de març de 1925 - Moscou, 3 d'agost de 1994) fou un actor de teatre i cinema soviètic i rus. Va ser nomenat Artista del Poble de l'URSS (1974) i Heroi del Treball Socialista (1990). Fou guanyador del Premi Lenin (1965) i va participar en la Gran Guerra Patriòtica de 1941-1945.\n(ru) Иннокентий Михайлович Смоктуновский\n(ru) Иннокентий Михайлович Смоктунович\n28 març 1925\n3 agost 1994 (69 anys)\nKubinka (Rússia) (en)\nPushkin Drama Theatre (en)\nTeatre d'Art Anton Txèkhov\n(1941) Medalla del 30è Aniversari de la Victòria en la Gran Guerra Patriòtica\nLes interpretacions de Smoktunovski a l'escenari -el Príncep Mixkin al Teatre Tovstonógov, el tsar Fiódor Ioànnovitx al Teatre Mali, Ivànov de Txékhov i Porfiri Golovliov al Teatre d'Art de Moscou- van ingressar al "fons d'or" de l'art teatral rus.\nSmoktunovski va ser anomenat el primer actor intel·lectual del cinema soviètic; va interpretar els seus millors papers a les pel·lícules "Soldats" (rus: Солдаты, Soldati), "Nou dies d'un any" (rus: Девять дней одного года, Déviat dnei odnogó goda), "Hamlet", "Txaikovski" (rus: Чайковский), "Sastre de senyores" (rus: Да́мский портно́й, Damski portnoi) i en la comèdia lírica d'Eldar Riazànov "Compte amb el cotxe" (rus: Берегись автомобиля, Bereguís avtomobília).\nSmoktunovski (esquerra) amb el seu germà Vladímir i la seva tieta el 1930\nSmoktunovski va néixer a un poble siberià en una família camperola d'ètnia bielorussa.Alguna vegada es va escampar el rumor que provenia d'una família polonesa, fins i tot de la noblesa, però el mateix actor desaprovava aquestes teories, tot afirmant que la seva família era bielorussa i no de la noblesa. Va servir en l'Exèrcit Roig durant la Segona Guerra Mundial. El 1946, es va unir a un teatre a Krasnoiarsk, i després es va traslladar a Moscou. El 1957, va ser convidat per Gueorgi Tovstonógov a unir-se al Teatre Dramàtic Bolxoi de Leningrad, on va sorprendre el públic amb la seva interpretació dramàtica del príncep Mixkin a l'obra de Dostoievski L'idiota. Un dels seus millors papers va ser el paper principal a l'obra Tsar Fiódor Ioànnovitx d'Aleksei Konstantínovitx Tolstoi (Teatre Mali, 1973).\nSmoktunovski com a Hamlet amb Anastassia Vertínskaia en un segell soviètic de 1966\nEl llançament de la seva carrera cinematogràfica es va produir amb la pel·lícula de Mikhaïl Romm Nou dies d'un any (1962). El 1964, va interpretar el paper de Hamlet de Shakespeare a la versió cinematogràfica de Grigori Kózintsev, que va aconseguir elogis de Laurence Olivier així com el Premi Lenin. Molts crítics anglesos van classificar el Hamlet de Smoktunovski per damunt de la interpretació, d'Olivier, en un moment en què aquesta encara era considerada la definitiva. Smoktunovski va crear un retrat heroic integral, que combinava el que semblava incompatible abans: simplicitat viril i exquisit aristocratisme, amabilitat i sarcasme càustic, una mentalitat lúcida i autosacrifici.\nSmoktunovski va arribar a ser conegut per a públics més amplis com a Iuri Detotxkin, en la sàtira detectivesca Compte amb el cotxe d'Eldar Riazànov (1966)que va revelar les destacades dots còmiques de l'actor. Posteriorment, va interpretar Piotr Ilitx Txaikovski a la pel·lícula Txaikovski (1969), l'oncle Vània a la versió cinematogràfica (1970) d'Andrei Mikhalkov-Kontxalovski de l'obra homònima de Txékhov, el narrador a la pel·lícula d'Andrei Tarkovski El Mirall (1975), un ancià a la pel·lícula d'Anatoli Efros El dijous i mai més (1977), i a Salieri a la producció de Mikhaïl Schweitzer Petites tragèdies (1979) basada en obres de Aleksandr Puixkin.\nEl 1990, Smoktunovski va guanyar el premi Nika en la categoria de Millor Actor. Va morir el dimecres 3 d'agost de 1994, en un sanatori, amb 69 anys. El planeta menor 4926 Smoktunovskij rebé aquest nom en honor seu.\n1956 Soldats com a "Farber"\n1957 Tempesta com a "Muromtsev"\n1957 Al costat de nosaltres com a "Andrei"\n1959 Carta no enviada com a "Konstantín Sabinin"\n1961 Nou dies d'un any com a "Ilià Kulikov"\n1962 Mozart i Salieri com a Wolfgang Amadeus Mozart\n1964 Hamlet com a "Hamlet"\n1966 Compte amb el cotxe com a "Iuri Détotxkin"\n1969 Txaikovski com a Piotr Ilitx Txaikovski\n1970 Crim i càstig com a "Porfiri Petróvitx"\n1970 L'oncle Vània, com a "Ivan Voinitski, oncle Vània"\n1972 La doma del foc com a Konstantín Tsiolkovski\n1973 Moscou-Cassiopeia com a "I. O. O. (realitzant funcions especials)"\n1974 El romanç dels enamorats com a "Trompetista"\n1974 Adolescents a l'Univers com a "I. O. O. (realitzant funcions especials)"\n1975 El Mirall com "La veu d'Aleksei"\n1975 Confiança com a Nikolai Bóbrikov\n1975 Van combatre per la pàtria com a "cirurgià"\n1979 Barrera com a "Antoni Manev"\n1979 Petites tragèdies com a Antonio Salieri i Baró Vell\n1979 Moscou no creu en les llàgrimes apareix en un cameo\n1983 Dos sota un paraigua com a "Till"\n1984 Ànimes mortes, com a "Pluixkin"\n1985 Rússia al principi com a Justinià I\n1985 L'estrany cas del Dr. Jekyll i el senyor Hyde com a "Doctor Henry Jekyll"\n1986 Sherlock Holmes al segle XX com el primer ministre Lord Thomas Bellinger\n1987 Ulls negres com a "Modest Petróvtx, alcalde"\n1988 Guardamarines, endavant! com a André Hercule de Fleury\n1989 Mare com a "governador"\n1991 Geni com a "Líder de la màfia Guilia, també conegut com a Príncep"\n1993 Zólotocom a "Don Diego"\n1993 Vull anar a Amèrica com a "escriptor"\n1994 Iniciació de l'amor "text de l'autor"\n1997 Vi de dent de lleó com a "coronel Frehley"\nDubrovski, Víktor. Иннокентий Смоктуновский. Жизнь и роли (en rus). Moscou: Iskusstvo, 2002, p. 383. ISBN 5-210-01434-7.\nSoloviova, Inna. Иннокентий Смоктуновский (en rus). Moscou: Iskusstvo, 1966, p. 222-237 (Актёры советского кино: Vol. 2).\n↑ (rus) В архивах найдены документы о расстрелах и репрессиях родных актера Иннокентия Смоктуновского, сменившего фамилию / Als arxius es van trobar documents sobre les execucions i repressions de la família de l'actor Innokenti Smoktunovski, que va canviar el seu cognom\n↑ (rus) Sobre Innokenti Smoktunovski\n↑ 3,0 3,1 Ielena Gorfunse. Смоктуновский (en rus). Moscou: Iskusstvo, 1990, p. 238. ISBN 5-210-00180-6.\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 Dubrovski, 2002, p. 356-357.\n↑ Soloviova, 1966, p. 222—237.\n↑ Герой Социалистического Труда Смоктуновский Иннокентий Михайлович :: Герои страны. Warheroes.ru. Consultat el 10 de maig del 2016.\n↑ Dubrovski, 2002, p. 77-98.\n↑ «I. Smoktunovsky, Russian Actor, 69» (en anglès). The New York Times, 04-08-1994. ISSN: 0362-4331 [Consulta: 1 febrer del 2016].\n↑ Original en rus И. О. О. (исполняющий особые обязанности) / I. O. O. (Ispolniaiusxi Ossobie Obiazannosti)\n↑ Literalment "or".Llargmetratge de producció conjunta russoitaliana. Drama històric.\nBiografia d'Innokenti Smoktunovski (anglès)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Innokenti Smoktunovski\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Innokenti_Smoktunovski&oldid=28602670»\nDarrera modificació: 14 nov 2021 a les 20:29\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 nov 2021 a les 20:29.


L'Ajuntament de Paiporta referma el seu compromís contra la violència masclista en la moció amb motiu del 25N | Valencia Extra\nL’equip de govern, format per Compromís i PSPV-PSOE, i Ciudadanos, aproven el text, que també compromet la institució a reforçar les polítiques de prevenció dels maltractaments i la desigualtat, especialment, en temps de pandèmia\nLa moció qualifica les polítiques d’igualtat com “transversals” i insta a que “impregnen totes les polítiques desenvolupades per totes les regidories”. El consistori es compromet a dissenyar pressupostos amb perspectiva de gènere, a impulsar campanyes dirigides a la prevenció, orientació i conscienciació de les desigualtats entre homes i dones, i a no subvencionar actes en què les entitats organitzadores utilitzen com a reclam el cos de les dones de forma sexista.\nHi ha també entre els compromisos de la moció l’obligació de dissenyar un pla d’acció específic per a la prevenció “amb els valors del feminisme, la coeducació, la cooperació i el respecte a la diversitat afectivo-sexual, fent especial incís sobre la incidència de la violència masclista en l’adolescència”.\n“No són només els colps”\nEn la defensa de la moció, la regidora d’Igualtat, Esther Coronado, de Compromís, ha denunciat que la violència masclista “no són només els colps, són també les actituds prepotents, denigrar a les dones en públic, qüestionar la seua legimitat per parlar d’alguns temes, estereotipar-les o etiquetar-les”. Coronado ha afegit que “és urgent combinar les mesures que busquen frenar la propagació del virus amb l’erradicació de les conductes que reprodueixen i perpetuen la desigualtat i amb la protecció dels que pateixen les conseqüències”.\nLa pandèmia, ha continuat, “està aprofundint la bretxa de gènere tant en l’ús de recursos públics com en l’accés a l’ocupació, dificultant la independència econòmica de les dones”. Per això, “des de les administracions públiques hem de garantir la continuïtat en la prestació de serveis”.\nPer la seua banda, la regidora d’Innovació i Atenció Ciutadana, Maria Jesús López, del PSPV-PSOE, ha afegit que “la violència masclsita és la demostració més cruel de la desigualtat”, i que “la pandèmia s’ha convertit en la situació perfecta per a exercir el comportament controlador” de banda dels homes maltractadors sobre les dones que es troben ara més aïllades. “Hui més que mai -ha conclòs López, ens refermem en que no podem pegar ni un pas enrere en la lluita contra la violència masclista”.\nComença la inscripció per al segon quadrimestre de les escoles i programes esportius de Paiporta


Albergues en Bhopal, India\nAsia del Sur y Sudeste > India > Madhya Pradesh > Bhopal Albergues\n¡Comparar preciosen todos los sitios de reserva!Por Transporte:Bhopal / BairagarhBairāgarhBhopāl JunctionHabībganjMandi DīpMisrodPārbatiSalāmatpurSukhi SewāniaEn un radio de 2 Km / 1 mi.En un radio de 5 Km / 3 mi.En un radio de 10 Km / 6 mi.En un radio de 20 Km / 12 mi.[Loading]Otras Ciudades Cercanas• Ujjain (167 Km / 104 mi.)• Indore (172 Km / 107 mi.) Arribo:\nMap — Click to Resize Albergues Bhopal Youth HostelNorth TT Nagar, Near Hotel Palash más »Casas de huéspedes Lago Villa"… marble flooring and elegant teak furniture. Facilities include TV, WiFi, air conditioning and ceiling fans. Breakfast is included in the rates.\nWe have a pleasant living room where guests can sit and relax, and we enjoy direct access to the promenade which runs along the lake, popular for walking or cycling. We can also arrange city tours to help you make the most of your time in Bhopal.\nLago Villa is perfect for any kind of... más »Si usted ha visitado Bhopal, Agregue sus comentarios y consejos...Su nombre:(Solo comentarios sobre Bhopal. No dé su opinión sobre los albergues aquí, publique su comentario en la página del albergue.EnviarAcerca de Hostelz.comPolítica de privacidadTravel ArticlesAgregar un nuevo alberguePrograma de AfiliaciónContactarse con Hostelz.comCopyright © 2013 Hostelz.comUna parte de los ingresos se destina a apoyar a


Agriturismo La Roverella Monteroni d'Arbia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAgriturismo La RoverellaVia Corsano Grotti N.700/B, Monteroni d'Arbia, Monteroni d'Arbia, Itàlia, 53014 - Veure al mapaExcepcional9,5Basada en90comentarisAgriturismo La RoverellaVeure més fotos"Grazia and Graziano Machetti are hospitable and friendly peo..."ИринаRussiaVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,3Veure al mapa9,3Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Monteroni d'Arbia, no busqui més enllà de Agriturismo La Roverella. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Agriturismo La Roverella, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de caixer automàtic a l'espai, Zones públiques amb Wi-Fi, instal.lacions de barbacoa, aparcament de cotxes, habitació familiar. L'ambient de Agriturismo La Roverella es reflexa en cada habitació. assecador de cabell, plat de dutxa, nevera, aparell de televisió, calefacció són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí, equitació, camp de golf (a 3 km). Agriturismo La Roverella és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Monteroni d'Arbia.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Perello dice que el PP pretende un "pasaporte" para que sus cargos vayan por la "senda de la corrupción" Noticias, última hora, vídeos y fotos de Noticias de España en lainformacion.com\nPerello dice que el PP pretende un "pasaporte" para que sus cargos vayan por la "senda de la corrupción"\n25/05/2009 - 00:16\nFrancisco Camps Partido Popular Provincia de Castellón Partido Socialista Obrero Español Generalitat de Catalunya Carlos Fabra Perelló Sicilia Mariano Rajoy Noticias de España\nEl candidato del PSOE a las elecciones europeas Andrés Perelló aseguró hoy que "ha llegado el momento de optar por el modelo que quiere la protección social, que está en contra del despido libre, que quiere garantizar los servicios públicos y luchar contra el cambio climático", o el del PP, que afirmó- "lo que quiere es que estas elecciones sean un pasaporte para que sus cargos públicos sigan transitando por la senda de la corrupción".\nPerelló realizó estas declaraciones durante la visita que realizó al Mercado del Lunes de Castellón en unos de los actos de campaña electoral del partido.\n"Lo que no puede ser --criticó-- es que Carlos Fabra haya convertido Castellón en la Sicilia española y que tanto Mariano Rajoy como Francisco Camps estén esperando, como el que espera a Dios, que estas elecciones les den el triunfo, no porque les importe Europa, sino tan sólo porque pretenden que los ciudadanos les den un voto para avalarles y decir que lo que están haciendo es de ser ciudadanos ejemplares y que da igual que a Castellón y a la Comunitat se nos conozca por ser la tierra que más casos de corrupción soporta de toda España, y todos concentrados en manos del PP".\n"Nuestra propuesta es acabar con eso, dar transparencia a la administración, darle la vuelta a la política que nos ha llevado a la crisis y plantear protección social para todos los trabajadores, desarrollo, progreso, garantía de los servicios públicos y lucha contra el cambio climático", añadió.\nPerelló se mostró convencido de que el PSOE ganará las elecciones, "y de que tan pronto como lo hagamos vamos a seguir explicando a los valencianos que el cambio acaba de empezar y que tenemos que seguir ese cambio para desalojar al PP, que ha hecho de las instituciones valencianas y de la Generalitat una incubadora de corrupción".\nPreguntado por las encuestas, el candidato socialista explicó que los socialistas están valorando que la campaña "se ha animado mucho y que la gente va a votar más de lo que se piensa y, aunque las encuestas son muy respetables, nosotros no predisponemos la opinión de ningún elector", ya que -dijo- "su opinión se manifiesta en secreto y, en algunos casos, como en esta provincia, más en secreto porque hay miedo a los caciques que aquí gobiernan".\nEn su opinión, "los casos de corrupción abrirán los ojos de los valencianos, que hasta ahora estaban un poco deslumbrados por algunas velas y algunos ruidos de motor de coches de Fórmula 1 y se han dado cuenta que su futuro no ese, es decir, defender a los que se quieren hacerse ricos con la codicia y el trabajo de los demás".\nFinalmente, Perelló señaló que en la provincia de Castellón "se ha hecho una política, de la que ya habíamos advertido al PP en las Corts Valencianes, a sabiendas de que el resultado sería de que cuando miles de valencianos tuvieran que quitarse el casco, algunos ya se habían puesto las botas, y esos algunos son los amigos del presidente, a los que quiere un huevo".


Altamira. Blog de Historia del Arte, por Antonio Boix.: HA 1 UD 01. Bibliografía de Historia del Arte: Baleares.\nHA 1 UD 01. Bibliografía de Historia del Arte: Baleares.\nAquesta llista, escrita en català i en castellà si la font és d’aquest idioma, recull una sèrie d’investigacions bibliogràfiques al llarg dels meus estudis universitaris (fa decennis) en distintes biblioteques de les illes i Barcelona, el que explica que s’utilitzin metodologies distintes per fitxar les fonts i que una part no siguin completes. La majoria de les vegades quan no hi ha el nombre de pàgines és que el llibre no té paginació.\nAA.VV. El derribo de las murallas de Palma. Extracto de La Almudaina (días 10-13 agosto 1902). Tip. Amengual. Palma. 1902. 142 pp.\nAA.VV. Arquitectures plurals. Sa Nostra. Palma. 1995.\nAA.VV. Pintors americans d'ahir. Exposició a la Llonja abril-maig 1992. Govern Balear. Palma. 1992.\nAA.VV. Les arts a l'última dècada: Pavelló de les Illes Balears, Exposició Universal de Sevilla, 1992, 20 abril-12 octubre. Palma. 1992. 147 pp.\nAA.VV. Guía del Patrimonio. Recorridos culturales de las Islas Baleares.\nAA.VV. Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera. 4 vols. Vol. 1. UIB-CIEF. Palma. 1995. 404 pp.\nAcademia Provincial de Bellas Artes de Palma de Mallorca. Memoria sobre las Academias Provinciales de Bellas Artes... Diputación Provincial de las Baleares. 1894. 74 pp.\nAcademia Arqueológica Española. Discurso de Gibert, Joaquín Maximiliano. Diputación Arqueológica de las Islas Baleares. Noticia de su erección, discurso inaugural y catálogo de sus individuos. Imprenta Juan Guasp. Palma. 1844. 13 pp.\nAcademia de Ciencias Naturales y Exactas, Literatura y Artes de Baleares. Palma. 1845. BM C-13/28.\nAguiló, Estanislao de Koxka. Colección de las Leyes Suntuarias decretadas por las Autoridades Superiores del Antiguo Reino de Mallorca, desde 1384 a 1790. Palma. 1889.\nAlemany i Moragues, Jeroni Agustí. Relación de las fiestas celebradas, en la ciudad de Palma del Reyno de Mallorca, los días 16, 17 y 18 de junio del año 1737, por la exaltación de nuestro patricio el eminentísimo señor D. Francisco Raymundo de Despuig, a la dignidad del supremo magisterio de la insigne y esclarecida religión de San Juan de Malta de Jerusalén, Príncipe de la isla de Malta, y del Gozzo... Imp. Vda. Guasp. Palma. 1738.\nAlomar i Esteve, Gabriel. La reforma de Palma. Palma. 1950. Completar su bibliografía en el Inventari provisional de l'arxiu professional de Gabriel Alomar i Esteve arquitecte, urbanista i historiador. CIM. Centre Cultural de la Misericòrdia. Arxiu General del CIM. 18 pp.\nAlomar i Esteve, Gabriel. Antiguas inscripciones lapidarias en las calles y patios de la ciudad de Palma. “Papeles de Son Armadans” v. 17, nº 50 (1960) 185-209.\nAlomar i Esteve, Gabriel. Guillem Sagrera y la arquitectura gótica del s. XV. Colegio Oficial de Arquitectos de Cataluña y Baleares. Barcelona. 1970.\nAlomar i Esteve, Gabriel. Urbanismo Regional en la Edad Media: Las “ordinacions” de Jaime II (1300) en el reino de Mallorca. Barcelona. 1976.\nAlomar i Esteve, Gabriel. En torn d'alguns records lapidaris de les Balears islàmiques a les ciutats toscanes. “BSAL” 41 (1985) 23-34. 4 de làmines.\nAlomar Esteve, Gabriel. Memorias de un urbanista: 1939-1979. Miquel Font. Palma. 1986.\nAltamira y Crevea, Rafael. De historia y arte: estudios críticos. Victoriano Suárez. Madrid. 1898. 400 pp.\nAmorós, Tomàs. Memòries d'un impressor. Mallorca: 1740-1800. UIB. Barcelona. 1983. 149 pp.\nAnónimo. Algunos datos históricos del santuario del Puig de Pollensa. Imp. P. J. Gelabert. Palma. 1877.\nArmengol, Nicolau. Carta de 1787 de Nicolau Armengol comunicant a Antoni Pons, representant de la Reial Acadèmia de Sant Fernando, la impossibilitat d'ajudar econòmicament el jove pintor Antoni Nicolau. Trascrit per Gabriel Llabrés, ca. 1888, full solt.\nArribas Palou, Antonio. La Arqueología de Pollentia. Dins Historia de Alcúdia. Vol. I. Palma. 1978.\nArribas Palou, Antonio. Pollentia. “PAIB” (1974).\nArxiduc Lluís Salvador de Austria. La Ciudad de Palma: parte de la obra Las Baleares. Trad. de Josep Sureda Blanes. Imp. Alcover. Palma. 1954. 312 pp.\nAzcárate, Isabel. Naturaleza y arte. La fauna de la Isla de Mallorca en la obra de Cristóbal Vilella (siglo XVIII). Editorial Patrimonio Nacional-José J. de Olañeta, Editor. Palma. 1990. 149 pp. Presentación de Emiliano Aguirre. Comentarios de Joan Mayol.\nBarber Barceló, M. Menorca artística: 1903-1905, índice selectivo. Mahón. Ateneo Científico, Literario y Artístico de Mahón, 1975, III, 31 pp. Publicaciones de la Revista de Menorca, suplemento 5.\nBarceló Crespí, Maria; Rosselló-Bordoy, Guillem. Terrissa. Palma. 1996. Un estudi de la ceràmica medieval mallorquina, sobretot del segle XV. S'importava ceràmica de luxe i se fabricava aquí la popular. Eren una part important del patrimoni de les cases més riques. Se basen en troballes arqueològiques (com als pous negres del Museu de Mallorca), colAleccions (Museu de Mallorca, particulars), documentació dels inventaris comerciales al ARM, inventaris testamentaris... Amb el concurs d'altres museus han posat dates i lloc de fabricació a moltes peces. Se relaciona amn entrevista a Rosselló-Bordoy en “Diario de Mallorca” (30-X1-1996).\nBennàssar Moner, Gaspar (1869-1933). Reforma de Palma: 1 sección plaza y mercado del Olivar. Tip. de José Tous. Palma. 1918. 60 pp.\nBerard i Solà, Jeroni. Viaje a las villas de Mallorca: 1789. Ajuntament de Palma. Palma. 1983. 301 pp.\nBernareggi González-Calderón, Francisco (1878-1959). Círculo Mallorquín: decorado del vestíbulo del salón de fiestas: proyecto. Palma. 1922. 13 pp.\nBibiloni, Gabriel. Els noms del carrers de Palma. I. Ciutat antiga. Palma. 1983. 105 pp. Molt interessant per als estudis d'urbanisme.\nBonachera, Josefina. Lápida romana de un atleta mallorquín. “Saitabi”, t. 5, nº 25-26 (julio-diciembre 1947) 163-166.\nBota Totxo, Miquel. L'art fotogràfic de Guillem Bestard. Sa Nostra. Palma. 1983.\nBover Pujol, Jaume. Biblioteques de Mallorca: guia per a investigadors. La Caixa. “Elements”, 3 (1982) 13.\nBover Pujol, Jaume. Balearica: bibliografia de bibliografies de Balears: bibliografia d'arts gràfiques, arxius... 1700-1985. Miquel Font. Palma. 1989. 249 pp.\nBover i de Rosselló, Joaquim María (Sevilla, 1810-Palma, 1865). Miscelánea erudita majoricense. Palma. 1825 i ss. 18 vols. manuscrits.\nBover i de Rosselló, Joaquim María. Noticias histórico-topográficas de la isla de Mallorca. Palma. 1836. Reed. 1864.\nBover i de Rosselló, Joaquim María. Notícia histórico-artística de los museos del eminentísimo señor cardenal Despuig existentes en Mallorca. Imp. Felipe Guasp. Palma. 1845. 231 pp.\nBover, Joaquim María. Diccionario histórico-geográfica estadístico de las islas Baleares. Palma. 1846.\nBover, Joaquim María. Varones ilustres de Mallorca. Imp. P. J. Gelabert. Palma. 1847. 784 pp. Pintors en pp. 135-142.\nBover, Joaquim María. Historia de la casa real de Mallorca y noticias de las monedas propias de esta isla. Palma. 1855.\nBover, Joaquim María. Diccionario bibliográfico de las publicaciones periódicas de las Baleares. Imp. Vda. de Villalonga. Palma. 1862. 72 pp.\nBover, Joaquim María. Imprentas de las Islas Baleares. Pedro José Gelabert. Palma. 1862. 32 pp.\nBover, Joaquim María; Ponzoa, Félix. Diccionario de antigüedades. 1846. Una obra general de España.\nBreve noticia de la Exposición agrícola, industrial y de Bellas Artes. 1860. Palma. 1861. BM C-13/34.\nBrotons, Magdalena. Escultures de Palma. El Far. Palma. 2000. Guia d=escultures de Ciutat, amb 11 recorreguts, dissenyada per Toni Sorell, portada amb Nancy de Calder. Biografies dels artistes, plànols de situació, descripció i fitxa tècnica de les obres.\nBusquets i Mulet, Jaume. El códice latinoarábigo del Repartiment de Mallorca (parte latina). “BSAL”, 30 (1952).\nBusquets i Mulet, Jaume. Mallorca musulmana. Historia de Mallorca. Vol. I. Palma. 1973.\nByne, Arthur; Stapley, Mildred (su esposa). Majorcan Houses and Gardens. Nueva York. 1928. Byne murió en 1936.\nCabot Llompart, Joan. Ibiza y sus pintores: ensayo de historia y crítica. Imagen 70. Palma. 1979. 265 pp.\nCalafat, Donado Ramon (mort 17 febrer 1823). Llibre de totas les antigüetats de la Iglesia y Real Convent del pp.S. Francesch. Fou sacristà del convent.\nCampaner i Fuertes, Álvaro (mort el 1894). Cronicón Mayoricense. Noticias y relaciones históricas de Mallorca desde 1229 á 1800. Palma. 1881-1886. Reed. facsímil en Palma. 1984. Amb l'índex repertori, 677 pp. Conté entre d'altres el Llibre de la benaventura vinguda del emperador y rey Carlos, pp. 305-340, amb els gravats originals. Llurs fonts són els apunts, diaris, miscelAlànies i manuscrits de Guillermo Terrassa, Juan Binimelis, Bartolomé Jaume, Mateo Salcet, Antonio y Juan Fé, Francisco Sanceloni, Jaime Pujol, Jaime Viquet, Juan Antonio Mateu, Cristobal Fiol, Jerónimo Agustín Alemany, Matias Mut, Guillermo Vidal, Juan y Agustín de Torrella, Antonio Gelabert, Maestro de Ceremonias de la Ciudad, Lorenzo Coch, N. Cañellas, Nicolás Ferrer de Sant Jordi, Gabriel Ferrer, Joaquin M. Bover, Padre Luis de Villafranca, Francisco Talladas, el Donado Ramon Calafrat, Pedro Cayetano Domenech, Nicolás Prats, Juan Sabater, Juan Llambías, Pedro Antonio Binimelis, etc.\nCampaner i Fuertes, Álvaro. Bosquejo histórico de la dominación islamita en las Islas Baleares. Palma. 1888.\nCamps Coll, Joan. Primeros hallazgos arqueológicos en las islas de Cabrera y Conejera. VIII Congreso Nacional de Arqueología. Barcelona. 1961.\nCamps Coll, Joan. En torno al problema de Palma Romana. X Congreso Nacional de Arqueología. Maó. 1967.\nCamps Coll, Joan; Vallespir Bonet, Antonio. La estación del Turó de ses Beies (Calvià). “PAIB”, Barcelona (1974).\nCantarellas i Camps, Catalina. Iconografía de San Sebastián en Palma. “Mayurqa”, 6 (junio 1971) 61-75. Inclou gravats i estampes, en 2 làmines.\nCantarellas Camps, Catalina. Libro de Razón. “Mayurqa” (1972), article de transcripció. El document estava a l'arxiu familiar de Cantarellas.\nCantarellas Camps, Catalina. La arquitectura mallorquina desde la Ilustración a la Restauración. Institut d'Estudis Baleàrics. Palma. 1981. 621 pp. Tesis doctoral. Prólogo de S. Sebastián.\nCantarellas Camps, Catalina. La cuestión bibliográfica: una aproximación a su estado, “Batik”, 63 (1981) 99-100. Estudi bibliogràfic de les Belles Arts a les Balears.\nCantarellas Camps, Catalina. La Roqueta. Una industria cerámica en Mallorca (1897-1918). Col. La Foradada, nº 12. Olañeta. Palma. 1995. 143 pp. Fotografías de Donald G. Murray.\nCantarellas Camps, Catalina; Maria José; Martínez, Albert. El mueble mallorquín. Siglos XIII-XIX.\nCantarellas Camps, Catalina. Sobre la modernitat artística o el passat en el present. UIB. Palma. 1995. 13 pp. Lliçó inaugural del Curs 1995-1996.\nCañellas, A. Index de las casas tingudas sots alou del Ilmo. y Rdo. Bisbe de Barcelona en les parroquies de Sta. Creu y St. Jaume. “BSAL”, 11 (1905-1907).\nCapellà, Llorenç. Pascual de Cabo. Palma. 1996. Monografia sobre una retrospectiva d'un joven pintor, amb el patrocini dels marchants de De Cabo, Gabriel Vanrell i Joana Pons, de la Galeria Bearn. Fotografies de Joan Ramon Bonet. Segons Capellà, De Cabo (Alacant) va viure la postguerra a Alacant i és capaç de descriure aquesta ciutat en blanc i negre. Encara el veu un poc infantil, lluny de la seva maduresa.\nCapó Juan, Josep; Llompart, Gabriel. Díptico de pintores trecentistas mallorquines. “BSAL”, 36 (1978).\nCapó Villalonga. Jaume. Palacio Ayamans de Lloseta. Gráficas Miramar. Palma. 1991. 92 pp.\nCarbonell i Buades, Marià. El obispo Juan Vich y Manrique y las relaciones artísticas entre Valencia y Mallorca. Comunicación al XI Congreso del CEHA (16-19 septiembre 1996).\nCatàleg de 100 anys de premsa diària a les Balears. Hora Nova. Palma. 1993. 46 pp. Introducció d’Arnau Company. Molt important, perquè té la localització de les fonts de prensa.\nCateura Bennàsser, Pau. Obras públicas en tiempo de crisis (Mallorca, 1400-1450). “Mayurqa” 23 (abril 1996) 31-42.\nCirera i Prim, Jaume. Índice analítico de las Misceláneas históricas de Mallorca de D. Joaquim M1 Bover de Rosselló. “BSAL”, 38 (1981) 61-118.\nComisión Provincial de Monumentos Históricos y Artísticos de Baleares. Comisión Provincial de Monumentos Históricos y Artísticos de Baleares: Guía. Redactat per Joan Llabrés Bernal. Imp. Católica Vda. de S. Pizà. Palma. 1928. 67 pp. Inclou “Reglamento de las Comisiones Provinciales de Monumentos Históricos y Artísticos” (11-8-1928) y “Defensa de la riqueza monumental y artística de España” (RDL, 9-8-1926).\nCompany, Catalina; Sureda, Catalina; Tur, Margalida; Torres, Joan (fotografies). Palma. Ciutat d=escultures. Ajuntament de Palma de Mallorca. 2000. Catàleg de 114 obres de 80 artistes dels ss. XIX i XX. Dues obres de Miró: Personatge en Jaume III i Monument en Conqueridor front a S=Hort del Rei.\nDanús i Burguera, Miquela. Iconografía guadalupana en Palma. “Mayurqa”, 9 (octubre 1972) 159-161, 1 f. de làmina.\nDols Company, Antonia. El pintor Antoni Gelabert i Massot. Tesina de convalidación UIB. Fotocopia.\nDomenge i Mesquida, Joan. L'argenteria sacra a les esglésies de Mallorca (segles XIV-XVI). José J. de Olañeta, Editor. Palma. 1991. 178 pp. Presentació de Núria de Dalmases; fotografies de Margalida Morey; dibuixos de Jaume Salas.\nDomínguez Bordona, Jesús. Manuscritos con pinturas: notas para un inventario de los conservados en colecciones públicas y privadas de España. Centro de Estudios Históricos. Fichero de Arte Antiguo. 1933, 2 vols. 525 y 384 pp. Baleares, vol. 1, pp. 13-17.\nDurliat, Marcel. L'art en el Regne de Mallorca. Moll. Palma. 1964. (1962. 404 pp.). 316 pp.\nEnsenyat Estrany, Bartomeu. Historia primitiva de Mallorca. Historia de Mallorca. Vol. I. Palma. 1973.\nEstabén Ruiz, Francisco. La Almudaina. Castillo Real de la Ciudad de Mallorca. Palma. 1975.\nEstada Sureda, Eusebi (1843-1917). Condiciones que deben reunir las viviendas para que sean salubles. Sociedad Española de Higiene. Madrid. 1886. 32 pp.\nEstada Sureda, Eusebi. Discurso leído el 17 de diciembre de 1885 sobre la reforma urbana y sanitaria de la ciudad de Palma. Imp. Amengual y Muntaner. Palma. 1890. 24 pp.\nEstada, Eusebi. La puerta denominada de Santa Margarita, declarada monumento nacional. Artículos publicados en “La Última Hora”. Tip. Tous. Palma. 1908. 123 pp.\nEsteve i Botey, Francesc. Grabado: compendio elemental de su historia, y tratado de los procedimientos que informan esta manifestación del arte... Preámbulo del insigne grabador D. Bartolomé Maura. Ángel Alcoy. Madrid. 1914. 556 pp.\nExposición Universal de París de 1878. Catálogo de los expositores de esta provincia. Palma. 1878. BM C-13/43.\nExposición del grabado español contemporáneo. Organizada por el Círculo de Bellas Artes de Palma de Mallorca y patrocinada por la D.G. de Bellas Artes. Primavera 1946. Catálogo. Círculo de Bellas Artes de Palma de Mallorca. Palma. 1946. 23 pp. Inclou Historia del grabado en madera, de E. C. Ricart.\nExposició. <El retrat a Mallorca: segles XVII-XIX>. Palma. Llotja (noviembre-diciembre 1984). Cat. Direcció General Cultura. Palma. 1984.\nFajarnés, Enric. Ordinacions dels pintors (1486). "BSAL" 7 (VIII-1897) 145-146.\nFajarnés Tur, Enric. Asociaciones gremiales en Mallorca durante la Edad Media. “BSAL”, 7 (1897-1898), 8 (1899-1900).\nFernández Alonso, Antonio. Parroquias Medievales de nave única en Palma. “Mayurqa”, 6 (1971).\nFerrà Perelló, Bartomeu (1843-1924). Cartas a un amigo sobre las reorganizaciones de la Escuela de Bellas Artes de Palma y las vicisitudes de la Academia Provincial. Tip. Católica Balear. Palma. 1888. 8 pp.\nFerrà Perelló, Bartomeu. Reconstrucción de la Casa Consistorial de Palma: apuntes. Imp. Felipe Guasp. Palma. 1892. 32 pp.\nFerrà-Ponç, Damià. Cultura i política a Mallorca (II, III). Art i literatura durant la guerra civil (1936-1939). “Randa” 3-4.\nFerrà-Ponç, Damià. Cultura i política a Mallorca (IV). Mites culturals de la postguerra (1939-1945). “Randa” 5.\nFerrer i Sureda, Miquel. Fichero técnico de precios de artes gráficas. Cort. Palma. 1972. 504 pp. Reedicions anuals actualitzades fins 1986.\nFilangieri di Candida Gonzaga, Riccardo. La galleria di Castel Nuovo. Tip. Francesco Giannini & Figli. Napoli. 1928. 6 pp.\nFilangieri di Candida Gonzaga, Riccardo. La gran sala di Castel Nuovo in Napoli. Casa Editrice d'Arte Bestelli & Tumminelli. Milano-Roma. 1928. Separata de “Didalo” (agost 1928) 146-171.\nFiol Mateu, Gabriel. Oratori de Santa Llúcia de Mancor de la Vall. Ajuntament de Mancor de la Vall. 1994. 168 pp.\nFullana Llompart, Miquel. Vocabulari de l'art i dels oficis de la construcció. Moll. Palma.\nFurió i Kobs, Vicens (1864-1956). Dels anys que visqué a Mallorca l'esculptor vilafranquí Adrià Ferran. s.n. Palma. 1922. 48 pp.\nFurió i Kobs, Vicens. Els pintors cartoixos fra Joaquim Juncosa y fra Manuel Bayeu. Im. Guasp. Palma. 1925. 33 pp.\nFurió i Kobs, Vicens. Images xilogràfiques mallorquines. Guasp. Palma. 1928. 32 pp. 4 f. làmines.\nFurió i Sastre, Antoni. Diccionario histórico de los ilustres profesores de las bellas artes en Mallorca. Gelabert y Villalonga, socios. Palma. 1839. 292 pp. Inclou els gravadors. Reedició per Editorial Mallorquina de Francisco Pons, 1946, 337 pp.\nFurió i Sastre, Antoni. Panorama óptico histórico artístico de las Islas Baleares. Palma. 1840. Reimp. en Mossèn Alcover. Palma. 1975. 183 pp. 40 làms.\n<Fuster, Joan (1870-1943)>. Palma de Mallorca. Llonja (gener-febrer 1995). Catálogo exposición Govern Balear. Palma. 1995.\nGambús Sáiz, Mercè. Mediadores, promotores y clientes en la formación del Renacimiento mallorquín, comunicación en el XI Congreso del CEHA. 1996.\nGarcía Delgado, Carlos. Ciutat de Mallorca. Evolución y permanencia del centro histórico. “Construcción”, Barcelona, 13 (1975).\nGelabert, Josep. De l'art de picapedrer. Facsímil del manuscrit de 1653. Institut d'Estudis Baleàrics. Palma. 1977. 308 pp.\nGiménez Raurell, María Cristina. El vidre bufat a Mallorca. AMBIT-Institut Balear de Disseny. Palma. 1996. 272 pp.\n<Grabadores baleares>. Exposición en Ariel, Galería de Arte. Palma. 1972.\n<Grabados antiguos, nuevas estampaciones>. Exposición itinerante, 1984. Govern Balear. Palma. 1984. 52 pp. Bibliografía en p. 52.\nGuasp. Colección de 1440 xilografías: iconográficas, heráldicas, tipográficas históricas... La Imprenta. Palma. 1929. 5 vols. 100, 100, 100, 119 i 24 fs.\nGuasp Gelabert, Bartomeu. Un códice y un retablo del siglo XIV. “BSAL”, 30 (1947-1952) 650-653.\nGuasp Gelabert, Bartomeu. Índice de documentos acerca de la fundación, 1617, de monjas teresas en Palma, y erección de su convento e iglesia. “BSAL”, 32 (1961-1967) 307-311.\nGuasp Gelabert, Bartomeu. Los castillos roqueros de Mallorca. Ed. mallorquina de Francisco Pons. Palma. 1952.\nGuasp Gelabert, Bartomeu. Eremitismo luliano y la Virgen entre los ermitaños mallorquines. Ed. mallorquina de Francisco Pons. Palma. 1952.\nHübner, Emil (1834-1901). Antichità della Spagna: IV Museo Despuig Montenegro. Separata “Bulletino di Correspondenza Archeologica” (maig-juny 1861) 104-115.\nIbizagrafic. Las Bienales de Arte Gráfico de Ibiza. De la VII fue de 1974 a la XI de 1984, editadas por Ibosim. Ibiza.\nJaner Manila, Gabriel; Coll Bardolet. La meva terra. Crònica d'enamoraments i penitències. Sa Nostra. Palma. 1980. 182 pp.\nJaner Manila, Gabriel. Nicolás Forteza. Ed. M.C. Ballester. Barcelona. 1989. 79 pp.\nJovellanos, Gaspar Melchor de. Memorias históricas sobre el Castillo de Bellver. Imp. Miguel Domingo. Palma. 1813. 95 pp.\nJovellanos, Gaspar Melchor de. Vista de la isla de Mallorca y la Lonja de Palma. Biblioteca Balear. Palma. 1953. Vol. IV.\nJovellanos, Gaspar Melchor de. Escritos inéditos. Ed. por Julio Somoza de Montsoriu. Barcelona. Est. Tip. Arte y Letras. Barcelona. 1891. 224 pp. BGL-2876.\nJuan, Caty. Caty Juan. (sin autor). Ed. Gran Enciclopedia Vasca. Bilbao. 1980. 48 pp.\nJuan Tous, Jeroni. Grabadores mallorquines. Institut d'Estudis Baleàrics. Palma. 1977. 112 pp.\nJuan Tous, Jeroni. Guillem Mesquida. Biografies de mallorquins. Ajuntament de Palma. Palma. 1982. 48 pp. més làmines.\nJuan Tous, Jeroni; Llompart, Gabriel. Miniaturas marianas de la Seo en Mallorca, “Anuario de Estudios Medievales”, 9 (1974-1979) 511-516, 4 fs. de làmines.\nL. M. A. Catálogo de las obras antiguas y modernas existentes en el museo del excmo. Sr. D. Bartolomé Juan, Conde de Ribas. Amengual y Muntaner. Palma. 1917. 294 pp. Inclou la biblioteca, p. 295.\nLete y Triay, Manuel de. La Divina Pastora en las artes, en la bibliografía y en el apostolado. Andreu de Palma de Mallorca. Estudis Franciscans, tomos 36 (1925), pp. 40-50, 126-132, 8 pp. de làm, 38 (1926), pp. 120-127, 432-437.\nLete y Triay, Manuel de. De iconografía lulAliana: dades y aclarícies. Andreu de Palma de Mallorca. Studia, 4 (1934) 162-163.\nLlabrés i Bernal, Joan. Neogótico en Palma. 1970. Article sense dades.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Apuntes para mis oposiciones a la cátedra de concepto e historia del arte. 28-X-1896. Fulls solts. BGL-A-122.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Apunts d'història i d'història de l'art. Circa. 1910. Fulls cosits. BGL-A-164.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Documentos sobre la Lonja y Sagrera (vistos y fechados de D. Elm (?) Frau. 1426-1460. Lligall. BGL-A-184.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Correspondència entre J. Mª Bover... i Josep Marcò, governador polític de Balears, referent a la demolició de l'arc àrab de l'Almudaina per tal de procedir al trasllat de l'estàtua de bronze de l'escultor Campedroni. (ca. 11 a 24-VI-1851). Fulls solts. BGL-A-475.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Carta de 1787 de Nicolau Armengol comunicant a Antoni Pons, representant de la Reial Acadèmia de Sant Fernando, la impossibilitat d'ajudar econòmicament el jove pintor Antoni Nicolau. Trascrit per Gabriel Llabrés, ca. 1888, full solt. BGL-A-559.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Carta de 1536 de l'argenter Andreu Pit Sala dirigida a Mossèn Antoni Bauçà del Santuari de Lluc. Trancrita per Gabriel Llabrés, ca. 1910. Fulls solts. BGL-A-606.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Acta de reunió sobre els béns i pertinences del monestir de la Verge Maria de la Victòria d'Alcúdia de 1524. Circa. 1918. Fulls solts. BGL-A-622.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Inventaris de béns, memòries d'actes, etc. dels segles XIII a XVI referents al monestir de Lluc. Circa. 1918. Fulls cosits. BGL-A-626.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Recull relatiu a Ramon Llull, amb “pinturas de Raymundo Lulio”. Circa. 1881-1900. Llibre dietari. BGL-A-640.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Siglo XIII / Mallorca. MiscelAlània. Circa. 1881-1920. Llibre dietari. BGL-A-641.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Siglo XIV / Mallorca. MiscelAlània. Circa. 1881-1920. Llibre dietari. BGL-A-642.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Plànols de la ciutat de Palma dels segles XIII a XIX. Circa. 1881-1928. Llibre. BGL-A-648.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Mallorca prehistórica y romana / Talayots / Antigüedades Mallorca. Circa. 1881-1931. Llibre dietari. BGL-A-650.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. XIV / Mallorca. MiscelAlània. Circa. 1885-ca.1907. Llibre dietari. Conté impresos. BGL-A-655.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. XV / Mallorca. MiscelAlània. Circa. 1885-ca.1907. Llibre dietari. Conté impresos. BGL-A-664.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Artistes mallorquins o amb obra mallorquina: relacions, transcripció de documents, notes, etc. post. a 1922. Fulls solts. Conté fotografies. BGL-A-685.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Fotografies ordenades... 1885-1907. Llibre dietari. BGL-A-713.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Documents, notes i escrits diversos relacionats amb la lletra V: Verí, Vaquer, Vivot, Valldemossa (inventari del segle XV de l'església, notícia de l'ermita... ca.1889-1898. Llibre dietari. Conté impresos. BGL-A-721.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. XIII / General y Mallorca. MiscelAlània. 1894-1910. Llibre dietari. Conté impresos. BGL-A-727.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Documents, notes i escrits diversos relacionats amn la lletra F: folklore, fundidores mallorquines, Felanitx, família de l'escultor Damià Forment, discrus del catedràtic Ferraz, etc. 1909-1910. Llibre dietari. BGL-A-744.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Lecturas artísticas, científicas y literarias. Circa. 1879. Fulls solts. BGL-A-747.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Buidatge de l'obra d'Antoni Furió i Sastre “Diccionario... de los... profesores de las bellas artes... Circa. 1881-1928. Fitxes. BGL-A-748.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relació alfabètica dels “retratos de hombres célebres de Mallorca”, uns en poder de l'Ajuntament de Palma i altres en mans de particulars. Circa. 1881-1928. Quadern. BGL-A-760.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Sumari del 3r tom de les MiscelAlànies de Bover. Circa. 1893-1926. Fulls solts. BGL-A-775.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Les MiscelAlànies de Pascual: arquitectura, pintura, etc. Circa. 1881-1928. Fulls solts. BGL-A-785.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relacions temàtiques sobre aspectes històrico-artístics de les Balears. Circa. 1881-1928. Fulls solts. BGL-A-795.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. La indumèntaria de Mallorca i Eivissa. 1894-1920. Fulls solts i cosits. BGL-A-796.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relació d'esglésies esbucades, construïdes i restaurades el segle XIX. Circa. 1881. Full solt. BGL-A-800.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Es campanar de la Seu. Circa. 1881-1885. Fulls solts. Conté dibuixos. BGL-A-801.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Nota de los años en que se acabaron varias obras y edificios en Mallorca o empezaron. Circa. 1881-1895. Full solt. BGL-A-803.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relació del gravats fets per Francesc Muntaner i, en menor porporció, dels fets per altres gravadors. Circa. 1881-1900. Fulls solts i quaderns. BGL-A-807.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Les MiscelAlànies de Pascual: arquitectura, pintura, etc. Circa. 1881-1928. Fulls solts. BGL-A-811.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Rúbrica de documents relatius a la Llotja. Circa. 1881-1928. Fulls cosits. BGL-A-819.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Talaiots de Mallorca. 1885-1915. Fulls solts. BGL-A-823.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relacions de batles, bisbes, jurats, lloctinents, metges, pintors i rectors de Mallorca (segles XIII a XX). Circa. 1866-1920. Fulls solts i quaderns. BGL-A-824.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Pintura, escultura, arquitectura, etc. dels segles XIV i XV. Circa. 1893-1911. Fulls solts. BGL-A-838.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Cases i edificis de Palma i de l'illa de Mallorca. 1894-1917. Fulls solts. BGL-A-841.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relació de plànols de les viles de Mallorca fets per Jeroni de Berard i per Francesc Muntaner i relació de mapes de Mallorca pintats en tela. 1895 o post. Fulls solts. BGL-A-845.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Pintura, escultura, gravat i monedes a Mallorca. 1896-1922. Fulls solts. BGL-A-848.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Buidatge de diversos inventaris de cases mallorquines dels segles XV al XVII per a un estudi sobre mobiliari. Circa. 1900-1928. Fulls solts. BGL-A-850.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Història de Sant Nicolau de Portopí. Circa. 1900-1928. Fulls solts. BGL-A-852.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Història de la casa mallorquina. 1904-1928. Fulls solts. BGL-A-855.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. La Seu, buidatge del seu arxiu i de l'obra de Jovellanos sobre la catedral de Palma. Circa. 1905-1928. Fulls solts. BGL-A-856.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Guillem Sagrera, arquitecte. Circa. 1910-1928. Fulls solts. BGL-A-861.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Història del moble a Mallorca. 1910-1928. Fulls solts i cosits. BGL-A-862.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Capelles de Ciutat: notícies històriques. post a 1914. Fulls solts. BGL-A-863.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Llibre de fàbrica de la Biblioteca de la Seu: extractes i notes. 1917. Llibre. BGL-A-867.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Seu de Mallorca. 1917-1921. Llibre dietari. BGL-A-869.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Carrers de Palma: notícies històriques. Circa. 1918. Fulls solts. Conté plànol de la zona del Born. BGL-A-870.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Representacions escèniques a la Seu de Palma als segles XIV i XV. Circa. 1920. Fulls solts. BGL-A-874.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Bandera de Mallorca. ca.1920-1928. Fulls solts. BGL-A-875.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. La Catedral de Palma (de Mallorca). 1230 a 1930. 1921-1928. Quaderns, fulls solts i cosits. BGL-A-878.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. El call de Palma, la catedral, etc. 1922-1925. Fulls solts. BGL-A-879.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Historia topográfica de la ciudad de Palma. 1922-1925. Fulls cosits. BGL-A-880.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. L'Estudi General, abans Universitat Literària de Mallorca: apunts. 1925. Fulls solts. BGL-A-887.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Addició al “Diccionario de artistas mallorquines” d'Antoni Furió i Sastre. 1928. Fulls solts. BGL-A-890.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Murs de Ciutadella. ca.1895-1898. Fulls solts. BGL-A-891.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Article per a l'“Almanaque Balear” amb la transcripció de les primeres (1486) i segones (1512) ordinacions del gremi de pintors. 1883-1894. Fulls solts. BGL-A-947. Tornà a editar-se en BSAL.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. La catedral en 1386 (Quinientos años atrás). 1886. Full solt. BGL-A-954.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Materiales para la historia de las representaciones dramáticas de Mallorca: obra inédita que contiene la copia completa del repertorio de consuetas de Miguel Pascual, de fines del siglo XVI, seguidas de otras noticias curiosas acerca del teatro medieval en Mallorca. 1887-1911. Llibre. BGL-A-959.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Sobre la restauración de la Lonja. 1892. Fulls solts. Conté impresos. BGL-A-965.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Vidrieras góticas. 1899 o post. Fulls solts. Conté impresos. BGL-A-971.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Índice de la ColAlecció de Imatges i Xilografies de la Impremta de Can Guasp (Mallorca 1894-1899). Post. 1899. Quadern. BGL-A-972.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Escrit dirigit a la Comissió de Monuments de Càceres sobre l'experiència de Palma en la celebració i remembrança dels fets històrics i sobre el record dels seus personatges ilAlustres. ca.1900-1910. Fulls solts. BGL-A-974.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Los Talayots. ca.1910-1928. Fulls solts. BGL-A-983.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Capillas de la Seo. post 1910. Fulls solts. BGL-A-984.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Misceláneas Bover. post 1910. Full solt. BGL-A-986.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Esborranys d'alguns capítols destinats a formar la “Historia de la casa mallorquina”. ca.1918. Fulls solts. BGL-A-993.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Article que descriu una galeria gòtica, per publicar al BSAL. ca.1920. Fulls solts. BGL-A-996.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. La ciudad de Palma. Mejoras y reformas I. ca.1920. Conté mapa. BGL-A-1003.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Códice Ayamans (su odisea desde 1371 a 1926). 1926. Fulls solts. BGL-A-1010.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Article sobre la declaració de la vista panoràmica de la badia de Palma monument històric. 1926. Fulls solts. BGL-A-1011.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Anales de Mallorca siglo XIV por Guillermo Terrassa... aumentados por D. Gabriel Llabrés y Quintana. 1927. Llibre i quadern. BGL-A-1013.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Conferència pronunciada a l'Acadèmia de Belles Arts sobre el castell del rei. ca.1881-1890. Fulls solts. BGL-A-1027.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Discurs de lliurament de premis del Tercer Certamen de la Joventut Artística i notes sobre les obres que hi participen. ca.1881-1890. Fulls solts. BGL-A-1027.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Plano de la Iglesia parroquial de Binissalem. ca.1885-1888. Fulls solts. BGL-A-1030.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Article sobre la mancança d'obres publicades a Espanya sobre estètica i història de les belles arts. 1895 o post. Fulls solts. BGL-A-1037.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Esborrany de la sessió extraordinària de la Comissió de Monuments de Balears. 12-IX-1896. Fulls solts. BGL-A-1052.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Reglamento de la Sociedad Arqueológica Luliana establecida en el Colegio de Na Sa de la Sapiencia. Palma de Mallorca. 1881 /Bases y autorización para establecimiento del Museo. Original firmado. 1881. Fulls cosits. BGL-A-1055.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Plànol de les excavacions de la ciutat romana de Pollentia. Circa. 1923-1936. Full solt. BGL-A-1057.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Campanyes d'escavacions arqueològiques a Pollentia dirigides per Gabriel Llabrés i, posteriorment, per Joan Llabrés... 1923-1936. Fulls solts i cosits. BGL-A-1058.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relació de quadres, escultures i objectes arqueològics conservats al Museu Provincial de La Llotja. Circa. 1923-1960. Full solts. BGL-A-1059.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Croquis per a la distribució de 72 quadres dins el Museu de La Llotja de Palma. 1923. Fulls cosits. BGL-A-1060.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Factures pagades pel Museu Arqueològic i el Patronat de la Llotja en concepte de reproduccions fotogràfiques. 5 i 6 de març 1926. Fulls solts. BGL-A-1061.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relació nominal dels acadèmics amb expressió dels seus càrrecs i domicilis. Post. 1914. Full solt. BGL-A-1062.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Esborrany de carta sobre les instalAlacions i dependències de l'Acadèmia de Belles Arts de Palma. 1925. Fulls solts. BGL-A-1063.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Temaris i apunts de d'arquelogia i numismàtica de la Universitat de Saragossa. 1910-1911. Fulls cosits. BGL-A-1068.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Esborrany de carta relativa a la creació d'una junta per a la conservació dels béns eclesiàstics i la realització d'un inventari de totes les esglésies i temples de Mallorca. 1926. BGL-A-1064.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Notícia de les antiguitats que es troben a la possessio Sarrià. Circa. 1920. full solt. BGL-A-1072.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Apunts sobre la colAlecció d'obres d'art de Raixa. Circa. 1920-1928. Fulls solts. BGL-A-1073.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Relació de les antiguitats que comprèn la colAlecció d'obres de Bartomeu Marroig Mesquida. Circa. 1925 o post. Full solt. BGL-A-1075.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Inventario de algunos muebles del obispo mallorquín Fray Juan García. “BSAL” 3, nº 3 (10-II-1885) 1-2. BGL-fot 1.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Cuadros notables de Mallorca, por los señores Marqueses de Ariany, la Cenia y D. Antonio Ayerbe... “BSAL” t. 18, nº 483-484 (enero-febrero 1921) 135-136. BGL-fot 3.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Nuestro grabado. Tracta del mapa de Mallorca de 1683. “BSAL” t. 1, nº 30 (25-III-1886) 7-8. BGL-fot 4.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Retablo de San Bernardo. “BSAL” t. 3, nº 99 (10-IV-1889) 55-56. BGL-fot 4.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. El oratorio del Temple. “BSAL” t. 1, nº 15 (10-VIII-1885) 1-2. BGL-fot 5.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Pedro Juan Llobet y su sepulcro. “BSAL” t. 5, nº 175 (X-1894) 357-362. BGL-fot 9.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Lampades argenti. “BSAL” t. 2, nº 73 (25-II-1888) 116. BGL-fot 11.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Palis et altar maior. “BSAL” t. 2, nº 84 (10-VIII-1888) 305-306. BGL-fot 11.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Palis de altar major: velutus vermeyls. “BSAL” t. 3, nº 93 (10-I-1888) 7-8. BGL-fot 11.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Postrimerías de la Consolación_ 1937 a 1893. Gestiones hechas recientemente para conservar el convento y el oratorio de la Consolación. “BSAL” 5, nº 161-163 (agosto-octubre 1893) 156-158. BGL-fot 43.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Inventario de muebles de un predio de Petra en 1521. “BSAL” 16, nº 439 (V-1917) 272-274. BGL-fot 58.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Galeria de artistas mallorquines. “BSAL” t. 16-18, nº 441-444, 447, 462, 487-489, 491-492, 493-494 (1917-1919, 1921) 319-321, 330-331, 351-353, 8, 255-256, 198-199, 211-213, 274-275, 301-302. BGL-fot 59.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Baltasar Buyra, pintor. “BSAL” t. 16, nº 442 (VIII-1917) 319-321. BGL-fot 59.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Juan de Sales, escultor. “BSAL” t. 17, nº 442 (IV-1919) 255-256. fot. 59.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Maestro Rafel Lloret. “BSAL” t. 17, nº 442 (IV-1919) 255-256. fot. 59.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Rafel Móger, pintor de Mallorca...; Antoni Frau, brodador,...; Maestro Pedro Terrenchs, pintor,... “BSAL” t. 18, nº 489 (VII-1921) 211-213. fot 59.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Inventari del castell de Bellver (1348). “BSAL” 16, nº 443 (IX-1919) 328-329. fot 61.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Pintores inéditos que trabajaron en Mallorca: siglo XIV. “BSAL” t. 19, nº 506-507 (1922-1923) 186-190, 207-208. BGL-fot 69.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Primeres Ordinacions del gremi de pintors: 1486, i II. Ordinacions para la Cofradía de Pintores y Bordadores de Palma: reglamento de pintores y bordadores de Palma: 1512, en “BSAL”, t. 21, 22, nº 566, 569, 582 (1927-1929) 375-376, 33-35, 271-274. BGL-fot. 78.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. La nueva estatua de Jaime Ferrer. “La Almudaina”, año 28, nº 10.817 (7-IV-1914) 1. BGL-fot 86.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Otra ratificación Sr. Pedro Martínez. “La Almudaina”, año 7, nº 2584 (12-XII-1894) 3. BGL-fot 88. Critíca a las obres en la casa consistorial.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Nueva iglesia de Mal-Pas (Alcudia). “La Almudaina”, año 37, nº 16.571 (31-V-1921) 2. BGL-fot 96.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Las obras en la casa consistorial. “El noticiero balear”, año 2, nº 547 (28-VIII-1892) 1. BGL-fot 98.\nLlabrés i Quintana, Gabriel. Sobre el museo municipal de Mahón. “Revista de Menorca” n1 5 (enero-abril 1897) 241-243. BGL-R.\nLlabrés i Ramis, Joan; Vallespir Soler, Jordi. Els nostres Arts i Oficis d'antany. Palma. 1980-1981. 2 v.\nLliga d'Amics de l'Art. Por el decoro artístico de Palma. J. Marqués Arbona. Sóller. 1926. 41 pp. + 7 f de làmines. Inclou articles de 1927. BGL-C.16/5.872.\nLlompart Moragues, Gabriel (C.R.)-Murray, Donald G. El Belén mallorquín. Col. La Foradada, nº 2. Olañeta, Editor. Palma. 1995. ¿? pp. Fotografías de Donald G. Murray.\nLlompart Moragues, Gabriel. Bibliografía arqueológica de las Baleares. Estudio General Luliano. Palma. 1958. 102 pp.\nLlompart Moragues, Gabriel; Mascaró Pasarius, Josep. Bibliografía arqueológica de las Baleares: suplemento 1958-1964. “BSAL” 32 (1961-1967) 325-348.\nLlompart Moragues, Gabriel. Ecclesia sponsa: tres grabados manieristas. “Traza y Baza”, 5 (1974) 63-76.\nLlompart Moragues, Gabriel. El llibre català a la casa mallorquina. 1350-1550. “Studia monastica”, 187 (1976) 119-130.\nLlompart Moragues, Gabriel. La pintura medieval mallorquina: su entorno cultural y su iconografía. Luis Ripoll. Palma. 1977-1980. 4 vols.\nLlompart Moragues, Gabriel. Inventarios de templos medievales mallorquines. Fontes Rerum Balearium, v. 2, nº 2 (1978) 447-452, nº 3 (1978) 661-679.\nLlompart Moragues, Gabriel. La pintura gòtica a Mallorca. Ajuntament de Palma. Palma. 1987. 127 pp.\nLlompart Moragues, Gabriel. Mallorca: imatge fotogràfica i etnografia. Ajuntament de Palma. Palma. 1991. 311 pp.\nLluís Salvador d'Austria, Arxiduc. Els castells roquers a Mallorca: història i llegenda. Cort. Palma. 1994.\nMagerit. Libros Antiguos. Catálogos de libros en venta en la librería Magerit. La Librería. Palma. 1945. Obras sobre Baleares, 18 pp. Sobre arte, 12 pp.\nMaicas, Lluís. Dossier de la nova plàstica a Mallorca. Berenguer d'Anoia. Inca. 1980. 135 pp.\nMallorca. Real Audiència. Colocación del retrato de Fernando VII rey de las Españas en los estrados de la Real Audiencia de Mallorca, con arreglo a la real orden de S.M. que concede estas gracia al regente y ministros de la misma. Imp. Real. Palma. ¿1814? 22 pp. BGL-C.18/6.025.\nMiralles i Montserrat, Joan. Un llibre de Cort Reial mallorquí del segle XIV. Moll. Palma.\nMiralles Sbert, José (obispo de Mallorca). Las reliquias y relicarios de la catedral de Mallorca. En Ensayo de una bibliografía del Dr. D. José Miralles Sbert (buscar por este título). Palma. 1961. pp. IX-XLII.\nMontaner Alonso, Pedro de. El desaparecido gabinete de antigüedades de los capuchinos de Mallorca y el origen de la colección Vivot. “Mayurqa” nº 15 (enero-junio 1976) 199-208. 10 pp. de làmines.\nMoragues Costa, Guillermo. Los maestros de la pintura universal en colecciones mallorquinas. 1. La colección pictórica del Conde de Montenegro. Cort. Palma. 1983. 40 pp.\nMorata i Socías, Josep. Huella de un grabado de Marcantonio Raimondi en Mallorca, “Mayurqa”, nº 9 (X-1972) 158-159.\nMoreno Garrido, Antonio. Algunas consideraciones en torno al estudio del grabado español del siglo XVII. “Mayurqa” nº 19 (1979-1980) 337-351.\nMorey i Servera, Pere. Santa Margalida de Ciutat. “Mirall”, nº 74 (Juliol-agost 1995) 19-23.\nMulet, Mª José. La fotografía en Mallorca (1839-1936). Comunicación de tesis doctoral en el XI Congreso del CEHA, Valencia, 1996.\nMulet i Ramis, Prevere Bartomeu. Els teixits de seda mallorquins. La manufactura popular de la seda des del segle XVI al XVIII. Olañeta. Palma. 1990. 147 pp.\nMunar, Gaspar. Goigs mallorquins de Nadal. Imprenta SS. Corazones. Palma. 1953. 30 pp.\nMuntaner Bujosa, J. Piedra de Mallorca en el Castel Nuovo de Nápoles. Datos para la biografía de Gillermo Sagrera. “BSAL”, 31 (1960).\nMurray, Donald G.; Pascual, Aina La casa y el tiempo: interiores señoriales de Palma. Presentació de Carme Riera. José J. de Olañeta, Editor. Palma. 1988-1989. 2 vols. 355 pp.\nMurray, Donald G.; Seguí Aznar, Miguel. El modernismo y su tiempo. José J. de Olañeta, Editor. Palma. 1989. 135 pp. Presentación de Oriol Bohigas.\nMurray, Donald G.; Pascual, Aina; Llabrés, Jaume. Conventos y monasterios de Mallorca. Historia, Arte y Cultura. Introducción y Apéndices de Gabriel Llompart. José J. de Olañeta, Editor. Palma. 1992. 224 pp.\nMuseo Pedagógico Provincial de Baleares. Álbum que los maestros y los niños de las escuelas nacionales de esta provincia ofrecen a la... Diputación de Baleares como recuerdo... al rescate del Museo de Raixa. s.n. Palma. 1919. 46 pp. BGL-7916.\nMuseo Provincial de Bellas Artes de Palma de Mallorca. Catálogo del Museo Provincial... s.n. Palma. 1926. 49 pp. Carp. F:B./7.869.\nMuseo de Arte Saridakis. Diputación Provincial de Baleares. Palma. 1968. 8 pp.\nO'Neille i Rossinyol, Joan. Poesías. Imp. Vda. D.R.J. Domínguez. Madrid. 1853. 241 pp. BGL-3205.\nObra gráfica del Taller Ibigraf: 1966-1976. Exposición en Museo de Arte Contemporáneo de Ibiza (abril-junio 1976). El Museo. Ibiza. 1976. 44 pp.\nPalacio Real. Antonio Mut Calafell. Inventario de la documentación del Real Patrimonio Balear: siglo XIX: Archivo del Palacio Real de Madrid. Ministerio de Cultura. Madrid. 1980. 308 pp.\nPalma. Ajuntament. El Ayuntamiento de esta ciudad anuncia al público el oficio que recibió del marqués de la Romana con un retrato de nuestro augusto soberano Fernando VII para colocarlo en la Sala Consistorial y la contextación que dirigió a S.E. dándole las más expresivas gracias por un regalo tan precioso. Imp. Melchor Guasp. Palma. 1815. 6 pp. BGL-C.16/5.895.\nPalma. Ajuntament. Relación de muebles, efectos y documentos quemados en el incendio del dia 28 de febrero último. s.n. Palma. 1894. 7 pp. BGL-C.14/5.740. Signat per Miquel Guasp, alcalde accidental, el 24 març 1894.\nPalol, Pedro de; et al. Notas sobre las Basílicas de Manacor en Mallorca. “Trabajos del Museo de Mallorca”, 3 (1958).\nPalou i Sampol, Joana Mª. Notas sobre la arquitectura religiosa de la colonización catalana en Mallorca (s. XIII y XIV). “Mayurqa”, 16 (1969).\nPalou i Sampol, Joana Mª. Guillem Sagrera. Biografies de mallorquins. Ajuntament de Palma. Palma. 1985. 64 pp. més làmines.\nParera Saurina, Miguel (ed.). Mallorca artística, arqueológica, monumental. Reproducción facsímil de 2ª ed. Miguel Parera, Librero. Barcelona. 1904. Precedido de pp. de Montaner. Lo que el siglo se llevó. 1991. Apéndice de Magdalena Quiroga Conrado. 1991. José J. de Olañeta, Editor. Palma. 1991. 348 pp. En la edición original participaron varios escritores, como Benito Pons i Fàbregues.\nPascual, Eusebi. El teatro en Palma en 1768, 1787 y 1788. “Almanaque Balear” (1880).\nPascual, Eusebi. El corral de Palma. “Almanaque Balear” (1885) 142 i ss.\nPascual, Eusebi. Ayer y hoy. “Almanaque Balear” (1886) 154 i ss.\nPascual, Eusebi. La primera década de la Casa de Comedias de Palma. “BSAL”, t. 7 (1897-1899) 162-166.\nPascual, Eusebi. Los primeros recursos para la edificación del teatro de Palma. “BSAL”, t. 7 (1897-1899) 226-229.\nPascual, Eusebi. Las decoraciones de la Casa de Comedias a principios del siglo XIX. “BSAL”, 8 (1899-1900) 416-417.\nPascual, Aina (coord.). La Seu de Mallorca. J. de Olañeta. Palma. 1995. 370 pp. 31 arts. de especialistas, 400 fotos de Donald G. Murray.\nPereda, Raquel. Blanes Viale. Fundación Banco de Boston. Montevideo. 1990. 191 pp.\nPerelló Paradelo, Rafael. Art naïf a Mallorca. Ed. del autor. 1985. 44 pp.\nPerelló Paradelo, Rafael. Antoni Ribas (1845-1911). Ediciones Internacionales Jaime III. Palma. 1988. 63 pp.\nPerelló Paradelo, Rafael. El pintor Juan Miralles. Ediciones Internacionales Jaime III. Palma. 1990. 90 pp.\nPerelló Paradelo, Rafael. Pintores extranjeros en Mallorca. Tito Cittadini Podesta. William Edwards Cook. Erwin Hubert. Medard Verburgh. Ed. del autor. Palma. 1979. 71 pp.\nPérez-Cabrero i Tur, Artur. Ibiza: arte, arqueología, comecio, costumbres, historia, industria, topografía: guía del turista. Imp. Joaquín Horta. Barcelona. 1909. 156 pp.\nPerelló, A. Mª. Esglésies dels s. XVII i XVIII a ciutat de Mallorca. Moll. Palma.\nPerelló Paradelo, Rafael. Escultores contemporáneos en Mallorca. ColAlecció Siurell. Palma. 1973.\nPiferrer i Fàgregas, Pau. Quadrado, Josep Maria. España: sus monumentos y artes: su naturaleza e historia: las Baleares. Dubujos de Obiols Delgado. Daniel Cortezo. Barcelona. 1988. XXIII. 1423 pp.\nPiferrer i Fàgregas, Pau; Quadrado Nieto, Josep Maria. España: sus monumentos y artes, su naturaleza e historia: Islas Baleares. Establecimiento Tipográfico-Editorial de Daniel Cortezo. Barcelona. 1888. 1.423 pp. BLAV. Editorial Mallorquina de Francisco Pons. Palma. 1947-1951. 195 pp.\nPit Sala, Andreu. Carta de 1536 de l'argenter Andreu Pit Sala dirigida a Mossèn Antoni Bauçà del Santuari de Lluc. Trancrita per Gabriel Llabrés, ca. 1910. Fulls solts.\nPla, Joan. Daniel Codorniu. J.A.P. Gost. Barcelona. 1988. 223 pp.\nPlanells, Jaime. Librería Jaime Planells, Felanitx. Catálogo de obras útiles para todas las carreras, artes u oficios. Palma. 1900. 40 pp.\nPons, Miquel. Antoni Gelabert. Biografies de mallorquins. Ajuntament de Palma. Palma. 1982. 142 pp. més làmines.\nPons i Fàbregues, Benet (1855-1922). Dictamen sobre distribución de los retratos de los varones ilustres de Mallorca en el Consistorio. Est. Tip. del Comercio. Palma. 1895. 60 pp.\nPons i Fàbregues, Benet. El museo de Raixa: gestiones realizadas para lograr su conservación en Mallorca. Jeroni Tous. Palma. 1918. 56 pp.\nPons i Marquès, Joan. Art i cultura. Sa Nostra. Palma. 1978. 272 pp. Pròleg de Gabriel Llompart. Selecció d'articles sobre art i cultura. Biografia i bibliografía de Pons i Marquès (1894-1971). Articles sobre Sarcófagos reales en la Catedral, 3-16; El Códice de Privilegios de Mallorca, 17-30; El pintor Ramon Destorrents y el retablo de la Almudaina, 31-34; Montesión y el Barroco, 35-56; Un escultor de Reus: Jose Argemir, 57-62, Exposició B. Ferrà, 73-74, En la muerte de Gaudí, 85-88, Bartolomé Ferrà, 145-148, Las escalinatas del Mirador, 81-82, L'apotecaria de Cartoixa, 131-134, Mr. Post y la pintura medieval mallorquina, 141-144, Sobre el Museo de Mallorca, 153-156, Cròniques de la vida cultural en los años 30...\nPrats, Francesc. Llibre de contemplació: primer incunable imprès a Mallorca en llengua catalana. Miquel Font. Palma. 1985. 156 pp. 4 fs. de làmines.\nQuadrado, José María. Recuerdos del Real Palacio de Mallorca. Imp. Felipe Guasp. Palma. 1860. 28 pp.\nQuadrado, José María. Recuerdos y bellezas de España. Baleares. Láminas de F.D. Parcerisa. Ed. facsímil. Confederación Española de Cajas de Ahorros. Segovia. 1977.\nQuetglas Gayá, Pbro. Bartolomé. Los gremios de Mallorca. Palma. 1939. 324 pp. Monografías sobre 43 antiguos oficios de la isla, con una visión propia del franquismo, pero es una fuente útil sobre los gremios artísticos.\nQuintana Peñuela, Alberto. El sistema urbano de Mallorca. Moll. Mallorca. 1979. Tesi doctoral, Barcelona, 1977.\nRamis i Ramis, Antoni (1771-1840). Memoria sobre el real patrimonio de Menorca y una moneda del rey D. Alonso relativa a ella. Imp. Serra. Mahón. 1832. 49 pp.\nReformas en la casa consistorial de Palma. Artículos publicados... proyecto aprovado en 4 marzo de 1892. Tip. Católica Balear. 1892. 74 pp. BGL-C.6/5.275.\nReglamento. Real Decreto de 31 de octubre de 1849 dando una nueva organización a las academias y estudios de Bellas Artes. Esc. Tip. Provincial. Palma. 1901. 49 pp. BGL-5.239.\nRelaciones góticas de la venida de Carlos V a Mallorca. Lorenzo Pérez Martínez (ed.). Imprenta Mn. Alcover. Palma. 1972. 66 pp. Conté: Llibre de la benaventura vinguda del emperador y rey Carlos. Imp. Fernando de Cansoles. Palma. 1542. Copia de una carta que escrive el ardiaca Villalonga de Mallorca, s. XVI. Nota bibliográfica. Una còpia del Llibre de la benaventurada vinguda... està en el Cronicón de Campaner.\nReseña oficial de los trabajos efectuados para la construcción del monumento que las Islas Baleares han dedicado a S.M. la reina doña Isabel II. Imp. P. J. Gelabert. Palma. 1864. 78 pp. BGL-C.13/5.695.\nReus, Jaume. Art i Conjuntura. La Jove Plàstica a Mallorca. 1970-1978. Di7, Consell de Mallorca, Ajuntament d=Artà, UIB. Palma. 1999. Textos sobre Miquel Barceló, Josep Alberti, T. Cabot i altres artistas contemporanis.\nRiera, Gaspar. Gaspar Riera. Reproduction Mollori. Palma. 1979. 142 pp.\nRiera, Gaspar. Gaspar Riera en los EE.UU. de América. Art Reproduction Mollori. Palma. 1982. 62 pp. Biografía por J. Planas Sanmartí. Se trata en su mayor parte de una reedición del anterior.\nRiera Frau, Mª Magdalena. Evolució urbana i topografia de Madina Mayurqa. Ajuntament de Palma. Palma. 1993. 238 pp. Tesi doctoral en Univ. Barcelona. 1992. Molt important el llibre de l'arqueòloga municipal.\nRiera i Sans, Jaume. Un Cap de brot en l'art de la pintura. “L'Avenç” n1 10 (1978) 42-45.\nRipoll, Luis. La colección de xilografías mallorquinas. En Historia de Mallorca, coord. por J. Mascaró Pasarius. Gráficas Miramar. Palma. 1971. v. 4. pp. 314-330.\nRipoll, Luis. Las Baleares y sus pintores: 1836-1936. Luis Ripoll. Palma. 1981. 312 pp.\nRipoll, Luis; Costa Ferrer, José. Agustín Buades. Serie “La pintura mallorquina en el siglo XIX”. Ediciones Costa. Palma. 1948. 46 pp. más ilus.\nRipoll, Luis; Costa Ferrer, José. Antonio Ribas. Serie “La pintura mallorquina en el siglo XIX”. Ediciones Costa. Palma. 1948. 38 pp. más ilus.\nRipoll, Luis; Costa Ferrer, José. Juan Bauzà. Serie “La pintura mallorquina en el siglo XIX”. Ediciones Costa. Palma. 1948. 51 pp. más ilus.\nRoque, Mariano de la. Tratado 8º de la arquitectura civil. 1757. BM.\nRosselló Bordoy, Guillem. La evolución urbana de Palma en la antigüedad. I. Palma romana. “BCCIN”, 631 (1961).\nRosselló Bordoy, Guillem. Corpus balear de epigrafía árabe. “Mayurqa”, 13 (1975).\nRosselló Bordoy, Guillem. Els oblidats. Petites histories de mallorquins desconeguts. Biografies de mallorquins. Ajuntament de Palma. Palma. 1990. 85 pp.\nRosselló Bordoy, Guillem; Coll Thomàs, Baltasar. Ceràmica popular a les Balears. Col. L=Artesania Balear, v. 3. Institut Balear de Disseny. Palma. 1997. 259 pp.\nRosselló Lliteras, Joan. El scriptorium de Sto. Domingo de Palma de Mallorca. “Estudis Baleàrics” 4 (1982) 101-108.\nRosselló Lliteras, Joan. El pintor Lorenzo Vallespir: su administración económica. “Estudis Baleàrics” 8 (1983) 119-137.\nRubió Bellver, Joan (1871-1952). La catedral de Palma. J. Bartra Laborde. Barcelona. 1912. 59 pp. Conferencia en excursión oficial de la Asociación de Arquitectos de Cataluña.\nSabater, Gaspar. La pintura contemporánea en Mallorca: del impresionismo a nuestros días. Cort. Palma. 1981-1982. 2 vols.\nSabater, Gaspar. La imprenta y las xilografías de los Guasp. Institut d'Estudis Baleàrics. Palma. 1985. 205 pp.\nSanz de la Torre, Alejandro. El Palacio de la Almudaina visto por los eruditos y viajeros del Romanticismo. “Goya”, Madrid, nº 259-260 (julio-octubre 1997) 469-474.\nSebastián, Santiago; Alonso Fernández, Antonio. Arquitectura mallorquina moderna y contemporánea. Estudio General Luliano. Palma. 1973. 194 pp. UIB.\nSeguí Aznar, Miguel. Arquitectura contemporánea en Mallorca (1900-1947). UIB. Palma. 1990. pp.\nSeguí Aznar, Miquel. La arquitectura del ocio en Baleares. Lleonard Muntaner Editor. Palma de Mallorca. 2001. 170 pp.\nSeguí Aznar, Miguel. Camillo Sitte en la cultura arquitectónica mallorquina. “Actas VIII Congreso CEHA”, Cáceres, 1990. pp. 543-546.\nSerra, Pedro José. El castillo del Rey: Pollensa. Imp. Felipe Guasp. 1885. Palma. 56 pp.\nSchurhammer, Georg. Las fuentes iconográficas de la serie javeriena de Guasp. “BSAL“ 30 (1947-1952) 121-130, 3 de làmines.\nSebastián Lopez, Santiago. La iconografía de Ramón Llull en los siglos XIV y XV. “Mayurqa” 1 (X-1968) 25-62. 12 de làmines. Miniatures i estampes.\nSebastián Lopez, Santiago. Contrarreforma y barroco: lecturas iconográficas e iconológicas. Alianza Forma 21. Madrid. ¿413? pp. Biblioteca de Can Vivot, pp. 395-399.\nSeguí Aznar, Miquel. La arquitectura modernista en Baleares. Cort. Palma. 1975.\nSeguí Aznar, Miquel. Arquitectura contemporánea en Mallorca (1900-1947). UIB-ColAlegi Oficial d'Arquitectes de les Balears. Palma. 1990. 503 pp. Tesi doctoral.\nSociedad Fomento de la Pintura y Escultura de la Ciudad de Palma. Reglamento de la Sociedad Fomento de la Pintura y Escultura de la Ciudad de Palma. Imp. Juan Colomar. Palma. 1887. 12 pp.\nSoler, Guillem (dir.). Palma. Textos de Frontera, Guillem; Rosselló Bordoy, Guillem. Fotos de Mª José Mulet. Ajuntament de Palma. Palma. 1988. 200 pp. En català.\nSoler, Guillem. El arte en los cementerios de Palma. “Diario de Mallorca” (29-X-1995) 18-19.\nSoto, Ricardo. Mesquites Urbanes i Mesquites Rurals a Mayurqa. “BSAL”, 37 (1979).\nSureda i Montaner, Jacob. Colección de xilografías inéditas. Imp. Alcover. Palma. 1971. 15 fs.\nSureda Trujillo, Joana. El pintor P. Blanes Viale. El Tall. Palma. 1992.\nTarradell, Miguel. Pollentia. Esquema de aproximación histórica. Dins Historia de Alcúdia. Vol. I. Palma. 1978.\nVaquer i Atencia, Enric (1873-1931). Gravador. Exposición homenaje en Caja de Ahorros Sa Nostra, 1979. Palma 16 pp. + il. Con su discurso: El grabado en talla dulce como expresión artística aplicada a documentos de garantía, leído en la Academia de Bellas Artes de San Fernando, 20-5-1927.\nVilella i Amengual, Cristòfol. Trajes de la isla de Mallorca. Patrimonio Nacional-José J. de Olañeta, Editor. Palma. 1989. 100 pp.\nVillanueva i Astengo, Jaume. Viage literario a las iglesias de España. Imp. Real Academia de la Historia. Madrid. 1851. t. XXI i XXII. Viage a Mallorca. 321 i 367 pp.\nWebb, James. La Cartuja: formerly Carthusian Monastery od Valldemosa. Valldemosa. 1926. 35 pp. BGL-5.243.\nWeiss, Dimitri; Janer Manila, Gabriel. J. Coll Bardolet. Guaixos, AquarelAles i Dibuixos. Ed. de Coll Bardolet. Palma. 1990. 245 pp.\nZaforteza Musoles, Diego. La fuente de la Princesa, vulgo de las Tortugas. Su historia interna. Imp. Muntaner. Palma. 1954.\nFONTS BIBLIOGRÀFIQUES DE BALEARS.\nAA. Arxiu Ayamans (BBM). Fons relatius a la casa d'Ayamans.\nABen. Arxiu Bennàssar. Contiene documentos de arquitectura y urbanismo, en parte procedentes del Arxiu Municipal de Palma, sobre todo referentes al último tercio del s. XIX.\nACapuB. Arxiu Capuchino de Barcelona. Documentos sobre la orden capuchina de Palma, históricos y artísticos.\nACapM. Arxiu Capitular de Mallorca. Series de “Actas Capitulares”, “Fábrica”, “Libramientos”, “Subastas”, “Correspondencia”.\nADM. Arxiu Diocesà de Mallorca. Sèries “Reparación de templos”, “Hospital Provincial”, “Cuadernos y papeles sueltos”.\nAFerrà. Arxiu Ferrà. Museu de Mallorca. Documentació dels mestres d'obres Miquel Ferrà Font i Bartomeu Ferrà Perelló.\nAHN. Archivo Histórico Nacional. Madrid.\nAMIB. Archivo Militar de Ingenieros de Baleares. “Edificios. Intendencia e Intervención”, “Capitanía General”, “Cuarteles”, “Fortificaciones”, “Ferrocarriles”.\nAMAlaró. Arxiu Municipal d'Alaró.\nAMAlgaida. Arxiu Municipal d'Algaida.\nArxiu Municipal de\nAMAndraitx. Arxiu Municipal d'Andraitx.\nAMBanyalbufar. Arxiu Municipal de Banyalbufar.\nAMBinissalem. Arxiu Municipal de Binissalem.\nAMBúger. Arxiu Municipal de Búger.\nAMBunyola. Arxiu Municipal de Bunyola.\nAMCalvià. Arxiu Municipal de Calvià.\nAMCampanet. Arxiu Municipal de Campanet.\nAMCampos. Arxiu Municipal de Campos.\nAMCostitx. Arxiu Municipal de Costitx.\nAMDeià. Arxiu Municipal de Deià.\nAMEsporles. Arxiu Municipal d'Esporles.\nAMFelanitx. Arxiu Municipal de Felanitx. “Expedientes de obras”.\nAMInca. Arxiu Municipal d'Inca.\nAMLloseta. Arxiu Municipal de Lloseta.\nAMLlucmajor.Arxiu Municipal de Llucmajor.\nAMMancor. Arxiu Municipal de Mancor. “Llibre d'Actes”.\nAMManacor. Arxiu Municipal de Manacor.\nAMMontuïri. Arxiu Municipal de Montuïri.\nAMMuro. Arxiu Municipal de Muro.\nAMP. Arxiu Municipal de Palma. “Libro de Ayuntamiento”, “Documents”, “Obras”, “Partes dados por el maestro mayor”, “Estado de obras”, “Presupuestos”, “Relación de empleados municipales”.\nAMSa Pobla. Arxiu Municipal de Sa Pobla.\nAMPollensa. Arxiu Municipal de Pollensa.\nAMSMargalida. Arxiu Municipal de Santa Margalida.\nAMSantanyí. Arxiu Municipal de Santanyí.\nAMSLlorens. Arxiu Municipal de Sant Llorens.\nAMSServera. Arxiu Municipal de Son Servera.\nAMSóller. Arxiu Municipal de Sóller.\nAOAgustina. Arxiu de l'Orden Agustina.\nAPAlcúdia. Arxiu Parroquial d'Alcúdia. Fons de la fàbrica de l'església parroquial.\nAPS'Arracó. Arxiu Parroquial de S'Arracó.\nAPBanyalbufar. Arxiu Parroquial de Banyalbufar.\nAPBiniali. Arxiu Parroquial de Biniali.\nAPBunyola. Arxiu Parroquial de Bunyola.\nAPCalvià. Arxiu Parroquial de Calvià.\nAPCampanet. Arxiu Parroquial de Campanet.\nAPCapdellà. Arxiu Parroquial de Capdellà.\nAPConsell. Arxiu Parroquial de Consell.\nAPDeià. Arxiu Parroquial de Deià.\nAPEsporles. Arxiu Parroquial d'Esporles.\nAPEstellencs. Arxiu Parroquial d'Estellencs.\nAPLSoledad. Arxiu Parroquial de La Soledad.\nAPLloseta. Arxiu Parroquial de Lloseta.\nAPLlucmajor. Arxiu Parroquial de Llucmajor.\nAPMancor. Arxiu Parroquial de Mancor.\nAPMaria de la Salut. Arxiu Parroquial de Maria de la Salut.\nAPMarratxí. Arxiu Parroquial de Marratxí.\nAPMontuïri. Arxiu Parroquial de Montuïri.\nAPMoscari. Arxiu Parroquial de Moscari.\nAPPina. Arxiu Parroquial de Pina.\nAPSa Pobla. Arxiu Parroquial de Sa Pobla.\nAPSEulàlia. Arxiu Parroquial de Santa Eulàlia.\nAPSineu. Arxiu Parroquial de Sineu.\nAPPollença. Arxiu Parroquial de Pollença.\nAPPuigpunyent. Arxiu Parroquial de Puigpunyent.\nAPSant Nicolau. Arxiu Parroquial de Sant Nicolau.\nAPSanta Eugènia. Arxiu Parroquial de Santa Eugènia.\nAPSanta Maria. Arxiu Parroquial de Santa Maria.\nAPSencelles. Arxiu Parroquial de Sencelles.\nAPeña. Arxiu Peña. Documents sobre el mestre d'obres militars Pedro d'Alcàntara Peña. Molt poc fons d'arquitectura.\nARM. Arxiu Regne de Mallorca. Té nombroses sèries. Molt interessant per a principis del s. XIX la sèrie SEMAP (Societat Económica de Amigos del País), i “Reales Órdenes”.\nARipoll. Arxiu Ripoll. Fons diversos. Se confón amb el BLAR perquè són del mateix propietari.\nASAL. Arxiu de la Societat Arqueològica LulAliana. Alguns testimonis gràfics molt interessants.\nATruyols. Arxiu Truyols. Fons relatiu al Cardenal Despuig.\nAVivot. Arxiu Vivot. Fons de les obres a Can Vivot i fons procedents del convent de l'Orden Capuchina de Palma.\nBBC. Biblioteca Bergnes de las Casas. Barcelona.\nBBM. Biblioteca Bartolomé March. Palma.\nBC. Biblioteca de Catalunya.\nBGL. Biblioteca Gabriel Llabrés. Palma.\nBLAR. Biblioteca de la Llibreria Antiquaria Ripoll. Palma.\nBLAV. Biblioteca Lluís Alemany Vich. Palma. No se puede consultar.\nBM. Biblioteca Municipal. Palma. Folletos (C).\nBN. Biblioteca Nacional, Madrid.\nBPM. Biblioteca Pública de Mallorca.\nBUB. Biblioteca Universitat Barcelona.\nBUIB. Biblioteca Universitat Illes Balears.\nACCM. Arxiu Casa de Cultura de Maó.\nADMenorca. Arxiu Diocesà de Menorca.\nAMAlaior. Arxiu Municipal d'Alaior.\nAMCiutadella. Arxiu Municipal de Ciutadella.\nAMFerreries. Arxiu Municipal de Ferreries.\nAMMaó. Arxiu Municipal de Maó.\nAMMercadal. Arxiu Municipal de Mercadal.\nAMSLluis. Arxiu Municipal de Sant Lluis.\nAMVillacarlos. Arxiu Municipal de Villacarlos.\nFRB. Fontes Rerum Balearium. 3 v. Palma. BBM.\nH. de M. Historia de Mallorca. Dir. per Mascaró Pasarius.\nPAIB. IV Simposium de Prehistoria Peninsular. Prehistoria y Arqueología de las Islas Baleares. Barcelona. 1974.\nPUBLICACIONES, DIARIOS Y REVISTAS:\n“Annuari de l'Institut d'Estudis Catalans”, Barcelona.\n“Archivo Español de Arte”. Madrid.\n“Arquitectura bis”. Barcelona.\n“Estudios Pro Arte”. Barcelona.\n“Gazette des beaux-arts”. Courrier européen de l'art et de la curiosité”. París. ca. 1869. BGLL.\n“Hogar y Arquitectura”. Madrid.\n“IlAlustració Catalana”. Barcelona.\n“La Ilustración artística”. Barcelona.\n“La Ilustración catalana”. Barcelona.\n“La Ilustración Española y Americana”. Madrid.\n“RABM”. Revista de Archivos, Bibliotecas y Museos. Madrid.\n“Revista española de literatura, historia y arte”. Madrid. ca. 1901. BGLL.\n“Revista Nacional de Arquitectura”. Madrid.\n“Revista de Ideas Estéticas”. Madrid.\n“Revista de Obras Públicas”. Madrid.\n“Semanario pintoresco español”. Madrid. Té articles de Bover sobre monuments mallorquins.\n“Studia monastica”. Abadia de Montserrat. Barcelona.\nPUBLICACIONS DE BALEARS.\n“Almanaque Balear”. Palma.\n“Almanaque el Isleño”. Palma.\n“Arte e industrias”. Revista gráfica mensual. 1925.\n“BCCIN”. “Boletín de la Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Palma de Mallorca”.\n“BSAL”. “Boletín de la Societta Arqueològica LulAliana”.\n“Boletín del Reino de Mallorca: órgano del Instituto de Estudios Históricos Valenciano-Baleáricos”. Dirigido por Bartolomé Garcés Ferrà. t 1, año 1, n1 1-2. Valencia (1946).\n“Boletín Oficial Balear.\n“Boletín Oficial Eclesiástico del Obispado de Mallorca (1861-98).\n“Brisas”. Abril, 1934-1936. Director, Antoni Vich. Director literari, Llorenç Villalonga. BGLL.\n“El Ateneo”. Revista del Ateneo Balear (1890-91).\n“El Comercio”. 1880-1881. BGLL.\n“El imparcial libre”. Palma. 1814. BGLL.\n“El laurel literario”. Periódico de literatura y arte. 1842.\n“El Mirall”. 1987.\n“Espíritu de los mejores diarios literarios que se publican en Europa”. 1787.\n“Fontes Rerum Balearium”. 1977.\n“Gazeta de Mallorca”. 1785.\n“Guía de forasteros en las islas Baleares para el año...”. Imprenta Balear de pp.J. Umbert. 1788-1808, 1848-1850? BGLL-LL-1754 per la colAlecció 1850-51.\n“Impressors”. Bolletí de la Associació Empresarial d'Arts Gràfiques”. n1 1, abril 1917-1919. Mensual, en castellà.\n“La nostra terra”. Revista mensual de literatura, art i ciències. Gener 1928-1936. BGLL.\n“Lluc”. Publicació mensual. 1920.\n“Los Libros”. Órgan de la Sociedad Bibliográfica de Baleares (la presidía Jeroni Rosselló, i formaven part Campaner i altres).\n“Mayurqa”. Revista del departament de Ciències Històriques i Teoria de les Arts de la Universitat de les Illes Balears. Dtora. Catalina Cantarellas. Secretaris: Carles Manera, Josep Morata. Consell de redacció: Antonio Arribas, María Barceló, Miguel Duran, Mercedes Gambús, Guillermo Rosselló Bordoy, Mª Luisa Sánchez de León, Miguel Seguí Aznar. El nº 23 és una recopilació de treballs de 1990 a 1996, editada l'abril de 1996.\n“Museo Balear de historia y literatura, ciencias y artes”. 1875.\n“Papeles de Son Armadans”. 1956.\n“Randa”. Historia y literatura a les Illes Balears. 1975.\n“Revista del Círculo de Bellas Artes (desde diciembre 1944)”. BBM.\n“Sa Marjal”. 1908-27. BGLL.\n“Semanario Ecoómico de la Real Sociedad de Mallorca”.\n“Semanario político de Mallorca”. 1809.\n“Unión latina”. Semanario de actualidades, artes y sports. 1916.\nEtiquetas: HA 1 UD 01. Bibliografía de Arte. Baleares.


Extranet - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUna extranet és una xarxa privada que utilitza protocols d'internet, protocols de comunicació i, habitualment, una infraestructura pública de comunicació per compartir de manera segura part de la informació i serveis propis d'una organització amb proveïdors, clients, socis o altres organitzacions. Una extranet seria, doncs, part de la intranet d'una organització que s'estén (normalment utilitzant internet) a usuaris aliens.\nL'extranet acostuma a tenir un accés semiprivat: no es limita al personal de la pròpia organització, però si a les persones o altres organitzacions que hi tinguin algun tipus de vincle. Requereix, doncs, cert grau de seguretat que garanteixi (i limiti) l'accés segur: tallafocs, gestió de servidors, expedició i ús de certificats digitals o mitjans similars d'autenticació d'usuari, xifrat de missatges i l'ús de xarxes privades virtuals (VPN) dins la xarxa pública.\n3 Comparativa intranet | extranet | internet\nPermet l'intercanvi de grans volums de dades a través de catàlegs d'Intercanvi Electrònic de Dades (EDI en aglès).\nCompartir informació de forma exclusiva amb altres socis comercials.\nCol·laborar amb altres organitzacions en el desenvolupament conjunt de projectes o programes de formació.\nProporcionar accés a diversos serveis prestats per una empresa a un grup d'altres empreses.\nEl terme extranet va ser definit pel qui era primer executiu de Netscape Communications Corporation, Jim Barksdale, i el cofundador d'aquesta, Mark Andreesen.\nVa començar a ser utilitzat per primer cop a finals dels anys 90 en diverses indústries i empreses per descriure els repositoris centralitzats de dades compartides i aplicacions accessibles via web únicament als membres autoritzats de determinats grups de treball (dispersos geogràficament, projectes multi-empresarials, etc..).\nComparativa intranet | extranet | internet[modifica]\nIntranet Interns Intercanvi entre treballadors\nExtranet Interns i externs Col·laboració amb tercers, accés restringit\nInternet Qualsevol usuari Objectius diferents\nLes aplicacions de l'extranet poden ser molt diverses:\nBanca on-line. Un dels exemples més coneguts, amb la banca electrònica les entitats bancàries ofereixen als seus clients la possibilitat de consultar i operar amb els seus comptes.\nProgramari de grup (groupware), diverses empreses participen en el desenvolupament de noves aplicacions amb un objectiu comú.\nXarxes de coneixement compartit entre empreses, universitats, associacions i altres centres en programes de formació, activitats d'investigació i desenvolupament, borses de treball, etc.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Extranet&oldid=26534201»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 març 2021 a les 13:37.


2012-2013 (11) Apply 2012-2013 filter\nEscola Comtes de Torregrossa (3) Apply Escola Comtes de Torregrossa filter\nEscola de Bordils - 6è (1) Apply Escola de Bordils - 6è filter\nEscola de Bordils - Petit Cinema en curs (9) Apply Escola de Bordils - Petit Cinema en curs filter\nEscola Rafael Alberti (3) Apply Escola Rafael Alberti filter\nInstitut Castellet - 1r de batxillerat (1) Apply Institut Castellet - 1r de batxillerat filter\nExploraciones y piezas experimentales Exploraciones y piezas experimentales\nMaravilla del mundo Maravilla del mundo\nQuants maons necessitem\nTalleres Pequeño Cine en curso\nDIBUIXANT EL TERRA DEL PATI PODEM IMAGINAR COM ES EL POU EN LA MIDA REAL.\nENS VA ANAR MOLT BE EL TERRA PER QUE PUDIAM VEURE LA MIDA DELS MAONS.\nLeer más sobre Quants maons necessitem\nEspero Meravelles- Montserrat Abelló\nLletra: Montserrat Abelló\nMúsica: Xavi Múrcia\na cada cantonada.\nHi ha alegria\nEl sol m’omple\nEl meu presagi\nés una línia\ncontra el sol,\nun punt en l’horitzó.\nDel llibre Foc a les mans\nVisc i torno\nque la faig meva\nDel llibre El blat del temps\nLeer más sobre Espero Meravelles- Montserrat Abelló\nLA PAPALLONA DES DE DIMARTS VIU A LA CLASSE.\nENS PREGUNTEM QUÈ MENJA.\nLeer más sobre Papallona\nSom els nens i nenes de l'escola Rafael Alberti de Badalona.\nTard, però ja sóm aquí.\nVolem que tots vosaltres veieu la feina que hem fet fins ara.\nEstem treballant els arbres del nostre pati.\nVolem fer fotos i saber els seus noms, com són les seves fulles, els troncs, les escorces, els colors...\nLeer más sobre Bon dia\nL'equip de radio\nAvui hem enregistrat amb l'equip de ràdio les paraules que vam escollir a partir de les nostres fotografies dels arbres.\nLeer más sobre L'equip de radio\nLeer más sobre Camins de tardor\nLeer más sobre Paraules boniques\nHem decidit fer una passa més enllà i sortim a descobrir els arbres del barri.\nPrimer al voltant de l'escola.\nHi hem de tornar!\nLeer más sobre El nostre barri\nTalleres Programa anual\nAquests primers dies de curs, amb petits grups hem sortit a gravar plans de diferents llocs de Bordils i a casa ens hem animat a gravar-ne amb les nostres càmeres. Com que hem tingut unes postes de sol espectaculars n'hem triat una per estrenar el bloc de cinema d'aquest curs.\nLeer más sobre COMENCEM CINEMA\nLa Meravella del món\nDESCOBRIR I GAUDIR DE LES PETITES COSES QUE ENS ENVOLTEN\nLA MERAVELLA DE NIT -LLUMS.\nLeer más sobre La Meravella del món\nPequeño Cine en curso (18) Apply Pequeño Cine en curso filter\nDocumentales (1) Apply Documentales filter


Antics treballadors de caixes presenten el projecte d'una cooperativa catalana de crèdit - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAntics treballadors de caixes presenten el projecte d'una cooperativa catalana de crèdit\nL'entitat en estudi busca contribucions econòmiques per Internet\nacn | barcelona 19.06.2015 | 00:00\nAntics treballadors de caixes presenten el projecte d'una cooperativa catalana de crèdit Regió7\nUn grup de catalans de diferents sectors professionals, antics treballadors de les caixes desaparegudes i economistes estan dissenyant el llançament al mercat de la Caixa Catalana. L'objectiu és recuperar, en forma de cooperativa de crèdit, l'extinta figura de les caixes per fer "un banc social, de proximitat i inclusiu", segons ha explicat Joan Olivé, un dels impulsors inicials d'aquest encara projecte.\nEls promotors d'aquesta Caixa Catalana van presentar el seu projecte anit al Col·legi d'Economistes. Per posar en marxa aquesta nova caixa encara cal molt de temps i "anant tot bé" l'obertura de la primera oficina no es faria abans del 2016, diu Olivé. Caixa Catalana s'inspira en el model valencià de Caixa Popular. Olivé defensa la necessitat de recuperar per al sistema bancari les figures de les caixes que tan bona funció van fer per aconseguir que cap ciutadà quedés exclòs del sistema financer.\nEl projecte Caixa Catalana impulsat per l'Associació per a la nova Caixa Catalana Cooperativa de Crèdit encara és molt incipient i en l'acte d'aquest dijous a la seu del Col·legi d'Economistes els promotors es van limitar a llançar la idea per donar-la a conèixer i captar l'interès d'usuaris potencials.


1.El 97% de les empreses afirmen que el català és una de les llengües que s'empren més en les relacions comercials a Catalunya\n2.Els adolescents, la salut i les TIC\nEl 97% de les empreses afirmen que el català és una de les llengües que s'empren més en les relacions comercials a Catalunya\nInfografia interactiva de l'estudi Són prou multilingües les empreses catalanes?\nMostrar el pes del català i d'altres llengües en les relacions comercials a Catalunya, i entre Catalunya i l'exterior va ser el principal objectiu de l'estudi sobre el multilingüisme a les empreses catalanes elaborat per la Càtedra de Multilingüisme Linguamón de la UOC. Per mitjà d'un qüestionari interactiu es poden conèixer aquests aspectes i d'altres, com ara saber què representen les exportacions catalanes dins del total espanyol, quins territoris són els principals mercats de les empreses catalanes o quines llengües fan servir a l'estranger, a partir de les dades obtingudes per l'estudi de la Càtedra. El qüestionari forma part del projecte de visualització de l'R+D+I Viu la recerca i la innovació, un web impulsat per l'Oficina de Suport a la Recerca i la Transferència (OSRT), que té per objectiu acostar l'activitat de recerca i innovació de la UOC per mitjà de material gràfic i interactiu.\nEl coneixement del català s'ha generalitzat en les pimes, ja que és emprat en les relacions comercials a Catalunya per quasi totes les empreses (el 97,9%). En el cas del castellà, el 81,3% de les empreses afirmen que el fan servir. D'altra banda, el 33% de les empreses que actuen a l'estranger i tenen un web no disposen de la versió en anglès del web. A més, només el 45% de les empreses que actuen a l'estranger tenen un registre de coneixements lingüístics dels seus treballadors. Aquestes són algunes de les conclusions de l'estudi que vol donar a conèixer l'estat del multilingüisme de les empreses catalanes.\nLa recerca conclou que el multilingüisme representa una oportunitat clau per a la internacionalització i l'expansió de la petita i mitjana empresa de Catalunya. El treball ELAN.cat: Són prou multilingües les empreses catalanes? mostra que les empreses no dominen prou les llengües d'alguns mercats principals i emergents, i destaca la necessitat que tant els governs com les companyies fomentin l'aprenentatge d'idiomes per a consolidar la internacionalització de l'economia.\nConeix la infografia: http://bit.ly/TlFQvb\nEls adolescents, la salut i les TIC\nUna activitat d'R+D+I de la UOC\nQuè preocupa els adolescents de la seva salut? Com s'informa el jovent sobre diferents temes relacionats amb la salut? Quin paper hi té internet? Aquestes són algunes de les qüestions que es responen en una infografia sobre l'estudi Adolescents en xarxa que desenvolupa el grup de recerca sobre psicologia, salut i xarxa PSiNET, de l'Internet Interdisciplinary Institute (IN3). El gràfic forma part del nou projecte de difusió de l'R+D+I de la UOC Viu la recerca i la innovació, impulsat per l'Oficina de Suport a la Recerca i la Transferència (OSRT), que vol acostar a la societat la recerca i la innovació de la Universitat mitjançant visualitzacions.\nA la infografia es presenten dades preliminars de l'estudi i s'explica que molts adolescents es mostren refractaris a demanar ajuda per a temes relacionats amb la seva salut, especialment perquè no confien en la confidencialitat i l'anonimat dels serveis formals de salut i senten vergonya, incomoditat o por de discutir els seus problemes més íntims amb desconeguts. A més, d'aquestes dades inicials es pot concloure que els enquestats pensen que ningú no els pot ajudar o que poden resoldre els seus problemes pel seu compte.\nQuines són les fonts d'informació sobre salut dels adolescents?\nL'objectiu de l'estudi va ser explorar l'ús d'internet i les xarxes socials per a la salut d'adolescents d'entre 12 i 18 anys estudiants d'ESO i batxillerat a Barcelona. El 75% dels enquestats fa servir internet per a cercar informació sobre salut. Les primeres dades mostren que aquestes cerques es fan mitjançant cercadors generals, com ara Google, o webs com Viquipèdia, més que no pas pàgines especialitzades o xarxes socials.


Emprenedores: miralls de futur. Source: Can Muntanyola. Licence: Tots els drets reservats


Badanotis :: Les Festes de Maig de Badalona comencen avui divendres amb el pregó de Justo Molinero\nEl pregó del presentador de ràdio i televisió Justo Molinero aquest divendres dia 3 de maig, a les 19.00 hores, a la plaça de la Vila, donarà el tret de sortida de les Festes de Maig de Badalona 2013. La intervenció de Justo Molinero anirà seguida de diversos actes de cultura popular i tradicional catalana, com el Ball de l'Àliga, o els onze trons de Sant Anastasi. La festa a la plaça de la Vila acabarà amb l'actuació del grup Divinas.\nLa mateixa nit de divendres comptarà amb una novetat: La Nit del Mono, organitzada per la Comissió de Festes de Badalona, una cercavila nocturna i festiva que recorrerà alguns carrers de la ciutat. Divendres és també nit de concerts ja que l'artista badaloní Miguel Poveda oferirà el seu únic concert d'aquest any a Catalunya, al Palau Municipal d'Esports, a partir de les 22 hores. El Teatre Principal, per altra banda, acull un concert de tres formacions badalonines: Difícil Equilibrio, David Ros i La Tita Merche.\nDissabte 4 de maig s'iniciarà la jornada a les 10.00 del matí amb la XXVII Trobada de Puntaires que se celebra a la Rambla. A les 12.00 del migdia, partint de la Rambla, s'inicia la Cercavila Petita que acabarà a la plaça de la Vila. A la tarda, a partir de les 17.00 hores, la plaça de la Vila i la plaça de la Plana seran els escenaris de Badagegants 2013, amb trobada, mostra, passejada i balls de gegants. També es podrà participar dissabte a la tarda a l'ofrena d'ous a les clarisses, per sol·licitar a les monges que dediquin les seves pregàries a protegir Badalona. Se surt de l'església de Santa Maria a les 18 hores. El muntatge teatral Forever Young es podrà veure dissabte, en sessions de tarda i nit al Teatre Zorrilla.\nI la mateixa nit de dissabte, a les 22.00 hores, el Palau Municipal d'Esports torna a acollir un altre concert multitudinari d'un artista badaloní, el dj, productor i cantant Juan Magán. En el marc de les Festes de Maig, cal recordar que la nit de dissabte dia 4 tindrà lloc la 1a Badalona Shopping Night, un esdeveniment organitzat per BadaCentre i Centre Comerç Badalona, amb la col·laboració de l'Ajuntament, en que nombroses botigues del centre de la ciutat obriran les seves portes fins a la mitjanit amb la celebració d'activitats culturals i gastronòmiques.\nLa Festa del Badiu, un dels actes més tradicionals vinculats a les Festes de Maig, se celebrarà durant tot el diumenge dia 5 al parc de Can Solei. El matí de diumenge, a partir de les 11.30 hores, es pot assistir a la Diada Trabucaire a la plaça de Font i Cussó. I a la tarda, a les 19.00 hores, a la plaça de la Plana, tindrà lloc la Mostra de Dansa.\nPrograma de les Festes de Maig aquí


Junqueras no anirà a la ronda de contactes de Felipe VI abans de la investidura\nERC descarta enviar el líder del partit perquè no consideren Felipe VI com un interlocutor legítim · JxCat va informar ahir que hi enviaran Jordi Sànchez\nOriol Junqueras no anirà a la ronda de contactes de Felipe VI per a proposar un candidat a la investidura, segons que han confirmat fonts d’ERC. D’aquesta manera, el partit manté l’estratègia que va començar ara fa dues legislatures. Ahir, en canvi, JxCat va confirmar que designaria com a representant Jordi Sànchez. Les mateixes fonts han argumentat que ‘ERC no reconeix Felipe VI com a interlocutor vàlid després que no volgués rebre Carme Forcadell i més encara després del 3 d’octubre’.\nLa ronda de contactes de Felipe VI amb els representants que designin els grups del congrés és d’obligat compliment abans d’una investidura. La fórmula utilitzada ha permès històricament que no només assisteixin a aquesta ronda els portaveus o diputats de les formacions que tenen representació a la cambra baixa, sinó també els seus dirigents.\nD’aquesta manera, la suspensió dels presos polítics com a diputats no impediria la seva designació per part dels partits. Una altra cosa seria si, en el cas de continuar empresonats, el Suprem denegués la seva sortida per exercir aquesta tasca de representació política.