Senzillament, un any més - Valors\nJaume Patuel| 29/12/2020 29/12/2020 |Opinió|\nLa durada de l’any depèn de cada cultura: any sideral, any solar, any anomalístic… A la vida quotidiana, fem servir l’any civil, que és el gregorià, el més estès a Occident. Per altra banda, hi ha l’evolució històrica de l’any solar. Només els cito, entre altres, perquè en són molts: any solar egipci, any solar julià, any solar gregorià, que és l’any civil actual.\nÉs un tema apassionant veure com la Humanitat ha anat confeccionat una explicació de quelcom que no pot dominar: el temps. I si la base del temps és la Natura, ara comencem anar de forma diferent de les indicacions de la Natura. La foscor de la nit té la llum artificial; la calor o el fred tenen l’aire condicionat o la calefacció; el camp té el reg artificial i tècnic. El rellotge indica el temps, la cronologia, però no la seva intensitat i immensitat.\nResumint: nosaltres construïm els mapes del temps. Volem controlar-lo tot. Lluitem contra un impossible.\nPer tant, un any més segons en el nostre calendari, però que marca moltes coses noves: Preus i impostos són pujades calculades, no naturals. Temps dels projectes, construïts per nosaltres. A més, el temps no cura res, però cal temps per a moltes guaricions i d’altres afers.\nEl temps marca l’evolució del cos com també de la formositat i la bellesa humana: atractiva, seductora, interior, espiritual. El cos és l’indicador de l’evolució d’un temps que no torna. Un llibre, matriu de la cultura occidental fins ara, la Bíblia, diu en el capítol 3, versets de l’1al 15 de l’Eclesiastès:\nUn text escrit aproximadament al segle X aC, quan el món era agrícola i ramader. Una societat jeràrquica, patriarcal i impregnada de molta religiositat.\nAra caldria dir, a més a més:\nPodria ser una visió més ajustada a aquest món actual nostre, emergit fa uns dos o tres segles. Entenc que aquest escrit, com d’altres fets en cultures diferents a la nostra, pot ajudar a concebre com vivim el temps actual. La pandèmia hauria de poder ajudar-nos a concebre el temps d’una altra forma, partint de les nostres coordenades culturals actuals i de la situació present, no buscada, però real. Estem immersos en una revolució nova: el món digitalitzat del qual no en sabem les conseqüències.\nPerò, els poders fàctics, obscurs, amagats, és a dir, la criptarquia que sempre ha existit de formes diferents, voldrà continuar manipulant la ciutadania. I més en aquest moment, que no és una època de canvi sinó un canvi d’època. O hi entres o desapareixes.\nI aquí cal, com sempre i en tota cultura, la capacitat crítica per tal de pensar per un/a mateix/a com ens ho han indicat sempre els savis o els mestres, però no els governants. Si no és així, deixem de ser micròfons, ciutadans, per esdevenir només altaveus, súbdits.\nSenzillament un any més o menys a la nostra vida. Cal aprendre a ser savi, sensat i pràxic. Ni mirada optimista ni pessimista, sinó realista amb tonalitat constructiva o destructiva. Cal sempre, en un inici de temporada o d’any, la festa, la joia, el gaudi, la dansa, l’àpat i la beguda i també el silenci, el treball, l’estimació, la responsabilitat: un temps per a cada cosa. La nostra cultura digital ens demana saber posar límits, només així podrem gaudir de pau interior, de pregonesa o descobrir la fondària humana.\nSense això la depressió, el desesperança, les angoixes s’imposen quan ens enfrontem a la situació pandèmica: morts, suïcidis, feines tancades, atur en augment, precarietat econòmica i d’altres efectes. Les actituds negatives s’apoderen de la Humanitat perquè en aquests moments no hi ha un horitzó d’esperança, però amb mirada més pregona mai es perd ni l’esperança ni la confiança.\nQuè dir més? Tal volta seria deixar tot l’espai de l’article en blanc….i que cada persona lectora hi escrigui o hi dibuixi la seva pròpia espontaneïtat, la contempli per saber-la desencriptar i no poscrastinar (verbs d’avui dia).\nUn any més o menys a la vida, però cal viure’l amb goig, pau, esperança i confiança.\n←El perill de voler crear fills perfectes\n→El seny i la filosofia poden ajudar a viure


Innovació i tecnologia per a una mentoria social més efectiva\nAlgunes entitats ja estan fent servir Messagenes Font: Coordinadora Mentoria Social\nEl projecte 'APPlying Mentoring' ha rebut el premi Recercaixa Font: Coordinadora Mentoria Social\nPresentació de l'aplicació Messagenes al congrés Nighitngale Font: Coordinadora Mentoria Social\nEl projecte d'investigació 'APPlying Mentoring' busca identificar i contrastar els programes de mentoria social amb les pràctiques més efectives per a la inclusió social. Incorpora una aplicació per al seguiment i avaluació dels programes.\n"Una mala gestió d'un programa de mentoria pot no només no causar beneficis, sinó fins i tot ser perjudicial per al desenvolupament dels joves" explica Òscar Prieto Flores, professor i investigador de mentoria social de la Universitat de Girona (UdG). El projecte de recerca 'APPlying Mentoring' que coordina Prieto Flores ha rebut un ajut de 86.256,27 euros en la vuitena edició del programa RecerCaixa. Concretament, ha estat destacat en la categoria d'inclusió social per a l'atenció a la població immigrada, refugiats i gestió de la interculturalitat. Aquesta convocatòria ha seleccionat 20 iniciatives en diferents categories, entre les quals ha distribuït ajuts per valor d'1,6 milions.\nActuar en el desenvolupament inicial dels programes de mentoria social, millorar la seva efectivitat i detectar els errors és l'objectiu del projecte 'APPlying Mentoring'. Es tracta del primer gran projecte de recerca sobre mentoria social que es fa a l'Estat espanyol i que utilitza les innovacions socials i tecnològiques per a la inclusió de persones immigrades i refugiades. De fet, la Universitat de Girona ja és pionera en la implementació de projecte de mentoria social amb estudiants universitaris i adolescents.\nEl projecte busca localitzar, identificar i contrastar els programes de mentoria social que es desenvolupen a l'estat amb les pràctiques més efectives per a la inclusió social de les persones immigrades i refugiades. Incorpora l'aplicació 'Messagenes MentorApp', que facilita el seguiment i avaluació dels programes, i integra funcionalitats pròpies de les xarxes socials.\nAlgunes entitats ja testegen l'aplicació\nAquesta aplicació és una eina desenvolupada per l'empresa Messagenes en col·laboració amb la Coordinadora Mentoria Social, de la qual forma part la UdG. Va sorgir de la voluntat de donar qualitat als programes de mentoria social i els darrers mesos l'han començat a utilitzar diverses organitzacions, com ara, la Fundació Marianao, Punt de Referència, Fundesplai i els projectes Rossinyol de Servei Solidari i la pròpia UdG.\n'Messagenes MentorApp' permet mesurar l'impacte social de la mentoria a partir de la recol·lecció de dades aportades pels mentors/ores. Aquesta informació es recull després de cada trobada entre mentor i jove a través de l'app i queda contextualitzada en una 'newsroom' de cada projecte. Els mentors i mentores poden explicar les vivències i afegir informació pràctica, fotografies, etc. que considerin necessari i també responen un qüestionari.\nD'aquesta manera, cada projecte de mentoria pot veure de forma filtrada quina és l'activitat de les parelles i estar sempre al dia. A més a més, al final del procés es generen dades analitzables, que poden servir per a estudis sobre la qualitat de la mentoria a més gran escala. El projecte de recerca de la UdG se centrarà en aquestes dades multiprojecte, amb les quals podrà realitzar comparatives de dades.\nmentoria social, APPlying Mentoring, udg, Coordinadora de Mentoria Social, aplicacions i programari, exclusió social, recerca, intervenció social


Amy Klobuchar | LibraryThing en català\nAutor/a de The Senator Next Door: A Memoir from the Heartland\n88 2 174,275 (3.68) 0 0\nObres de Amy Klobuchar\nThe Senator Next Door: A Memoir from the Heartland 47 exemplars, 2 ressenyes\nAntitrust: Taking on Monopoly Power from the Gilded Age to the Digital Age 22 exemplars\nUncovering the Dome 19 exemplars\nkylerhea (3), AccessBarnard (2), Kevin.Bokay (2), JOkEnnamer (1), mirihawk (1), MaxAndBradley (1), Daunteim (1), mark (1), haileyjune (1), innerstickler (1), UUCharlottesville (1), dawnmm (1), andrewonbehalfofdena (1) — més\nPetoskeyLibrary (1), mark (1), Carolee888 (1), revliz (1), CurrerBell (1), RSLOVE (1), tusiani (1), CKHarwood (1), rothwell (1)\n0.56621646 (1) 2020-1205-B (1) 2020s (1) 2021 (1) 21st (1) 343.73 KLO (1) 5-stars (1) antitrust law (1) April 2019 (1) April 2021 (2) audible (1) Audiollibre (2) biography/memoir (2) cheaters (1) competition (1) economia (1) female (1) January 2019 (1) Kindle (2) memòries (5) Minnesota author (1) NF (1) no ficció (12) offthesidelines.org (1) política (9) RWAP 2017/18 (1) Senators--Biography (1) Sherman Act (1) Star Jar (1) Theodore Roosevelt (1) TLN Adult List April 2021 (1) pendent de llegir (7) Comerç (1) TV Room/ Stack 3/ Shelf 2 (1) U.S. History (1) United States--Politics and government (1) Unity Speaker (1) EUA (1) Estats Units (1) Washington & the White House (1)\nUniversity of Chicago (JD ∙ 1985)\nYale College (AB ∙ magna cum laude ∙ Political Science ∙ 1982)\nKlobuchar, Jim (father)\nMondale, Walter (former employer)\nAmy Klobuchar actualment està considerat un «autor únic». Si una o més obres pertanyen a diferents autors homònims, procedeix a separar-los.\nAmy Klobuchar comprèn 1 nom.\nQuant a | Contacte | LibraryThing.com | Privadesa/Condicions | Ajuda/PMF | Blog | Botiga | APIs | TinyCat | Biblioteques llegades | Crítics Matiners | Coneixement comú | 159,162,899 llibres! | Barra superior: Sempre visible


Col·legi Jesús-Maria Sant Gervasi : Curs 2018-2019 » Vots perpetus de la Cristina i la Rocío: 31 d’agost a les 17h\nVots perpetus de la Cristina i la Rocío: 31 d’agost a les 17h\nLes religioses de Jesús-Maria estem de festa i volem compartir amb tota la comunitat educativa la nostra alegria.\nDues joves, la Cristina i la Rocío, pronuncien el seu compromís perpetu a la nostra Congregació, el dissabte 31 d’agost a les 17h a la capella del nostre estimat col·legi de Sant Gervasi. Els donem l’enhorabona! I us demanem la vostra pergària per a elles.


El tràgic destí de l'almirall Byng (1756)\nMiquel Ferrà i Martorell | 14 juliol 2000\nTal dia com avui, la premsa de Londres publica la caiguda de Menorca. Setmanes abans, el mariscal Duc de Richelieu envaïa l'illa, aleshores de gran valor estratègic, i que estava en poder dels anglesos des de la Pau d'Utrech. La batalla es decidiria en la terra, especialment en el Castell de Sant Felip, i en la mar, entre les dues esquadres. En aquest cas, els francesos, que havien reunit a la base portuària de Toló el millor dels seus vaixells, s'aixecaren amb la victòria. Menorca era francesa. En saber la mala notícia a la capital britànica, una onada d'indignació commou el país. Els ministres són acusats de no haver sabut preveure la magnitud dels atacs i de no haver, per tant, reforçat més les fortificacions i guarnicions menorquines. Tanmateix, la societat londinenca havia de menester un culpable i aquest culpable fou l'almirall Byng. Aquell estiu, la ràbia popular caigué sobre Byng, de manera que la gent del carrer cremà en estàtua l'almirall, saquejà la seva residència i insultà la seva família. Els parlamentaris britànics el feren servir de boc espiatori i li prepararen el judici. Tretze jutges, tancats quatre setmanes, a bord del navili Saint"Georges discutiren sobre la culpabilitat de John Byng. Alguns el volien declarar covard però els testimonis havien demostrat que el personatge no havia mancat en cap moment de bravesa. Tanmateix l'acusaren de no haver fet tot el que era possible per capturar i destrossar les naus del rei francès i també per no haver sabut mantenir sota bandera anglesa el Castell de Sant Felip, fins aleshores considerat inexpugnable. Invocaren el codi. Segons l'article dotze dels Capítols de Guerra, Byng era culpable i la pena per al seu delicte no podia esser altra que la mort. Un escamot d'afusellament del cos de la marina reial acabaria amb la vida de l'Almirall, sobre el pont del vaixell Monarch... El mateix Byng, militar de sang freda, donà l'ordre de disparar deixant caure un mocador en terra. Els mateixos enemics, els vencedors francesos, consideraren gran despotisme aquella execució. El mateix pensaven altres importants personatges d'arreu d'Europa. Voltaire, per example, va dir: «En aquesta terra anglesa és cosa ben vista això de matar un almirall de tant en tant, ja que la tàctica estimula els altres...».\nI no anava gens errat. Els anys que seguiren, la Gran Bretanya esdevindria madona indiscutible de la mar i Trafalgar seria la seva revenja. John Byng, que havia viscut a la seva mansió de Hill Street, en el cor de Londres, fill menor de l'almirall Lord Torringt, on comptava amb un acceptable full de serveis dins la Royal Navy, amb victòries navals i sòlida experiència. El Consell dels Almiralls creia en la seva capacitat. No mancava, però, qui el consideràs massa prudent i encara alguns dels seus companys el tenien per indecís i orgullós. Però ningú no és perfecte i mai no plou a gust de tothom.


Gràcies microsoft!! | ..: MadeByMiki :..\nSembla que Microsoft vol fer amics a Europa, i no se li ha acudit res millor que aplicar una política de preus molt particular.\nResulta que el seu nou sistema operatiu “Windows7” sortirà a preus diferents als Estats Units i a Europa.\n“Windows7” tindrà moltes versions diferents i a tot tipus de preus, i totes les versions costaran el doble als europeus, sense cap explicació per part de la companyia, que castiga a Europa i premia als Estats Units, potser el motiu és els molts problemes que s’ha trobat Microsoft amb la Comisió Europea.\nBruseles, ja va castigar fa un any a Microsoft amb una multa de 899 milions d’euros (on deuen anar a parar aquests diners??), i ara de moment els obligarà a vendre el nou “Windows7” sense l’Internet Explorer.\nPel que sembla que la companyia està fent pagar als seus usuaris europeus les multes per abús de posició dominant.\nResumint, gràcies Microsoft, ja que cada vegada demostres als teus usuaris quin tipus d’empresa ets, gràcies perquè indirectament promociones sistemes operatius lliures i gratuits (GNU/Linux), i gràcies a la Comissió Europea per fer vendre el nou “Windows7” sense l’Explorer, aquell navegador que cada vegada te menys usuaris.\n20 Juliol 2009 a 8:57 pm\n« El possible retorn d’Aznar.\nMarinaleda, un poble diferent. »\nAixó augura un brillant futur a Chrome i Linux!\n20 Juliol 2009 at 9:29 pm\nEsperem que així sigui, a veure quina cara fa la proposta de Google per fer la competència a Microsoft. Si el Chrome S.O. és tant bo com el Chrome navegador Windows tremolarà.\n21 Juliol 2009 at 5:22 am\nA veure quan m’instalo al PC internet i em trec el windows que cada dia em dona més problemes al meu sistema… aixi almenys podre opinar sobre les alternatives.\nDe moment em declaro usuari de firefox com a navegador (mon germa no vol canviar-lo, pero funciona be)\n21 Juliol 2009 at 11:21 am


El VHIR i la Universitat de Cornell realitzaran una investigació conjunta en fatiga crònica | Vall d'Hebron Barcelona Hospital Campus\nEl VHIR i la Universitat de Cornell realitzaran una investigació conjunta en fatiga crònica\nEls doctors José Alegre y Jesús Castro, del Grup de Recerca en Malalties Sistemàtiques del VHIR, van col·laborar amb la Universitat de Cornell, Nova York, en el projecte “La biologia de les vesícules extracel·lulars o exosomes i la intolerància al exercici en pacients amb síndrome de fatiga crònica”, que es posarà en marxa al gener del 2018.\nA l’abril d’aquest any, l’Institut Nacional de Salut dels EE.UU. va llançar per primera vegada una convocatòria de 3 centres de referència col·laborativa per a la investigació biomèdica de la Síndrome de Fatiga Crònica/ Encefalomielitis Miàlgica (SFC/EM) i un quart centre per a l’anàlisi de dades i biologia de sistemes. La dotació total per aquests centres es de 40 milions de dòlars durant cinc anys.\nLa Universidad de Cornell va ser una de les elegides i durà a terme 3 projectes amb un finançament total de 9,4 milions de dòlars. Un d’aquests projectes està liderat per la Dra. Maureen Hanson, professora del Departament de Biologia Molecular i Genètica de l’esmentada universitat i compta amb la col·laboració del VHIR a través dels doctors José Alegre i Jesús Castro. Consisteix en la comparació del contingut de les vesícules extracel·lulars (EVs)/exosomes en 35 pacients amb SFC/EM i 32 controls sans abans i després d’un test cardiopulmonar (CPET).\nLes vesícules extracel·lulars o exosomes són un grup de nanopartícules heterogènies envoltades de membrana que, en el seu interior, contenen lípids, proteïnes, àcids nucleics (DNA/RNA), hormones i citoquines, entre altres, que poden influir en les funcions d’altres cèl·lules (comunicació intercel·lular) distants de l’organisme quan es fusionen amb elles. A més, “sabem que aquestes vesícules s’alliberen en major quantitat després d’un exercici físic, i, per tant, en el projecte s’estudiarà el contingut dins d’aquestes abans i 24 hores després de realitzar un test d’esforç (CPET) per a induir cansament post-esforç (símptoma patognomònic a la malaltia) en pacients com SFC/EM per a comprovar si les senyals neuroimuns i inflamatòries d’aquestes vesícules poden contribuir als símptomes de la malaltia”, detalla el Dr. Castro.\nEl Dr. Castro obté una Beca del MECD\nEl Dr Jesús Castro, investigador del Grup de Recerca en Malalties Sistèmiques del VHIR, ha obtingut la beca de mobilitat per a professors i investigadors sènior Salvador de Madariaga que atorga el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport (MECD) per a l'estada en centres estrangers. En concret, el Dr. Castro desenvoluparà el seu treball a partir del mes de maig i durant cinc mesos al laboratori de fatiga crònica que lidera la Dra. Hanson a la Universitat de Cornell. Gràcies a aquesta beca, "el grup de treball del VHIR va poder descobrir i explorar nous mecanismes fisiopatològics en dues poblacions geogràficament diferents ja que es podran comparar pacients amb SFC /EM procedents de Nova York, EE.UU i Barcelona, Espanya. D'aquesta manera es podrà comprovar si hi ha un background genètic entre les dues poblacions que pogués explicar el fet que patint la mateixa malaltia la freqüència i intensitat dels símptomes entre un pacient i un altre siguin diferents ", comenta el Dr. Castro.\nI a nivell personal, el Dr. Castro es mostra orgullós que es pugui materialitzar el primer estudi internacional d'una proposta innovadora sorgida del VHIR en el camp de la investigació de la fatiga crònica. "Serem pioners en l'anàlisi de les EVs / exosomes en la fatiga crònica", conclou el Dr. Jesús Castro.


neiva mara wiki biografia, edat, alçada, parella, família, lesbianes - Estrelles D’Instagram\n12 d’octubre de 2019 500\n4 Estima la vida i les relacions. És lesbiana?\nNeiva Mara va néixer a Espanya el 2 de maig de 1986, de manera que sota el signe del zodíac de Taure i de nacionalitat espanyola, és popular per ser model de fitness mentre que també és una estrella d’Instagram.\nEl vermell és el meu color i el teu? @fashionnovamen @fashionnova\nUna publicació compartida per Neiva Mara (@neivamara) el 7 de juny de 2019 a les 14:06 PDT\nNeiva va passar la seva infantesa a Espanya, mentre viatjava sovint a altres països durant l’estiu, ja que els seus pares els encantaven visitar nous llocs. Va tenir una infància força normal i va ser una mica popular durant els seus anys de secundària gràcies a la seva aparença atractiva i el seu esperit amable: tenia nombrosos amics amb qui assistia a festes i feia compres.\nDesprés de matricular-se de l'escola secundària, Neiva va decidir obtenir una feina perquè pogués donar-se suport econòmic i no es va matricular a la universitat.\nNeiva va treballar diverses feines durant els propers dotze anys: es va mudar de casa dels seus pares i va començar a viure per si mateixa. Va treballar com a caixer en un mercat, després es va traslladar a treballar a un restaurant i al final va començar a treballar en una botiga de roba.\nEl 2015, Neiva va decidir començar a anar al gimnàs, ja que estava descontenta amb el seu cos. Va començar amb les sessions de formació i va llançar el seu compte d’Instagram, on va penjar fotografies del seu progrés. Es va costar dos anys de treball dur per aconseguir la figura que volia i es va donar els seus resultats fins al final: es va centrar principalment en els seus abdominals, glutis i cames, ja que són les parts preferides del seu cos.\nA finals de 2016, quan la seva figura ja estava una mica esculpida, el perfil d’Instagram de Neiva va ser visitat per un cercador de modelisme que treballa per a una revista de fitness, i va arribar a assistir al seu primer photoshoot, després va signar amb una prestigiosa agència de modeling fitness i la seva carrera de. Es va llançar oficialment un model de fitness, des de llavors va presentar nombroses marques populars de roba i llenceria i ha aparegut a les portades de diverses revistes de fitness espanyoles. Actualment, Neiva és un dels models de fitness més buscats.\nNeiva també és el fundador de Deporlovers, que és una aplicació creada per ajudar les persones amb els seus entrenaments: els seus Deporlovers Pàgina d’Instagram Actualment el segueixen prop de 380.000 persones, mentre que hi ha penjat gairebé 550 fotografies.\nEstima la vida i les relacions. És lesbiana?\nNeiva és molt secreta quan es tracta de la seva vida amorosa i no ha compartit cap detall sobre les seves relacions passades i presents amb el públic, tot i així, encara hi ha rumors que circulen per Internet.\nCom que Neiva no parla normalment dels homes, alguns dels seus fan pensar que són lesbianes: no se l'ha vist amb cap home, sinó que passa el seu temps lliure amb les seves xicotes. Tan secreta com ella, no ha comentat la seva orientació sexual.\nEl rumor diu que actualment el popular model es troba amb un home amb qui treballa al gimnàs. Els dos es van conèixer fa un temps, però no van començar a sortir fins a l'abril de 2019 - Neiva no ha comentat, i per tant no es pot dir amb certesa res sobre el seu estat actual de relació.\nLa passió número 1 de Neiva està fent exercici i passa la major part del seu temps lliure al gimnàs, però, encara troba temps per a altres coses que li agrada fer.\nedat laura dotson\nNeiva és molt apassionada del viatge i la veu com el seu hobby principal: tot va començar quan era petita i viatjava amb els seus pares. Una de les raons per les quals gaudeix de la seva carrera de modelista (a més de l'atenció que li atorga) és que arriba a viatjar per tota Espanya per assistir a fotoshoots, mentre que la seva carrera de model de fitness també l'ha portat a França, Alemanya i Turquia. Ella prefereix quedar-se a la ciutat i anar de festa, més que no passar una estona a la natura.\nNeiva també és botiga i és fashionista: ha creat la seva pròpia línia de polaines anomenada polaines Mein. Els leggings Pàgina d’Instagram actualment compta amb més de 100.000 seguidors, mentre que fins ara Neiva hi ha penjat 10 imatges.\nAlçada 5ft 4in (1,62m)\nPes 120lb (54kg)\nEl seu valor net és de ~ 1 milió de dòlars.\npublicat per Neiva Mara endavant Dilluns, 27 de maig de 2019


Unides Podem demana al Congrés ampliar l'educació sexual en l'ensenyament obligatori\nPublicat 07/03/2020 13:14CET\nUnides Podem portarà dimarts a debat al ple del Congrés incorporar l'educació sexual integral en tots els nivells educatius obligatoris, amb mesures de formació per al professorat i la implicació de tots els actors implicats, des de l'administració fins a la família i professionals sanitaris.\nEl grup confederal defensa a la cambra baixa una proposició no de llei amb què s'insta el Govern central a impulsar les reformes legislatives necessàries perquè els estudiants espanyols accedeixin a un currículum educatiu "amb enfocament de drets humans i perspectiva de gènere, basat en l'evidència, concorde a l'edat de l'alumnat, rellevant en relació amb les diferents cultures i adequada al context".\nDe la mateixa manera crida a impulsar, en col·laboració amb les comunitats autònomes, la necessària formació del professorat en matèria d'educació sexual integral de manera unificada i sistematitzada, amb l'objectiu d'"actualitzar coneixements i estratègies adaptades a cada etapa educativa, metodologia didàctica, estàndards d'aprenentatge i criteris d'avaluació".\nEn el text registrat, que ha recollit Europa Press, Unides Podem denuncia que, encara que la llei de salut sexual i reproductiva obliga els poders públics a desenvolupar accions informatives i de sensibilització sobre salut sexual, això no es compleix a totes les escoles per igual.\nNO NOMÉS HETEROSEXUAL, SINÓ TAMBÉ DIVERSITAT\nSegons l'informe 'Deficiències i Inequitat en els Serveis de Salut Sexual i Reproductiva a Espanya', al qual es refereix la formació lila en la seva proposta, l'educació sexual al país només s'imparteix en alguns casos en un context formal i en hores assignades a la tutoria. A més a més, denuncia que els continguts tenen un enfocament heterosexual, que limita la sexualitat a l'etapa reproductiva i orienta la informació exclusivament a la prevenció de riscos.\nLa formació que lidera Pablo Iglesias creu que hauria de ser "imprescindible" abordar des de les institucions públiques la diversitat i parlar de la LGTBIfòbia, que "moltes vegades pren forma de 'bullying' als mateixos col·legis".\nLa proposta que Unides Podem porta a votació al Congrés crida a implicar tots els actors en aquesta iniciativa, des de les administracions fins a la comunitat educativa, famílies o professionals socials i sanitaris, per millorar la informació i atenció dels menors.


Inaugurat oficialment el Conservatori de Música dels Pirineus — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Inaugurat oficialment el Conservatori de Música dels Pirineus\nInaugurat oficialment el Conservatori de Música dels Pirineus\nL'acte, que va omplir la Sala de la Immaculada, va incloure una classe magistral de Gerard Claret. Des del curs passat, el centre permet cursar estudis superiors de música a la Seu, Berga i Puigcerdà\nLa Seu d'Urgell ha estat escenari aquest cap de setmana de la inauguració oficial del Conservatori de Música dels Pirineus. L'acte, celebrat divendres al vespre, va omplir la Sala de la Immaculada i va tenir com a protagonista la classe magistral pronunciada per Gerard Claret, violinista i director-concertino de l’Orquestra Nacional Clàssica d’Andorra (ONCA), que va completar la seva intervenció amb la interpretació al violí de La Chacona, de Bach.\nEl Conservatori dels Pirineus ja va iniciar les classes el passat curs 2015-2016, però ara se n'ha fet l'estrena oficial tot aprofitant la possibilitat de comptar amb un convidat de primer nivell musical com és Gerard Claret. Actualment el centre formatiu pirinenc compta amb un total de 60 alumnes i és pioner a l'Estat pel fet de ser compartit entre tres ciutats.\nLa vetllada la van presidir els representants dels tres municipis que comparteixen el centre formatiu: els alcaldes de la Seu, Albert Batalla, i de Puigcerdà, Albert Piñeira, i el regidor d'Educació de l'Ajuntament de Berga, Eloi Escútia, juntament amb el secretari de Polítiques Educatives de la Generalitat de Catalunya, Antoni Llobet, i del director del conservatori pirinenc, Xavier Llobet. També hi va assistir l'actual director general d'Emergències de la Generalitat i exalcalde de Berga, Juli Gendrau.\nEl Conservatori té Berga com a seu principal. Els estudis s’imparteixen en els mateixos espais que allotgen les escoles de música de cadascuna de les tres ciutats. Això permet als alumnes poder fer els estudis superiors de música sense haver de marxar de la seva comarca, tenint en compte que abans l'única opció era cursar aquesta formació en ciutats allunyades del Pirineu com ara Lleida, Manresa o Barcelona.\nInauguració oficial del Conservatori de Música dels Pirineus\nActuació de Gerard Claret a la Sala de la Immaculada


El Son Sardina desinfla l'optimisme del Pardinyes | Futfem.cat\nEl Son Sardina desinfla l'optimisme del Pardinyes\nEl conjunt lleidatà cau contra les balears i suma la primera derrota del curs\nLes bones sensacions que va deixar la victòria contra l'AEM al derbi lleidatà no s'han transformat en 3 nous punts i el Pardinyes ha perdut a casa contra el Son Sardina. El conjunt mallorquí ha aconseguit la primera victòria del curs a la Terra Ferma en la que és la primera derrota de les noies de Vidal Agné.\nLa primera part ha estat igualada, amb ocasions per les dues bandes, però sense encert de cara al marcador. L'entrenador de l'AEM, Vidal Agné explica que, tot i això, no s'ha vist un Pardinyes «atrevit com el dia del derbi» i que el seu equip no ha estat «gens còmode» sobre el terreny de joc.\nEl 0-0 inicial s'ha desfet des dels onze metres superada l'hora de joc. Al minut 65, Yolanda Bonnin ha estat l'encarregada d'avançar el conjunt balear. El conjunt groc no ha afluixat i només deu minuts més tard Melodie ha fet pujar el segon a l'electrònic. A pocs pel final, Saira de los Santos ha completat el marcador amb el 0-3 definitiu.\nEl tècnic Vidal Agné reconeix que no ha estat el dia per a les lleidatanes: «No hem estat gens bé, el resultat és bastant fidel al que ha estat el partit». Explica que la pressió alta del Son Sardina els ha «dificultat molt» i que el priemr gol ha deixat tocat l'equip. «Al final hem posat defensa de tres perquè era igual perdre d'un que de deu i així ha arribat el segon i ens hem vingut avall», explica.\nLa pròxima setmana el Pardinyes buscarà tornar al camí de la victòria a la Dani Jarque en el duel de la quarta jornada contra l'Espanyol B, que aquest diumenge ha guanyat (1-5) el Sant Pere. «Hem de reflexionar i seguir treballant. Com a cos tècnic ha estat el pitjor partit, amb diferència, comptant els de pretemporada. Felicito, el Son Sardina i seguim treballant», conclou.


algerrienc, Autor en Visita Algerri! - Pàgina 3 de 4\nEts aquí: Inici > algerrienc\nArxiu d'entrades | algerrienc\nJa s’apropa el dia!! Aquí us deixem el programa d’actes, tot esperant que el temps ens sigui propici i ens deixi gaudir d’una bona Fira:-)\nDins de la 4a Fira d’Algerri se celebrarà el 2on Concurs de Pintura Ràpida. Esperem que tingui tanta participació i qualitat com l’any passat. BASES DEL 2n CONCURS DE PINTURA RÀPIDA D’ALGERRI 1. Podran participar en aquest concurs tots els/les pintors/es i artistes plàstics que desitgin prendre-hi part. 2. El concurs tindrà lloc el diumenge […]\nPer algerrienc a 26/04/2016 en Temes generals\nEl proper dia 8 de Maig tornem per cel·lebrar la nostra fira, la 4a Fira d’Algerri. Esperem que la climatologia acompanyi i que totes i tots poguem gaudir d’una jornada inoblidable. Aquest any canviem de dates i ens reinventem per aconseguir una fira encara més forta i participativa. No us ho perdeu!! 🙂 Aquí en […]\nCom cada any, els propers dies 6, 7 i 8 de desembre se celebra a Algerri la 5ena edició de ClickAlgerri, en benefici de la Marató de TV3. Aquest any tindrem novetats, com un concurs de diorames, xerrades informatives relacionades amb la Marató de TV3 (que tracta els temes d’obesitat i diabetis) i com sempre, […]\nPer algerrienc a 07/08/2015 en Temes generals\nCom ja és habitual els darrers anys, torna el Concurs de Fotografia de l’estiu, ja en la seva 4ª edició. Tots els fotògrafs/es aficionats/des esteu convidats/des a participar-hi! Bases del concurs 1.- L’objectiu del 4art concurs de fotografia d’Algerri és plasmar moments especials de la vida del poble: “UN DIA ESPECIAL” 2.- Les fotografies no […]\nPrograma i mapa de la 3a Fira del Cereal i l’Artesania d’Algerri\nPer algerrienc a 08/07/2015 en Temes generals\nAquí teniu tota la informació necessària sobre la 3a Fira del Cereal i l’Artesania d’Algerri. Si necessiteu més informació podeu enviar-nos un correu a fira@algerri.cat\nPrimer Concurs de Pintura Ràpida\nPer algerrienc a 30/06/2015 en Temes generals\nDins dels actes de la 3a Fira del Cereal i l’Artesania d’Algerri, aquest any 2015 en destaca el primer Concurs de Pintura Ràpida. Les bases són les següents: BASES 1. Podran participar en aquest concurs tots els/les pintors/es i artistes plàstics que desitgin prendre-hi part. 2. El concurs tindrà lloc el diumenge 19 de juliol […]\n3a Fira del Cereal i l’Artesania d’Algerri, els propers 18 i 19 de juliol de 2015\nJa s’apropen les dates de la 3a Fira del Cereal i l’Artesania d’Algerri, els propers dies 18 i 19 de juliol de 2015. Després del gran èxit de les dues primeres edicions, aquest any 2015 volem donar un salt tant qualitatiu com quantitatiu en l’oferta disponible. Incidim un cop més en el Cereal i l’Artesania […]\nPer algerrienc a 13/03/2015 en Temes generals\nEl proper dilluns dia 16 de març a les 22:35 no us perdeu el programa El Foraster de TV3: Algerri en “prime-time” de televisió 🙂 Ja en podeu veure l’anunci a la part dreta de la web de TV3.\n← Previous 1 2 3 4 Entrades antigues →


Fòrum Gastronòmic 2013, bienvenidos al espectáculo\n7 enero, 2013 1 Minuto de lectura\nDel 24 al 26 de febrero tendrá lugar en el Palacio de Congresos y Palacio de Ferias de Girona el Fòrum Gastronòmic 2013.\nDe vuelta a la normalidad después de las navidades continuamos nuestra agenda de eventos apuntando en ella, entre los días 24 y 26 de febrero, la celebración del Fòrum Gastronòmic 2013.\nUn evento que se desarrollará en el Palacio de Congresos y Palacio de Ferias de Girona y que contará con un programa que este año tiene a la tierra como base del discurso y fuente de inspiración.\nPor este motivo casi todas las sesiones que se realicen en el Fòrum Gastronòmic 2013 de Girona girarán en torno a la tierra y a la forma de obtener de ellas los productos a través de la agricultura biodinámica y ecológica, la pesca sostenible, el producto de Km0, el cultivo propio o los proveedores de confianza, otorgando, una vez más, el protagonismo a los pequeños productores.\nEste año estarán entre los ponentes del Fòrum Gastronòmic 2013 de Girona Carme Ruscalleda y Raül Balam (que compartirán escenario con el chef del restaurante “Sant Pau” en Tokio, Jérôme Quilbeuf), Paco Pérez, Jordi Cruz, Xavier Pellicer, Ángel León, Francis Paniego, Jordi Garrido, Josean Martínez Alija, Rodrigo de la Calle, Artur Martínez, Oriol Rovira, Fina Puigdevall y Pere Planagumà, Nandu Jubany, Víctor Quintillà y Víctor Trochi (que compartirán sesión), Isma Prados, Koldo Rodero, Javier Olleros, Ly Leap y Albert Raurich, David Toutain, Adeline Grattard, Pascal Barbot, Gastón Acurio, y otros muchos cocineros más.\nAparte de estas sesiones o actividades el Fòrum Gastronòmic 2013 de Girona contará con otras, ya consolidadas en ediciones anteriores, como FórumVino y FórumDulce donde se podrá ver las ponencias de Josep Roca, Ferran Centelles, César Cánovas y Roger Viusà, y los pasteleros y cocineros de postres Jordi Roca, Xano Saguer y el Colectivo 21Brix-que será una de las grandes novedades gracias a una sesión que combinará el espectáculo con la creación dulce.\nForumDulce acogerá también, y por primera vez en Fòrum Gastronòmic, la Final Nacional del World Chocolate Master, un concurso de gran repercusión a nivel internacional y del cual saldrá el/la representante español para la final internacional.\nSin duda el Fòrum Gastronòmic 2013 de Girona será un gran evento que tendremos que resaltar en nuestra agenda y más viendo el programa completo en su página web.\nAnterior MinuteCake de Lékué, postres en menos de un minuto\nSiguiente Besugo al horno


Taller de construcció Tiny House - Serena.House\nTINY HOUSE A MIDA\nDes de la concepció inicial fins als detalls més minuciosos, cada Tiny House està fabricada íntegrament pels nostres equips, en el nostre taller situat a Tona, al cor de Catalunya\nDiversos membres del nostre equip han construït ells mateixos els seus respectius hàbitats. Després d’haver viscut en una mini casa, les nostres propostes d’allotjament provenen de les pròpies experiències de viure en habitatges lleugers\nUnits per una visió i uns valors comuns, el nostre equip integra un coneixement extremadament complementari que ens permet controlar totes les etapes del disseny i satisfer les teves necessitats\nDurant tot el procés de producció, el nostre equip està motivat per la satisfacció del client i aborda cada pas amb la metodologia i la recerca de l’excel·lència\nApliquem les tècniques de construcció d’estructura de fusta. Aquest procés ens permet combinar eficàcia estructural, regulació natural de la humitat i confort de vida durant tot l’any\nLA TEVA TINY HOUSE A MIDA\nPer tot l’any o per un cap de setmana, autònoma o connectada, per una parella o per una família, ideem i construïm micro-habitatges personalitzats en funció de l’estil de vida de cada un dels nostres clients\nEl nostre taller està situat a Tona, Osona, al cor de Catalunya. No dubtis a venir a prendre un cafè/te amb nosaltres per parlar del teu projecte\nUn despatx, una biblioteca, habitació de convidats… l’únic límit és la teva imaginació. No dubtis a parlar-nos del teu projecte i et contactarem per comentar-lo junts


HR Consulting Archives - KCoe Isom\nBy K·Coe Editorial\t| August 13, 2021\nReading Time: 3 minutes In an age of 9.2 million job openings, labor shortages across industries, and tight profit margins, HR outsourcing has become top of mind for many companies seeking to maximize value while navigating new labor legislation. Recognizing When to Say ‘When’ Running an effective, well-rounded HR department can require a significant …\nRead moreTo Outsource Your HR Operations, or Not, That is the Question…\nReading Time: 3 minutes The focus of this summary is to provide an overview of the unemployment insurance protections offered in the legislation from January 27th, 2020 through December 31st, 2020 as indicated within the CARES Act. Pandemic Unemployment Assistance Program Under the Relief for Workers Affected by Coronavirus Act (Subtitle A of Title …\nRead moreCARES Act: Unemployment Assistance Program Benefits Overview\nBy K·Coe Editorial\t| March 13, 2020\nReading Time: 2 minutes What would you do with an extra 600 hours of time each year to put into your business? Make an investment in your people? Capture profits? The list could be endless, and the opportunities created could make a substantial difference for your organization as a whole. Six-hundred hours is a …\nRead moreIs Payroll Bringing Your Business Down?\nBy K·Coe Editorial\t| March 4, 2020\nReading Time: 2 minutes Cash flow in today’s business environment is precious. In response to this strain, organizations are seeking ways to replace the traditional cash flow drains in the forms of bonuses, sport awards, and profit-sharing funds by implementing more creative rewards for employees. The bonus: it also creates a stand-out competitive advantage …\nRead moreLooking for ways to increase cash flow flexibility?


L'alcalde de Tortosa votarà per mantenir i reinterpretar el monument franquista en la consulta\nL'alcalde de Tortosa votarà per mantenir i reinterpretar el monument franquista\nFerran Bel detalla que hi haurà dos regidors de CiU que optaran per la retirada\nActualitzada 01/06/2016 a les 00:44\nL'alcalde de Tortosa, Ferran Bel, ha anunciat aquest dimarts el posicionament del vot en la consulta sobre el monument franquista que s'ha convocat per aquest dissabte 28 de maig. El dirigent convergent ha explicat que votarà per l'opció de mantenir, reinterpretar i contextualitzar el monument amb l'objectiu de promoure la memòria històrica i la pau. L'alcalde també ha avançat el posicionament de la resta de regidors del grup municipal de CiU. Així, cinc regidors més votaran per l'opció de mantenir-lo i reinterpretar-lo, i els altres dos es posicionaran per la retirada i posterior museïtzació del monument.\nD'aquesta manera, dels dotze regidors que integren actualment el govern municipal, després de la recent incorporació d'ERC, sis es posicionen a favor del manteniment i reinterpretació i els altres sis ho faran per la retirada. L'alcalde ha deixat clar que més enllà de la diversitat de posicionaments dóna importància a la celebració de la consulta i ha fet una crida a la màxima participació de la ciutadania.\nL'alcalde ha recordat que, independentment dels posicionaments del govern municipal, el més important és el compromís per treballar i materialitzar al més aviat possible el resultat de la consulta. Bel, però, ja ha advertit que no serà «de manera imminent» perquè s'haurà de fer el corresponent projecte de l'opció guanyadora i iniciar tots els tràmits pertinents per poder materialitzar-ho.\nLa data i pregunta de la consulta es va pactar pels grups municipals de CiU, ERC, Movem Tortosa i PSC, i només el PP i la CUP van quedar-ne al marge. Pel que fa a la pregunta, el text acordat és el següent: «En relació al monument a la batalla de l'Ebre, que va inaugurar el general Franco l'any 1966, que creu que l'Ajuntament de Tortosa ha d'impulsar?». Les dues opcions que podrà escollir la ciutadania són, o bé «retirar-lo i museïtzar-lo per promoure la memòria històrica i la pau», o bé «mantenir-lo, reinterpretar-lo i contextualitzar-lo per promoure la memòria històrica i la pau».\nLa celebració de la consulta es farà en horari de nou del matí a vuit del vespre. Es podrà votar en onze col·legis electorals del municipi, un en cada poble i sis més dins de la ciutat. S'ubicaran als barris de Ferreries, Remolins, Sant Llàtzer, Temple, Grup el Temple i Centre.\nD'acord amb la Llei de Consultes no referendàries, podran votar totes aquelles persones empadronades al municipi a data 31 de desembre de 2015 i que tinguin 16 anys complerts el dia abans de la data de la consulta. Aquesta és la primera consulta que es fa al municipi de Tortosa en el marc del desplegament del Reglament Municipal de Participació Ciutadana.


DRACMAY'S CAVE: de febrer 2019\nBENVINGUDA A L'ANY 4717\nL'Any Nou Xinès, també anomenat "Festa de la Primavera", és una de les celebracions més importants des de fa més de quatre mil anys.\nAls països occidentals, el dia de Cap d'Any sempre cau l'1 de gener, però a la Xina té lloc durant la segona lluna nova després del solstici d'hivern, que succeeix entre el 21 de gener i el 20 de febrer en el calendari gregorià.\nD'acord a una llegenda molt popular sobre l'origen del Horòscop Xinès, l'Emperador de Jade, el governant del cel segons la mitologia xinesa, va organitzar una cursa d'animals per decidir quins d'ells entrarien al zodíac i en quin ordre. Per obtenir un lloc, els animals van creuar un riu i se'ls va atorgar un any segons l'ordre d'arribada a la meta.\nCada un dels dotze animals del Horòscop Xinès està associat a la rotació cíclica dels cinc elements de la cosmologia xinesa que canvia cada 60 anys.\n- Metall: anys acabats en 0 o 1\n- Aigua: anys acabats en 2 o 3\n- Fusta: anys acabats en 4 o 5\n- Foc: anys acabats en 6 o 7\n- Terra: anys acabats en 8 o 9\nA cada any li correspon un signe o animal que es repeteix després de dotze períodes.\nAquest 2019 és l'Any del Porc, que començarà el proper 4 de febrer i finalitzarà el 24 de gener de 2020.\nEl 5 de febrer la comunitat xinesa dona la benvinguda a l’any 4717. Amb la festivitat, s’acomiada l’any del gos de terra i se celebra l’entrada de l’any del porc de terra. Però què simbolitza el porc en la cultura xinesa?\nEl Porc serà l'animal amb millors auguris per al 2019. En la cultura xinesa, el porc està associat amb la fertilitat i la virilitat, de manera que possibles embarassos poden arribar a les parelles que estan en la recerca d'augmentar la família.\nSegons els astròlegs, marcarà un important final de cicle que val la pena aprofitar, ja que ve carregat de molt bones notícies.\nÉs la fi d'un cicle perquè és la fi de la rotació dels 12 signes. Els astròlegs diuen que és el moment de fer una anàlisi del que ens ha passat en els últims 11 anys i de descansar, desconnectar una mica, de relaxar-se i divertir-se. I aconsellen planificar els nostres objectius al llarg i curt termini, perquè en el 2020 començarà un nou cicle de 12 anys, amb altres tendències.\nEn l'Any del Porc l'amor i la generositat estaran en l'aire. S'imposarà una tendència a sacrificar l'interès personal en benefici dels éssers estimats i seran temps de conciliació: podrem perdonar més fàcilment els insults i ser més amables amb els més venerables. A una empatia creixent, es sumarà una major alegria de viure i el plaer estarà a l'ordre del dia com a clima general.\nEls que interpreten el calendari lunar xinès asseguren que, el 2019, els 12 signes xinesos poden esperar passar un any feliç, de major relaxació, menys estrès i violència.\nA nivell personal, les accions ben pensades es recompensaran molt més. Serà un bon moment per planificar i desenvolupar estratègies. És temps de baixar l'ansietat i deixar que l'impuls freni per deixar lloc a l'organització i la prevenció.\nEls astròlegs adverteixen que hem de tenir algunes cures amb el malbaratament. És temps de cuidar els diners perquè, en un marc d'abundància propi de l'Any del Porc, podem gastar molt més.\nSegons les creences xineses, el porc simbolitza la relació amb la terra i el menjar. Per això, els colors “de la sort” són el groc, el marró, el gris o l'or, mentre que el blau per a aquests signes és desafortunat.\nPublicat per Mayte Duarte a 12:28 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: #astrologia, #coneixement, #horòscopxinès, #MayteDuarte, #Orient, #tradició


DIUMENGE II DESPRÉS DE NADAL - CICLE B + COMENTARI - Parroquies de Viladecans\nDIUMENGE II DESPRÉS DE NADAL – CICLE B + COMENTARI\nInici » DIUMENGE II DESPRÉS DE NADAL – CICLE B + COMENTARI\nAl principi ja existia el qui és la Paraula. La Paraula era amb Déu i la Paraula era Déu. Era, doncs, amb Déu al principi. Per ell tot ha vingut a l’existència, i res del que ha vingut a existir no hi ha vingut sense ell.\nTenia en ell la Vida, i la Vida era la Llum dels homes. La Llum resplendeix en la foscor, però la foscor no ha pogut ofegar-la. [Déu envià un home que es deia Joan. Era un testimoni; vingué a donar testimoni de la Llum, perquè per ell tothom arribés a la fe. Ell mateix no era la Llum; venia només a donar-ne testimoni.] Existia el qui és la Llum veritable, la que, en venir al món, il·lumina tots els homes.\nEl qui és la Paraula es va fer home i plantà entre nosaltres el seu tabernacle, i hem contemplat la seva glòria, que li pertoca com a Fill únic del Pare ple de gràcia i de veritat. [Donant testimoni d’ell, Joan cridava: «És aquell de qui jo deia: El qui ve després de mi m’ha passat davant, perquè, abans que jo, ell ja existia.» De l’abundància de la seva plenitud tots nosaltres hem rebut gràcia sobre gràcia.\nPerquè la Llei, Déu la donà per Moisès, però la gràcia i la veritat ens han vingut per Jesucrist. Déu, ningú no l’ha vist mai; Déu Fill únic, que està en el si del Pare, és qui l’ha revelat.]\nEl pròleg de l’evangeli de sant Joan, que proclamem avui, és un himne al Verb encarnat (Paraula), que ha plantat entre nosaltres el seu tabernacle. És el misteri del Nadal contemplat des d’una altra perspectiva.\nLa Paraula, que és Déu, fou i és creadora. És Vida i és Llum, però no sempre, ni per tots, és acceptada. I la Paraula ha volgut prendre estada humana entre nosaltres per revelar-nos que Déu és amor.\nJesús, doncs, es la Paraula de Déu, i tota paraula ha d’estar sempre al servei de la comunicació, i la comunicació es comunió entre persones i ens trobem avui amb el fet de que malgrat les noves tecnologies hi ha encara molta gent que es troba, incomunicada i desemparada, sense l’escalf humà de la comunicació i la comunió.\nJesús va venir al món a transmetre llum i vida, i això només és possible mitjançant la continua comunió amb Ell i amb les persones on Ell també es fa carn. L’expressió és ben expressiva: el Verb es va fer carn, és a dir, va assumir la feblesa, perquè aquesta no fos font de pessimisme i desesperança. El pròleg de l’evangeli de sant Joan ens mostra la necessitat de mantenir una permanent comunió i comunicació amb la Paraula.\nDIUMENGE II DESPRÉS DE NADAL – CICLE B + COMENTARI2021-01-022021-01-02https://parroquiesdeviladecans.cat/wp-content/uploads/2018/07/logo-parroquies-de-viladecans-sant-climent-llobregat-01.pngParroquies de Viladecanshttps://parroquiesdeviladecans.cat/wp-content/uploads/2021/01/2-diumenge-despres-de-nadal.png200px200px


Nintendo Switch | Revista | EROSKI CONSUMER\nLa nova consola de Nintendo és a mig camí entre la consola de sobretaula i la portàtil\nLa marca japonesa Nintendo va llançar el 3 de març passat la seva nova consola, la Nintendo Switch. És la primera consola de sobretaula que la companyia treu des de la Wii U, ja fa més de cinc anys, i suposa tota una revolució en molts aspectes, tant en comparació de les seves antecessores com en relació amb l'estratègia general de Nintendo com a empresa de videojocs.\nLa Switch es podria definir com una consola híbrida, ja que reuneix característiques dels dos mons: les consoles de sobretaula (com la Xbox o la PS4) i les portàtils, com la Nintendo DS o la PS Vita.\nTé més aspecte de tauleta que no de consola tradicional. La seva unitat central és un dispositiu dotat d'una pantalla tàctil de 6,2 polzades i amb resolució de 1.280 x 720 píxels, de disseny similar al d'una tauleta. Aquesta unitat s'encaixa dins d'una base (anomenada dock) i es fa servir en connexió amb dos comandaments anomenats Joy-Con.\nCombinant aquests elements entre si, la Nintendo Switch ofereix tres maneres diferents de joc:\nEl tradicional de consola, en el qual la Switch està encaixada dins de la base i connectada al televisor.\nUna altra manera en què la consola, fora de la base, se sosté amb ajuda d'un petit suport integrat i permet continuar jugant lluny del televisor amb els comandaments per separat.\nUn últim sistema on la consola, amb els dos comandaments connectats cadascun a un costat, es converteix en una tauleta o consola portàtil per a jugar en qualsevol moment i lloc.\nLa Switch ve equipada amb una memòria interna de 32 GB, per a desar-hi tant partides com jocs descarregats. Aquesta capacitat es pot ampliar mitjançant l'ús de targetes de memòria microSD fins a un màxim de 2 TB.\nFinalment, i pel que fa al disseny, la Nintendo Switch està disponible en dues modalitats de color: una en què tots els elements de la consola són de color gris i una altra en què la consola és grisa i els comandaments són blau i vermell, respectivament.\nJoy-Con: comandaments amb molt de joc\nEl secret de la gran versatilitat de la Nintendo Switch es troba en els comandaments. Els Joy-Con poden acoblar-se a diferents elements i utilitzar-se de maneres diferents amb la Switch, cosa que permet fer-la servir com a consola de sobretaula, pantalla de joc o consola portàtil.\nAquests comandaments es poden connectar a un suport per a utilitzar-los com a comandament únic o encaixar-se als costats de la unitat central de la Switch quan es decideix continuar amb la partida fora de casa. També es poden fer servir per separat, cadascun en una mà, com es feia amb el Wiimote de la Wii original.\nAquests comandaments, a més, estan dotats d'acceleròmetre, giroscopi i motor de vibració, fet que els permet detectar la posició i l'orientació en tot moment, i també respondre amb vibracions a les accions del joc.\nUna altra de les novetats més cridaneres de la nova consola de Nintendo és el format dels seus jocs. A diferència de la Wii i la Wii U, els jocs de la Switch vénen en cartutxos, tal com es troben ja els títols per a les consoles portàtils de Nintendo.\nDes del mateix dia del seu llançament, ja hi ha diversos jocs disponibles per a la consola, entre els quals es troben els següents:\n"1-2 Switch": una col·lecció de minijocs idonis per a familiaritzar-se amb la nova consola i els seus comandaments i pensats per a jugar en grup amb amics o familiars.\n"Just Dance 2017": un nou lliurament de la popular franquícia de jocs musicals, pensada per a la Switch, amb més de 40 noves cançons i cinc modes de joc.\n"The Legend of Zelda: Breath of the Wild": una de les sagues més mítiques de Nintendo, estrenada també el dia de llançament de la Switch, que és una aventura d'exploració, puzles d'enginy i combat.\nLa Nintendo Switch també disposarà d'un mode en línia que, a diferència de les anteriors consoles de Nintendo, serà de pagament. Aquest nou servei en línia inclourà funcions de xat amb amics, un punt de trobada on es podrà quedar per a jugar, una botiga on es podrà comprar i descarregar còpies digitals de jocs i, per descomptat, la possibilitat de participar en partides multijugador a través d'Internet.\nA part d'aquestes dades, no ha transcendit més informació sobre el mode en línia de la Nintendo Switch, ni tan sols el preu de la quota mensual. El servei no estarà disponible fins a finals de 2017. Mentrestant, Nintendo oferirà una mena de versió de prova gratuïta els mesos posteriors al llançament de la Switch.\nPDF: Fes clic aquí per a Descarregar aquesta informació en PDF (511 Kb) (* Disponible només en castellà)


LES POLÍTIQUES ECONÒMIQUES.LA POLÍTICA FISCAL Per David Sansaloni i Andreu Felis 2.\n1. Les polítiques econòmiques Són les formes en què l’estat intervé en l’economia per a assolir uns objectius econòmics. 3.\n1.1 Objectius o finalitats Creixement econòmic sostenible: l’Estat intervé per a sostenir l’increment de béns i serveis. I també intenta millorar el benestar dels ciutadans. 4.\n1.1 Objectius o fins Plena ocupació: l’Estat intenta donar feina al màxim de persones possibles dins d’eixe país. Donar feina a tothom és practicament impossible, així que es diu que hi ha plena ocupació quan el 98% de la població activa està ocupada. Els indicadors són: taxes d’activitat, d’ocupació i d’atur. 5.\n1.1 Objectius o fins Estabilitat de preus: controlar l’estabilitat dels preus és fonamental perquè els consumidors conserven el seu poder adquisitiu i per a evitar la incertesa que genera la inflació. L’indicador és l’IPC. 6.\n1.2 Mitjans Directes: són els organismes que elaboren i posen en pràctica la política econòmica. Indirectes: són els col·lectius que tenen un gran pes específic en les societats modernes (com grans multinacionals). Resulta fonamental que l’Estat negocie amb elles per a avançar tots junts en la mateixa direcció i aconseguir els objectius proposats. 7.\n1.3 Tipus de polítiques econòmiques Fiscal: consisteix en lacció intencionada de l’estat per augmentar o disminuir l’activitat econòmica a través dels impostos o G. Monetària: posa en pràctica un conjunt de mesures que pren el banc central d’una nació per a mantenir l’estabilitat dels preus i els diners en circulació amb lobjectiu destimular una economia. Exterior: consisteix en lintervenció de l’Estat per a regular les transaccions comercials i financeres amb altres països o economies. De rendes: pretén aconseguir l’estabilitat de preus controlant la inflació. 8.\n1.4 Definició més completa: Polítiques econòmiques: són les formes en que l’estat intervé en l’economia per a acomplir uns objectius econòmics relacionats amb la producció, ocupació i preus, a través de variables com ara els impostos, la despesa pública o el preu del diners. 9.\n2. Política fiscal És l’actuació intencionada del sector públic mitjançant la recaptació de fons i l’aplicació de despeses públiques, per a assolir els objectius que persegueix l’Estat. 10.\n2.1 Tipus de polítiques fiscals Discrecionals: són les que apliquen els governs quan volen intervenir sobre els ingressos o les despeses intencionadament, és a dir, les que cal activar per iniciativa pròpia perquè no estan reglades. Estabilitzadors automàtics. 11.\nPolítiques fiscals discrecionals Programes d’obres públiques Plans d’ocupació i formació Programes de transferències Modificació dels tipus impositius 12.\nEstabilitzadors automàtics Amb l’ús dels estabilitzadors automàtics, les transicions entre les fases dels cicles econòmics d’expanció i de recessió són més breus i menys traumàtiques. 13.\nExemples d’estabilitzadors automàtics Impostos proporcionals Impostos progressius Cotitzacions socials Subsidis de desocupació 14.\nEfectes sobre l’economia de la PF Quan es redueix els impostos o s’incrementa la despesa pública per a estimular la demanda total o agregada de béns i serveis es diu que la política fiscal és expansiva. S’utilitza per augmentar el PIB i crear ocupació. Quan s’apugen els impostos o es redueix la despesa pública per a aconseguir els objectius contraris, es diu que és restrictiva. S’utilitza per controlar el dèficit públic o la inflació.Depenent de la ideologia del govern saplicarà una o altra. Lexpansiva saplica per a crear llocs de treball. La restrictiva sutilitza amb la finalitat de desfer-se de qualsevol deute acumulat, però augmenta latur i no té massa en compte lactuació dels ciutadans. 15.\n3. PGE: Pressupostos Generals de l’Estat Són una relació detallada de les despeses i el ingressos que farà l’Estat durant un any. Reflecteix la PF del govern. Aquest quadre mostra algunes despeses previstes que farà l’Estat al 2012. 16.\n3.1 Els ingressos públics dels PGE L’Estat rep alguns ingressos per aquestes vies:  Cotitzacions socials: quantitas que els treballadors afiliats a la Seguretat Social paguen perquè ells i la família tinguen dret a cobertura: malaltia, invalidesa, jubilació… A Espanya, als últims anys ha augmentat.  Tributs: ingressos públics més importants perquè suposen la meitat de tot el recaptat. Segons si el contribuent rep alguna cosa a canvi, es classifiquen:  Impostos: són pagaments a les administracions públiques sense que el contribuents reba res a canvi. Poden ser directes (tenen en compte la situació econòmica de la persona o empresa), que graven l’obtenció d’una renda (IRPF, I.S, etc.) o l’acumulació d’un patrimoni (I.P, etc.); o indirectes (no tenen en compte la situació econòmica de la persona o empresa), que graven el consum (IVA, imp. especials, etc.)  Taxes: són pagaments a canvi d’utilitzar un servei públic que proporciona un benefici direta a l’usuari (l’entrada a una exposició pública, la matrícula d’una universitat, etc.) 17.\n3.1 Els ingressos públics dels PGE Altres ingressos:  Tranferències corrents: són recursos procedents d’altres entitats (loteries, jocs de l’estat, etc.)  Ingressos patrimonials: són rendes que proporcionen béns a l’Estat (beneficis d’obres públiques, com Altadis o RENFE)  Alienació d’inversions: són les que deriven de la venda de béns que són propietat de l’Estat (empreses públiques, etc.). Als darrers anys s’han privatitzat empreses molt importants, com Telefónica, Repsol o Iberia.  Tranferències de capital: són els que procedeixen de fons estructurals de la Unió Europea i es destinen a finançar projectes d’inversió. 18.\n3.2 Les despeses públiques dels PGELa despesa pública és el conjunt de despeses efectuades perl’Administració pública. Es classifiquen en:  Despeses corrents: són les despeses generals que tenen l’objectiu de proporcionar a la societat serveis públics, com la sanitat, l’educació i la justícia. Es classfiquen en:  Salari dels funcionaris  Compres de béns i serveis a empreses privades  Despeses d’inversió: es destinen a mantenir i ampliar la capacitat productiva del país. Es concentra tota en infraestructures: carreteres, hospitals, aeroports, etc.  Transferències i subvencions: l’Estat obté recursos en forma d’impostos, cotitzacions socials... i les tranfereix a les persones (tranferències) o empreses (subvencions) més necessitades. 19.\n3.3 El saldo pressupostari Hi ha dos corrents de pensament econòmic que enfronten els economistes en relació al dèficit públic:  Model econòmic keynesià: defén que l’Estat s’ha d’endeutar per assolir la plena ocupació i estabilitat. El pressupost deu buscar l’equilibri al llarg del cicle econòmic. Durant la fase de recessió, l’Estat s’endeuta per a impulsar l’activitat econòmica. Durant l’expansió, obtindrà superàvit i pagarà els deutes pendents. L’utilitzen els partits d’esquerres (PSOE, IU, etc.)  Polítiques neoliberals: critiquen l’endeutament de l’Estat. L’objectiu principal és la inflació que genera el dèficit públic. La política fiscal és innecessària perquè el mercat es regula sol i la despesa pública es limita a allò estrictament necessari. Són pràcticament els partits de dretes (PP, PNV, etc.) 20.\n3.3 El saldo pressupostari El pressupost pot estar equilibrat (ingressos=despesses), en dèficit (ingressos<despesses) o en superàvit (ingressos>despesses). Per finançar el dèficit públic:  Emetre deute públic: l’Estat demana diners a empreses i particulars a canvi d’uns títols que atorguen a qui els poseeix el dret a la devolució dels diners a un interés fix pactat.  Pujar els impostos: l’aplicació d’aquesta mesura s’acostuma a efectuar en fases expansives perquè generen menys impacte social.  Baixar la despesa pública (com, per exemple, amb retalls als diferents ministeris del país)  Augmentar els diners en circul·lació: als països de la zona euro ho decideix el BCE (Banc Central Europeu). Recommended\nInstitut Educació Secundària Ser emprenedor. Xavi Badenes i Pau Català\nInstitut Educació Secundària Cualidades del emprendedora. Clara Vila y Carla Garcia\nInstitut Educació Secundària Qualitats emprenedor. Miriam Oltra i Maria CAnet\nInstitut Educació Secundària Qualitats de l'emprenedor. Sherezade i Alejandra\nInstitut Educació Secundària Qualitats emprenedor. Elsa Balbastre\nInstitut Educació Secundària Cualidades del emprenedor. Aurelian Guetti\nInstitut Educació Secundària Qualitats d'un emprenedor. Ferran Mahiques i Ferran Benavent\nInstitut Educació Secundària Maria és...\nInstitut Educació Secundària La vida de Ferran


IKEBANA: de desembre 2013\nHem arribat a fi de curset del paisatge i ho fem amb una composició que s'aproxima molt al paisatge mediterrani pels elements que la integren: pi, soca de vinya, etc. A més, en les dates en que en trobem ja pròximes a Nadal, hem incorporat al nostre treball d'algunes branquetes de grèvol pròpies d'esta estació.\nMATERIAL QUE S'HI HA EMPRAT EN EL PAISATGE MEDITERRANI D'HIVERN:\nSalze de branca plana (Salix)\nPi holandés (Pinus)\nGrèvol (Illex aquifolim)\nSoca de vinya\nPublicat per Samurai a 3:30 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 12.6. Paisatge d'hivern\nPublicat per Samurai a 11:42 1 comentari:\nProsseguim amb l'estudi dels paisatges dins de l'ikebana, i este setmana ha tocat el torn al paisatge sec. En la natura, el paisatge sec el trobem en latituds on les pluges són molt escasses o nul·les, donant lloc a paratges àrids i ressecs. La vegetació és bastant exigua basada en molts pocs arbres resistents a les sequeres i grans zones d'arbustos baixos. En la nostra recreació del paisatge sec partirem d'elements que presenten estes característiques: branques seques i sense massa fullatge per a les línies principals, poca flor i que siga discreta de tons i de color, troncs i branques seques, etc\nAvellaner (Corylus avellana L.)\nCrisantem (Chysanthemum L.)\nTroncs, branques, fruits i fulles seques\nPublicat per Samurai a 2:30 Cap comentari:


Ebre Digital SL guanya el primer concurs públic de mitjans organitzat per l'ajuntament de Deltebre - Setmanari l'Ebre\t\nEbre Digital SL guanya el primer concurs públic de mitjans organitzat per l'ajuntament de Deltebre | cedida\nL’Ajuntament de Deltebre s’ha convertit aquest mes de juny en el primer de les Terres de l’Ebre que ajusta les seves inversions en comunicació a la nova llei de contractes de les administracions públiques. Es tracta d’una iniciativa que molt probablement hauran de seguir en el futur altres ajuntaments, ja que la gran majoria dels interventors de l’estat recomanen la convocatòria d’aquest tipus de licitacions per garantir que els processos de contractació de serveis siguin transparents i per lliure concurrència.\nEl concurs de Deltebre l’ha guanyat l’empresa Ebre Digital SL (EDSL), la principal empresa de mitjans de comunicació de les Terres de l’Ebre en la majoria d’indicadors (nombre de treballadors, facturació, i audiència dels seus dos mitjans de comunicació, Canal Terres de l’Ebre i el diari ebredigital.cat). I és aquesta setmana quan el projecte, anomenat Delta.cat, comença a desenvolupar-se, inicialment amb 2 anys de termini, amb un de prorrogable.\nDelta.cat, d’acord al projecte, vol ser una nova plataforma digital que integre serveis i mitjans de comunicació municipals. Un lloc web que incorporarà la televisió a la carta per mostrar els esdeveniments del municipi de Deltebre. El pal de paller serà però Ràdio Delta, l’emissora municipal amb 35 anys d’història que recuperarà progressivament els seus continguts, per estrenar-ne de nous.\nL’emissora que es podrà escoltar per la seua sintonia habitual a l’FM (107.6) o digitalment. De fet, des del locutori d’aquesta emissora ubicada als baixos de l’Ajuntament, es continuaran fent programes, però la novetat serà que es podrà veure per internet gràcies a les càmeres go-pro instal·lades per poder fer retransmissions al plenari i la sala de premsa.\nUna altra novetat destacada podria ser l’adscripció a la Xarxa, amb la qual cosa, Ràdio Delta, acompanyaria La Cala Ràdio, Ràdio Tortosa, Amposta Ràdio, la Plana Ràdio, Ràdio Ràpita i Ràdio Joventut. Ebre Digital SL confia que el projecte aporte com a gran valor afegit la possibilitat d’exportar a tot Catalunya gran quantitat de continguts de producció local, seguint l’estel de què ja ha fet Canal Terres de l’Ebre (mitjà pioner que ha rellançat el protagonisme del sud de Catalunya en els últims 5 anys) en l’àmbit de la televisió.\nDeltebre se situarà per tant a l’avantguarda dels ajuntaments ebrencs en la renovació dels seus mitjans de comunicació municipals, digitalitzant i posant al dia estructures nascudes dels anys vuitanta. S’obren per tant bones i interessants perspectives per a Deltebre, però no només. I és que cal tindre en compte que el projecte Delta.cat té previst oferir la possibilitat d’adhesió a altres ajuntaments del Delta de l’Ebre.


Combinat - Citrics la canareva\nTaronja i madarina de temporada a parts iguals.\nCombinat Hi ha 2 productes.\nCombinat taula (extra) Combinat taula (extra)


Una nit de borratxera...: 06/08\nTemps de celebracions\nEl Visentemanuel està de festa mentre estic escrivint açò, clàxons, rialles, farlopa ex professo per a la final, algun insult a vianants i la ressaca demà serà de por. No només per la ingesta d'alcohol, si no pel que li diran en aplegar a la fàbrica, i es que és temps de celebracions per a uns (encara que diguen que hi ha crisi) i plors per a d'altres.\nPanen et circenses, però, tal i com cantaven els DefConDos: "Poco pan y pésimo circo..."\nVaig escriure com a Paranys_R_Us a les 6/29/2008 11:36:00 p. m. 3 comentaris: Qui enllace açò, és que no està bé del cap\nFes-ho, o no ho faces, però no ho intentes, vindria a dir la frase que posa títol a l'entrada 100 (és del mestre Yoda) Si xiquets i xiquetes, mira per on, aquesta és la que fa la centena, no es que pensara fer cap cosa especial, simplement després de la darrera entrada, volia relaxar els ànims i posar l'última troballa de música que he fet, res millor per a festejar que el reggus està ja ahi mateix, l'estiuet i les Columbretes poc després... amb la càmera nova segur que enguany encara seran més i més xules!!!\nPS: Regireu-li els vídeos al "jambo" que en té fins i tot de "Los Ramones"\nPS2: La mare que va parir a la tipa eixa anomenada Amy Winehouse, pos no va i agarra i fa una versió de You're wondering now dels Specials? Si ja l'heu escoltada, feu el favor i escolteu als Skatalites amb la Doreen Schaffer, que l'any passat la varen cantar al reggus, i penseu si no ho fa de pena la Camela eixa vinguda de la Gran Bretanya.\nVaig escriure com a Paranys_R_Us a les 6/25/2008 08:01:00 p. m. 1 comentari: Qui enllace açò, és que no està bé del cap\nFa calor o m'ho sembla a mi?\nSi senyors, ja tenim la festa pagana de les fogueres ahi. Un any mes baixarem a ca'l Janif i li pegarem foc a qualsevol cosa.\nSeguirem la tradició nulera de cremar coses grans i apestoses, ( <---- presentació oficial d'un nou blog nulero) i després a treballar, que el sol eixirà encara mes prompte i el món no canvia...\nEns pugen el combustible i només es creuen amb dret de protestar els transportistes. Que te costa mes omplir el dipòsit? I a mi també, no et fot? He d'agafar el meu vehicle per a aplegar al meu treball, que el transport públic me pilla com bastant lluny i la combinació és o molt roïna o inexistent, no només li costa aplegar a final de mes al transportista, al promotor de taulell també, son vaques flaques per a tot el món. Quan han hagut beneficis, tots per a tu, ara que el pastís no és del teu gust vols que te'l canvien, mucho tio listo veo yo!\nPuja el combustible, ara toca pujar l'electricitat, en agost, quan tot el món estiga a la platja, ens pujaran l'aigua, al setembre ves a saber què!\nCóm que hi ha futbol, només 4 gats s'han escandalitzat que el parlament europeu haja aprovat una llei que fa mes por que una tronada. Ara ser pobre i estranger, és delicte. Expulsió immediata i retenció a presons no reconegudes com a tals fins a any i mig... Ho han votat també els socialistos de tota Europa, poc a poc, van llevant-se les caretes els polítics.\nCóm que hi ha futbol, només 4 gats s'han escandalitzat que el parlament europeu haja proposat allargar la jornada laboral fins les 65 hores. Anys i anys de lluita per tal d'aconseguir les 40 hores setmanals, morts i perseguits per a res, per a que una manà de fills de la gran puta, que no tenen vida social i fan mes hores que un cabró, estiguen feliços, fent encara mes hores, ja que amb eixes 25 mes al mateix preu que les 40, no guanyaran prou, compraran una tenda de campanya del decathlon d'eixes que es munten en 3 segons i a viure als vestuaris de l'empresa; i si tu no les vols treballar, és que eres un roig-comunista d'ixos, que ja veuràs quan vinguen els chinos...!\nCóm que hi ha futbol, només 4 gats s'han escandalitzat davant el col·lapse del sistema de la mal anomenada justícia, que fins i tot Carlos Fabra és una víctima mes... Per favor, fins quan ha de patir aquest home per a que se sàpiga si és innocent o culpable? Al pas que va, segur que li hem de pagar el quilometratge fins als jutjats, ja que ell també ha d'omplir el dipòsit, i el cotxe oficial traga mes que una revolat de riu!\nAmb coses aixina, les fogueres deurien de ser al carrer, com toca, i cremar coses velles cóm els governs, les forces de repressió, la "justícia" i tot el que ha de donar pas a coses noves i que funcionen.\nCal esperar una nit concreta? El dia que les fogueres arranquen, no es pararan, i si, eixa si serà de veres UNA NIT MÀGICA!\nQualsevol nit pot eixir el sol, ja ho deien els nostres majors pel 36.\nVaig escriure com a Paranys_R_Us a les 6/20/2008 09:48:00 p. m. 4 comentaris: Qui enllace açò, és que no està bé del cap\n¿Conoce la Biblia? ¿Está a bien con Dios? ¿Sabe que el fín se acerca? Amb aquestes 3 frases comença la parrafada de qualsevol Testículo de Jehovà; segur que si heu vist la peli "Los caballeros de la mesa cuadrada (y sus locos seguidores)" dels sempre genials Monty Phyton sabreu que s'han de contestar correctament 3 preguntes que et farà el guarda. ¿Cuantas veces bate sus alas una golondrina?\nJo utilitze d'altres, 100% burres i ideals per a trencar el gel. ¿Qué haces? ¿Qué llevas puesto? i ¿Te estás tocando? Però l'entrada de hui no és per a fer marranades, va d'altra cosa.\n1.- ¿Quin navegador utilitzes?\n2.- ¿Vols batre un record?\n3.-¿Cual es la respuesta al sentido de la vida, al universo y todo lo demás?\nSi utilitzes el firefox, ja tardes en descarregar-te'l, si vols batre el record, espera a demà dia 17; en quant a l'última, la mes simple, la resposta és obviament 42.\nAu, ja tardeu en descarregar-vos la darrera versió del navegador que diu que Bill Gates te papada.\nVaig escriure com a Paranys_R_Us a les 6/16/2008 08:11:00 p. m. 2 comentaris: Qui enllace açò, és que no està bé del cap\nNo queremos cocacola, no queremos cocacola, queremos lo que toma Diego Armando Maradona!!!!\nRedéu, mira que estic apàtic, me la bufa tot, o quasi tot, allò de l'astènia primaveral em dura massa. Em faré gran? Em tornaré gilipollas qual Simpson mascle als 8 anys?\nEl tema es que degut a la crisi del sector de la rajola, el meu nou treball es veu afectat directament. Si no es construeix, no es demanen peces fetes amb pedra, ergo, jo que faig les màquines que treballen la pedra.... Els metalls porten encarint-se uns anys (l'alumini on treballava abans va pujar en un any un 200%), ara treballe amb ferro i acer inoxidable, si fa no fa 3/4 del mateix.\nConstrucció a la baixa, matèries primes a l'alça, transport pels núvols... l'empresari ho té clar. Jo ho tinc negre, abans podia viure sol amb el meu jornal, ara me les veig i me les desitge. El meu germà diu el mateix, amb 2 jornals poden passar els 3, ara que la meua cunyada està a l'atur, els estalvis desapareixen ràpidament, i encara sort que saben com estalviar.\nTe preguntaràs i tota està merda, a sant de què hòsties ve? Quina relació té amb el títol de l'article?\nSenzill, trobe que estem de camí a imitar a l'Argentina, i no ho dic pel futbol, ni per la invasió de Peregil comparada amb la guerra de les Malvines. Ho dic per com un pais desenvolupat, amb riquesa interior, pot anar-se'n a cagar per culpa de 4 fills de putes sense escrúpols.\nCorrupció i destrucció de la xarxa pública social, sanitat, educació. Encariment dels productes bàsics, pa, electricitat, habitatge. Polarització de la societat, o amb mi o contra mi, no hi ha diàleg, ni ganes d'establir-lo. Pèrdua dels valors i suplantació d'aquest per bens de consum...\nFasinpat? Ni de conya, que els treballadors assumiren la gestió i producció d'una taulellera seria cosa de anar col·locat fins les celles. Plantar cara a l'estat i fer assemblees de barri, lo cualo? La crisi ens toca, o tocarà a tots, a alguna gent mes que a d'altra, però mentre hi haja flan, aci no passarà res.\nQuè el teu pla d'estalvis per a la jubilació desapareix? Encara me tocarà treballar! Què has de vendre el cotxe per a omplir el dipòsit? Almenys no vaig en bici! Què els mestres de l'escola es neguen a donar classe fins que no cobren? Eixos malfeiners?\nQue no tens accés a certs medicaments perquè algú especula amb ells? Segur que ho podriem arreglar, jo conec a fulanito que és tal o te puc fer un treballet..\nEn fi, que amb corralito (per als bous) o sense, aci ni guanyarem res a futbol, cosa que me la pela, ni aprendrem res respecte del perquè l'Argentina va despertar amb el cul a l'aire.\nQuan i on emigrem?\nVaig escriure com a Paranys_R_Us a les 6/05/2008 10:20:00 p. m. 2 comentaris: Qui enllace açò, és que no està bé del cap\nSembla que per mes que ho intente no puc deixar de publicar a la bitàcola, sempre trobe un motiu, per simple que siga, per a dir qualsevol tonteria. Aquesta entrada és diferent, i ho és pel fet que no vaig a parlar de res que m'ha passat ni res que em ronde el cap.\nVa de la nova versió del Firefox, la tercera versió i un repte. La gent involucrada en el navegador vol fer una "festa" per tal d'aconseguir el record del mon de descàrregues de software.\nSi el firefox2 ja és molt bo, us imagineu com pot ser el 3? Us apunteu a tractar de ser part del record? Jo si ho he fet, ens ajudaràs?\nVaig escriure com a Paranys_R_Us a les 6/01/2008 11:46:00 a. m. 4 comentaris: Qui enllace açò, és que no està bé del cap\nNo queremos cocacola, no queremos cocacola, querem...\nSembla que per mes que ho intente no puc deixar de...


El Platges de Mataró va donar la sorpresa de la jornada guanyant a la pista del fins ara líder de la categoria, el CBS Barça, un equip que fins ara només havia patit dues derrotes. Les mataronines van anar de menys a més, i tot i que van anar perdent bona part del partit, mai van defallir i finalment es van emportar la victòria.\nEn el primer quart el Barça va ser molt superior i es va imposar 21-13. En el darrer quart el Platges va demostrar que podia plantar cara al líder i que no li posaria les coses fàcils i al descans només perdia 35-29. En el tercer quart la igualtat fou màxima (11-11) i d'aquesta manera s’arribava al darrer quart amb tot obert. En el darrer període el Platges va fer tota una exhibició i amb un parcial de 8 a 21 es va emportar el triomf que li permet mantenir-se en cinquena posició.\nCBS BARÇA - PLATGES MATARÓ 54-61\nPLATGES: Maria Cordon (4), Teresa Gómez, Esther Murat (4), Carolina del Santo (15), Sheila Dixon (10) cinc inicial; Sara Fernández (8), Laia Rubio (3), Rania Hurtado (15), Sandra López (2).\nMARCADOR: 21-13, 35-29, 46-40, 54-61.


Planning d’assegurança :\n> Abans de l’inici de l’obra:\nÉs important disposar d’un estudi geotècnic i d’un projecte d’execució.\nContractar un organisme de control tècnic (OCT).\nProjecte i emissió de pòlissa.\n> En l’execució de l’obra: L’OCT remet a l’asseguradora els informes tècnics del procés.\n> Final d’obra:\nEl promotor lliura a l’asseguradora: l’acta de recepció, la declaració de valor definitiu, la confirmació del pagament de la prima i el certificat de final d’obra.\nL’OCT lliura l’informe D6 de final d’obra.\nEs remet al promotor el suplement d’entrada en vigor i el certificat legitimat de constitució i de vigència de l’assegurança.\nL’obra es pot inscriure al Registre de la Propietat i es procedeix a l’emissió de l’escriptura d’obra nova acabada.\nEn aquest tipus d’assegurances, el prenedor de la pòlissa serà el promotor i l’assegurat/beneficiari serà el promotor i els successius adquirents de l’edifici.\nEl valor de l’assegurança serà igual al valor definitiu de l’edificació a final d’obra. Aquest import inclou el cost d’execució per contracta, els honoraris tècnics de projecte, la direcció facultativa, l’informe geotècnic i organisme de control, i les llicències i impostos.\nL’assegurança decennal de danys crea una relació entre assegurat i asseguradora de més de deu anys. És important escollir una companyia que pugui donar un bon servei, amb capacitat tècnica i solidesa financera. Per aquest motiu, des de Ferrer&Ojeda treballem per trobar la millor solució tenint en compte les vostres característiques i sempre sota l’estricte compliment de la Llei d’ordenació de l’edificació, per la qual s’exigeix al promotor immobiliari la subscripció obligatòria d’una assegurança decennal.


192 Música sin usura 02-02-2015 Lo nuevo de Sinouj y Kila...además in MÚSICA SIN USURA in mp3(03/02 a las 09:37:17) 01:32:49 4031171 - iVoox\nWhat's next? 193 Música sin usura 09-02-2015 Sellos. Real World I Cancelar 10\n192 Música sin usura 02-02-2015 Lo nuevo de Sinouj y Kila...además\n192 Música sin usura 02-02-2015 Lo nuevo de Sinouj y Kila...además description\nSinouj , Kila y demás...\n1. 00:02:09 kíla - suas síos\n2. 00:08:03 erik truffaz - fujin\n3. 00:12:05 john zorn - i want to live\n4. 00:15:57 gavin bryars - biped part ii\n5. 00:30:10 synthesis - pomolila boga maca\n6. 00:37:27 dan ar braz - land\n7. 00:42:20 wes montgomery - all the things you are\n8. 00:46:14 tom waits - blue valentin\n9. 09:53:14 leo ferré - l'adieu\n10. 00:55:20 jordan de la sierra - music for gymnastics edit 1\n11. 01:02:09 yann tiersen - steinn\n12. 01:06:19 john zorn - chinatown\n13. 01:11:29 erik truffaz - in between\n14. 01:16:06 sinouj & kaveh sarvarian - fiesta persa\n15. 01:25:48 sinouj & kaveh sarvarian - pire farzane\njazz Rock Ambient Instrumental minimalista\n193 Música sin usura 09-02-2015 Sellos. Real World I\n10/02/2015 | 01:36:23\n194 Música sin usura 16-02-2015 . De un laud minimal...y otros.\n17/02/2015 | 01:33:06\n195 Música sin usura 23-02-2015 (83 SLUM’S ECLECTIC SESSIONS)\n24/02/2015 | 01:29:24\n196 Música sin usura 02-03-2015 para cuerda, eslavos y lo nuevo de Kroke\n03/03/2015 | 01:31:25\n199 Música sin usura 23-03-2015 (84 SLUM’S ECLECTIC SESSIONS)\n24/03/2015 | 01:30:27


FCF | L'LCFS en directe: Futsal Athlètic Vilatorrada - CFS Cornellà i CFS Montcada\nL'LCFS en directe: Futsal Athlètic Vilatorrada - CFS Cornellà i CFS Montcada\nFS Notícies | 14/03/2019\nLa Televisió de l'FCF visitarà aquest dissabte el Municipal de Sant Joan de Vilatorrada per retransmetre en streaming un doble duel entre els Juvenils femenins del Futsal Athlètic Vilatorrada i del CFS Cornellà i els Cadets Masculins del club bagenc i del CFS Montcada.\nContinuen les dobles racions. La nova iniciativa impulsada per la Lliga Catalana de Futbol Sala de la Federació Catalana de Futbol de retransmetre en directe partits de la competició, torna aquest dissabte 16 de març, a les 16.00 hores, per signar una nova entrega després d'emetre, dissabte passat, a dos partits de categories base entre el Infantils i els Alevins l'Industrias Santa Coloma i del Sant Joan de Vilassar FS. En aquesta ocasió, l'LCFS en directe es traslladarà fins al Pavelló Municipal de Sant Joan de Vilatorrada per oferir en directe, a través de l’FCF TV, una doble cita de luxe protagonitzada pels Juvenils femenins del Futsal Athlètic Vilatorrada i del CFS Cornellà (16.00 hores), i pels Cadets masculins de l'equip bagenc i del CFS Montcada (17.30 hores), els dos duels corresponents a la Primera Divisió de futbol sala.\nL'LCFS en directe va protagonitzar el seu dotzè capítol al Pavelló Municipal La Colina de Badalona el cap de setmana passat. Ho va fer en una gran tarda de futbol sala en què l'Industrias Santa Coloma va endur-se dues victòries davant d'un Sant Joan de Vilassar FS combatiu que va lluitar fins a l'últim segon.


Dijous, 30 Juliol 2020 12:00\nJa desde fa uns quants anys que es produeix un degoteig constant d’articles i estudis que alerten dels impactes del canvi climàtic al Mediterrani. A part d’un increment de temperatura superior al de altres zones, per aquesta zona també s’espera una considerable reducció del règim de precipitacions. Així ho recullen varis articles recollits en el IPCC 2014 (Intergovernamental panel of climate change) i altres estudis locals ((Calbo et al., 2012; Hartman et al., 2012; Koutrolis et al .,2013; Senatore et al., 2011).\nAl 2002, Kent et al., ja anunciava que els esforços per garantir el subministrament d’aigua a les balears no eren suficients i les millores estructurals que s’han fet des de llavors no son tenen suficient impacte. L'augment de l’arribada de turistes ha anat lligat a un augment de places de lloguer residencial amb un consum d’aigua per persona gairebé 10 vegades superior al consum mitjà d'un habitant de les balears així com adverteix Macià Blázquez a un dels seus articles. David Wallace Wells al seu llibre “Un planeta inhòspit” advertia que si el canvi climàtic es el tauró, l’escassetat d’aigua son les dents.\nEl Govern de les Illes Balears, ha aprovat un Decret Llei de reactivació econòmica- ara en tramitació com a Projecte de Llei al Pa'rlament - en el que permet als establiments turístics un augment de volum del sense cap tipus de condicionament ambiental. Des del GOB hem posat de manifest en diverses ocasions que en la reactivació econòmica que es pretén no es pot donar cap estimul a la inversió sense exigir un compromís ferm en termes ambientals, ja que no només afrontam una crisi econòmica sense precedents, sinó que estam immersos també en una crisi climàtica sense precedents i no podem continuar impulsant mesures que ignorin o agreugin la situació actual que ja ha propiciat la declaració d'emergència climàtica. Per tant, un Govern que ha aprovat aquest estat d'emergència no pot ignorar-lo i centrar-se en estimular inversions que no ho tenguin present.\nEn aquest sentit a més, des del GOB consideram que impulsar canvis en la indústria turística en el sentit d'adaptar-se i avançar-se al repte que suposa la crisi climàtica és una font de generació de llocs de feina diversificats i que poden sostenir en un futur proper, una part important del teixit laboral de les Illes.\nDes del GOB sostenim que les mesures d'incentiu o rescat han d'anar lligades necessàriament amb l'obligatorietat de que els establiments turístics redueixin la seva petjada hídrica, atenent les futures situacions d'estrés hídric que haurem d'afrontar les illes en el futur immediat. L’administració pública té eines per fer-ho. Per exemple l’ajuntament de Sant Cugat, amb una ordenança d’estalvi d’aigua ha aconseguit que el consum mitjà per persona hagi passat de 190 L/dia a 115 L/dia amb menys de 10 anys.\nPer reduir el consum d’aigua als hotels i altres tipologies d’edificis, existeix ja una àmplia gama de tecnologies de tractament d’aigua que permeten tractar i reutilitzar l’aigua en el mateix hotel. Segons la informació facilitada per un consultor ambiental participant del projecte europeu demEAUmed - un projecte sobre innovació i demostració de tecnologies per tractament d'aigues local en establimets hotelers Mediterranis - els establiments turístics, poden arribar a reduir fins a un 30% el consum d'aigua, això és, un estalvi de 20.000l/dia (20m3/dia) en alguns casos. Es tracta de tecnologies que permeten tancar part del cicle de l'aigua.\nUn exemple que ens aboca a exigir que les polítiques de reactivació s'adrecin a impulsar la innovació i a establir aliances estratègiques amb experts tècnics i científics per a l'impuls i promoció de tecnologies innovadores que permetin avançar en la disminució dels consums i l'ús de fons d'aigua alternatives, com ara les aigües pluvials tractardes o la reutilització d'aigües grises i /o residuas tractades dins del complex, generant així llocs de feina en un nou paradigme ecosocial.\nSegons l’anuari de turisme del 2018, a les Illes Balears hi ha un total de 1892 allotjaments turístics entre apartaments, hotels, hotels-apartaments, villes i hotels rurals. Instalar tecnologies per tancar el cicle de l’aigua en aquests tipus d’edificis podria generar fins a 464 llocs de treball durant 5 anys. Aquests llocs de treball inclouen enginyers, instal·ladors, jardiners, ferrers, electricistes, transportistes, administratius, comercials i altres operaris de fabricació.\nPer cada tecnologia instalada, intervenen 2 enginyers durant 2 setmanes ja que en funció de l’hotel i les característiques de l’aigua gris, la tecnologia pot canviar. Per instalar una tecnologia es necessiten 4 persones durant dues setmanes. Algunes d’aquestes tecnologies poden ser amb plantes que han de ser prèviament cultivades i crescudes a un viver que podria donar feina a 3 persones any. Per els accessoris com mangueres i connectors és necessari un majorista que pot donar feina a 3 persones. Algunes de les tecnologies són d’acer i altres de plàstic, el procés de fabricació donaria feina a 4 persones per tecnologia durant una setmana. Pel transport del materials des dels magatzems fins el lloc de instal·lació comptam 2 persones. Per la fabricació de les tuberies per separar les aigües grises i l’aigua de retorn al punt de consum de l’aigua depurada, calculam 4 persones durant 4 setmanes per tecnologia. I per la instal·lació de totes les tuberies a l’hotel, 8 persones durant 4 setmanes per tecnologia. Per el control intel·ligent de la tecnología, es necesaria una empresa de 5 treballadors l’any. No es tenen en compte els llocs de feina generats per fabricar accessoris de més petit tamany. Un cop passats els 5 anys, necessaris per la instal·lació de les tecnologies, es donaria feina a un total de 150 persones. Aquests llocs de feina aniran lligats al manteniment i a la fabricació de peces de recanvi.\nAquestes tecnologies per reutilitzar l’aigua en els edificis també es poden instal·lar a cases unifamiliars i plurifamiliars i edificis públics. Per tant els llocs de feina generats podrien ser superior a 464 persones.\nTancar el cicle de l’aigua podria donar lloc a un estalvi mitjà de 20 m3/dia per hotel. Tenint en compte que els hotels estan oberts una mitjana de 6 mesos l’any, el volum d’aigua que es podria arribar a estalviar seria de 6.905.800 metres cúbics, un 63% de la capacitat dels embassaments de Cuber i Gorg Blau.\nLa reutilització d’aigües als hotels, a més, permetría evitar que es llencesin al mar cada any 207.174 tonelades de residus derivats de la dessalació de la sal a les plantes de dessalinització. Per cada litre d’aigua dessalada es generen 30 grams de residus de sal que son abocats a la mar. Aquest abocament constant contribuiex a canviar les característiques físiques i químiques de l’aigua cap a concentracions que la posidònia no tolera. Segons l’estudi realitzat per Santana et al., 2019, la reutilització d’aigua amb sistemes descentralitzats té un menor impacte que la dessalació.\nCalbó, J., Sanchez-Lorenzo, A., Barrera, A., & Cunillera, J. (2012). Climate change projections for Catalonia (NE Iberian Peninsula). Part II: integrating several methodologies. Journal of Mediterranean Meteorology & Climatology (Tethys), 13-24.\nHartmann, A., Lange, J., VivóAguado, A., Mizyed, N, Smiatek, G., Kunstmann, H., 2012. A multi-model approach for improved simulations of future water availability at a large Eastern Mediterranean karst spring. Journal of Hydrology, 468-469, 130–138.\nJiménez Cisneros, B.E., T. Oki, N.W. Arnell, G. Benito, J.G. Cogley, P. Döll, T. Jiang, and S.S. Mwakalila, 2014: Freshwater resources. In: Climate Change 2014: Impacts,Adaptation, and Vulnerability. Part A: Global and Sectoral Aspects. Contribution of Working Group II to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Field, C.B., V.R. Barros, D.J. Dokken, K.J. Mach, M.D. Mastrandrea, T.E. Bilir, M. Chatterjee, K.L. Ebi, Y.O. Estrada, R.C. Genova, B. Girma, E.S. Kissel, A.N. Levy, S. MacCracken, P.R. Mastrandrea, and L.L.White (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, pp. 229-269.\nKoutrolis, A.G., Tsanis, I.K., Daliakopoulos, I.N., Jacob, D., 2013. Impact of climate change on water resources status: A case study for Crete Island, Greece. Journal of Hydrology, 479, 146-158.\nSenatore, A., Mendicino, G., Smiatek, G., Kunstmann, H., 2011. Regional climate change projections and hydrological impact analysis for a Mediterranean basin in Southern Italy. Journal of Hydrology, 399, 70–92.\nSantana, M. V., Cornejo, P. K., Rodríguez-Roda, I., Buttiglieri, G., & Corominas, L. (2019). Holistic life cycle assessment of water reuse in a tourist-based community. Journal of cleaner production, 233, 743-752.\nHof, A., & Blazquez-Salom, M. (2015). Changing tourism patterns, capital accumulation, and urban water consumption in Mallorca, Spain: a sustainability fix?. Journal of Sustainable Tourism, 23(5), 770-796.\nLlegir 548 vegades\tDarrera modificació el Dijous, 30 Juliol 2020 12:08\nMés en aquesta categoria: « El GOB demana un full de ruta per a la renaturalització dels torrents de Palma


Més de 40 experts europeus es reuneixen a Barcelona per debatre sobre l'alzhèimer | afabaix\nMés de 40 experts europeus es reuneixen a Barcelona per debatre sobre l'alzhèimer\nLa raó d'aquesta reunió també és entendre les bases biològiques de la malaltia per poder elaborar fàrmacs més concrets.\nL'Hospital de Sant Pau de Barcelona va reunir els dies 9 i 10 d'abril a quaranta experts europeus en l'estudi de les bases genètiques de l'Alzheimer, per debatre i posar en comú dos projectes internacionals que analitzen les dades de més de 100.000 pacients.\nSegons ha explicat a Efe el cap de la Unitat Genètica en malalties neurodegeneratives de l'Institut de Recerca Biomèdica Sant Pau, Jordi Clarimón, cinquanta centres de dotze països es reuniran per debatre i posar en comú les seves investigacions, amb l'objectiu de descobrir les bases genètiques de la malaltia d'Alzheimer.\nA la reunió, que està dividida en dues parts, els experts debatran sobre dos projectes internacionals actualment en marxa que utilitzen diferents estratègies.\nEl primer projecte utilitza la variabilitat genètica de tot el genoma a partir de l'estudi dels canvis genètics coneguts pel genoma humà, "que analitza més de 100.000 mostres de pacients" i el segon utilitza les noves eines de seqüenciació massiva del genoma.\nA més, el passat 10 d'abril, 12 centres de cinc països van debatre sobre un dels projectes "més ambiciosos" que s'està duent a terme a tot el món en aquest camp de recerca, en el qual es pretén estudiar més de 18.000 genomes -ja secuenciados- de malalts d'Alzheimer.\nAquesta reunió, la primera que es celebra de manera internacional en aquest país, servirà per "saber en quin punt estem", unificar i emmagatzemar les dades i fer una anàlisi conjunta, ha explicat el doctor.\n"La raó d'aquesta reunió també és entendre les bases biològiques de la malaltia per poder elaborar fàrmacs més concrets", ha assegurat Clarimón.\nInvestigadors de països com Austràlia, Suècia, Regne Unit i Finlàndia, "que no han pogut assistir", seguiran la reunió i podran intervenir en qualsevol moment via streaming.\nEFE // TRaducció al CAtalà : X. R: