dissabte 23 de octubre de 2021, 23:15:54\nSol·licitud d'autorització sanitària per establiments de tatuatges, pírcing o micropigmentació Tatuatge - pírcing - micropigmentació: Autorització sanitària telemàtic presencial correu postal\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA DE TREBALL DE TÈCNIC/A SUPERIOR D'EDUCACIÓ telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA DE TREBALL ENGINYER TÈCNIC/A INDUSTRIAL ESPECIALITAT ELÈCTRICA telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA DE TREBALL ENGINYER/A DE CAMINS CANALS I PORTS telemàtic presencial correu postal\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA DE TREBALL ENGINYER/A TÈCNIC/A telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA DE TREBALL TÈCNIC/A AUXILIAR DINAMITZADOR/A telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure Tècnic/a superior per la regidoria de Participació Bon Govern i SG BORSA DE TREBALL TÈCNIC/A SUPERIOR DE LA PLANTILLA DE PERSONAL LABORAL telemàtic presencial correu postal\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA TREBALL D' OFICIAL DE PRIMERA DE PALETA telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA TREBALL D' OFICIAL DE PRIMERA SERRALLER telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2020 Concurs oposició lliure. BORSA TREBALL D'AUXILIAR ADMINISTRATIU telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2020 Concurs oposició lliure. BORSA TREBALL DE PEDAGOG/A telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure Borsa de treball de peó de la plantilla de personal laboral BORSA TREBALL DE PEÓ telemàtic presencial correu postal\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA TREBALL DE PEÓ DE JARDINERA telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure. BORSA TREBALL D’INTEGRADOR/A SOCIAL telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nModel de comunicació baixa d'una activitat Baixa d'activitat telemàtic presencial\nFO-2021.Borsa de treball. Tècnic d'Administració General Borsa de treball Tècnic d'Administració General telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nFO-2021 Borsa de treball d'Auxiliar tècnic/a de la plantilla de l'Institut Municipal Reus Cultura Borsa de treball d'Auxiliar Tècnic/a Institut Municipal Reus Cultura telemàtic tràmit fora de termini\nFO-2021 Concurs oposició lliure. Borsa de treball de tècnic/a de sistemes i telecomunicacions telemàtic presencial correu postal tràmit fora de termini\nOF-2020 Concurs oposició promoció interna CONVOCATORIA PER COBRIR 3 PLACES DE CAPORAL DE LA GUARDIA URBANA DE REUS telemàtic presencial correu postal\nInformació sobre la tramitació activitat d'establiments turístics a la ciutat de Reus Establiments turístics informatiu\nDocument per poder sol•licitar la persona interessada a bombers Informe de prevenció d'incendis per activitats en règim de comunicació prèvia telemàtic\nComprovar i certificar si una activitat projectada és compatible amb la legalitat urbanística Informe urbanístic telemàtic presencial correu postal\nSol·licitar llicència ambiental per exercir una activitats inclosa en l'annex II de la LLei 20/2009 LLicència ambiental annex II, segons LLei 20/2009 presencial correu postal\nSol·licitar llicència municipal per exercir una activitats incloses a la Llei 11/2009 LLicència municipal d'activitats d'espectacles públics i activitats recreatives LLei 11/2009 presencial correu postal\nUtitlització organitzada per promotors privats per realitzar activitats de caràcter extraordinari LLicència per a la utilització del recinte PARC DE LA FESTA de Reus presencial correu postal\nSol·licitar autortizació per la realització amb caràcter extraordinari Llicència municipal d'espectacles públics i activitats recreatives de caràcter extraordinari presencial correu postal\nLlicència municipal per activitat de caràcter no permanent desmuntable: Circ, .. Llicència municipal per activitat de caràcter no permanent desmuntable: Circ, .. presencial correu postal\nMemòria Sanitària unificada pels establiments del sector alimentari o aliments de venda al públic Memòria Sanitària presencial correu postal\nRegistre d'un nucli zoològic Nuclis Zoològics informatiu\nAutorització sanitària per a piscines d'ús públic i ús privat (comunitats i unifamiliars) Piscines de nova construcció i/o modificació constructiva del vas: Autorització sanitària. telemàtic presencial correu postal\nComunica l'apertura de piscines d'ús públic de temporada Piscines de temporada: Comunicació d'obertura telemàtic presencial correu postal\nIncidències produïdes en piscines d'ús públic i ús privat (comunitats i unifamiliars) Piscines: Notificació d'incidències telemàtic presencial correu postal\nComunicació de la persona aplicadora en establiments de tatuatges, pírcing o micropigmentació Tatuatge - pírcing - micropigmentació: Modificació de la persona que realitza l'aplicació telemàtic presencial correu postal\nNotificació a l'Ajuntament en el que s'estableixen els criteris higiènic-sanitaris Torres de refrigeració i condensadors evaporatius: Notificació instal·lació telemàtic presencial correu postal\nPossibilitat de realitzar tasques a l'Ajuntament d'acord amb l'art. 1, lletrada d) del RDL 1/95 Treballs a títol de benevolència o bon veïnatge telemàtic presencial correu postal


CONVOCATÒRIA I PROVES DE SELECCIÓ DE PERSONAL FUNCIONARI DE CARRERA, TÈCNIC MITJÀ DE PROMOCIÓ LINGÜÍSTICA, SUBGRUP A2 DE TITULACIÓ, MITJANÇANT SISTEMA SELECTIU DE CONCURS OPOSICIÓ PER TORN LLIURE. (act. 08/10/2019) | Blog Ajuntament de Xàtiva\ncorte de suministro de agua potable en red 4 martes 15 de octubre\nInici / Destacat / CONVOCATÒRIA I PROVES DE SELECCIÓ DE PERSONAL FUNCIONARI DE CARRERA, TÈCNIC MITJÀ DE PROMOCIÓ LINGÜÍSTICA, SUBGRUP A2 DE TITULACIÓ, MITJANÇANT SISTEMA SELECTIU DE CONCURS OPOSICIÓ PER TORN LLIURE. (act. 08/10/2019)\n8 octubre, 2019\tDestacat, Ocupació i economia 1,554 Vist\nConvocatòria i proves de selecció de personal per a la cobertura en propietat d’una plaça de comissari/a, subgrup A1, mitjançant sistema selectiu concurs oposició, per promoció interna en la modalitat interadministrativa amb mobilitat (Act. 08/10/2019)\nXàtiva aprova les expropiacions dels locals d’Avinguda de Selgas per a poder construir el nou Palau de Justícia\nS’informa que per la Junta de Govern Local de data 30 de juliol de 2018 es va acordar convocar les proves selectives i aprovar les bases específiques per a la cobertura en propietat d’una plaça de personal funcionari de carrera, Tècnic Mitjà de Promoció Lingüística.\nBases tècnic promoció lingüística\n– Publicació en el BOE de l’extracte de la convocatòria: dilluns, 26 de novembre de 2018.\n– Termini de presentació de sol.licituds: del 27 de novembre fins al 26 de desembre de 2018.\nPer tant, qualsevol sol·licitud presentada o abonament de taxes realitzat fora d’aquest termini, tant abans com després del mateix, no és vàlid. Si és el vostre cas, i sou personal interessat heu de presentar de nou instància i abonar els drets de participació en termini.\n– El mateix dia de l’inici del termini de presentació de sol·licituds, és a dir, el dimarts 27 de novembre, s’habilitarà en la nostra seu electrònica, http://xativa.sedelectronica.es/, un tràmit exclusiu, amb tota la documentació i informació necessària per a la seua correcta tramitació:\n– Resolució DECRET 2019 0067 Decret aprovació llista provisional\n– Termini d’esmena (10 dies hàbils des de l’endemà d’aquesta publicació): del 6 al 19 de febrer de 2019 (tots dos inclosos).\nEl mateix dia de l’inici del termini de presentació de sol·licituds, és a dir, el dimecres 6 de febrer, s’habilitarà en la nostra seu electrònica, un tràmit exclusiu, amb tota la documentació i informació necessària per a la seua correcta tramitació:\nDecret 2019-1066, de 12 d’agost de 2019, d’aprovació de la llista definitiva de\npersonal admés i exclòs, composició del Tribunal, data d’examen i altres extrems\nde la convocatòria per a la cobertura en propietat d’una plaça de tècnic/a mitjà/na\nde promoció lingüística, inclosa en el subgrup A2 de titulació, mitjançant sistema\nselectiu de concurs oposició, per torn lliure.\nPDF: Resolució_Decret_DECRET 2019-1066 [Decret aprovació llista definitiva convocatòria tècnic mig de promoció lingüística]\nPDF: Plantilla de respostes primer exercici test\nAnuncis del Tribunal de valoració:\nPDF: Nova plantilla respostes primer exercici test\nPDF: Resultats primer exercici test\nPDF: Convocatòria segon exercici\nAnunci del Tribunal de Valoració:\nPDF: Resultats segon exercici pràctic\nTermini de presentació dels mèrits: del 10 al 23 d’octubre de 2019 (tots dos inclosos).\nEn cas de presentar-hi documentació en registre d’entrada diferent d’aquest Ajuntament, s’ha de remetre un correu electrònic a: personalrrhh@ayto-xativa.es, en el qual s’ha de comunicar la presentació de la mateixa i acompanyar-la d’una còpia de la instància presentada segellada per l’organisme corresponent\nAnterior Els centres escolars de Xàtiva celebren el correllengua amb motiu de la festivitat del 9 d’octubre\nSegüent Convocatòria i proves de selecció de personal per a la cobertura en propietat d’una plaça de comissari/a, subgrup A1, mitjançant sistema selectiu concurs oposició, per promoció interna en la modalitat interadministrativa amb mobilitat (Act. 08/10/2019)\nAlfabetització Digital al programa T’Acompanye\nHui 3 d’octubre de 2019, 20 persones participants del programa T’Acompanye han iniciat el curs …\njuliol 2019 (50)


RUMINTERIORS | Rehabilitació\n19 jul. ESTIL CLÀSSIC, PERÒ AMB MATERIALS INNOVADORS\nEscrit a les 07:00h en Cuines, Materials i aplicacions, Reforma, Rehabilitació, Ruminteriors\nQuan volem renovar qualsevol espai de casa nostra no sempre ha de ser seguint les tendències del moment. Si ens agraden un estil i una estètica concrets, ho podem aconseguir sense deixar d’utilitzar materials i tecnologies actuals....


Amish - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ngrup religiós cristià d'origen anabaptista\nEls amish són un grup religiós cristià d'origen anabaptista, notables per les seves restriccions pel que fa a l'ús d'algunes tecnologies modernes, com ara els automòbils o l'electricitat. Són engir de 200.000 persones, principalment en 22 assentaments en els Estats Units d'Amèrica i a Ontàrio, Canadà. \nParella amish en un cotxe tirat per cavalls a la zona rural del comtat de Holmes, a Ohio, lloc d'una de les concentracions més grans d'amish als Estats Units.\nEls amish són un grup cultural i ètnic fortament unit, descendent d'immigrants predominantment suïssos de llengua alemanya. Creuen literalment en el Nou Testament, i s'isolen del món exterior, defensen el pacifisme i la vida simple i frugal. Es vesteixen com en el segle xvii o xviii. La majoria parla a casa en un dialecte alt alemany particular (deitsch o "alemany de Pennsilvània"), encara que els autodenominats "amish suïssos" parlen un dialecte de la llengua alemanya que ells anomenen "suís" (Swiss). Són només un dels molts grups d'"holandesos de Pennsilvània", generalment d'origen alemany (la paraula Dutch, "holandés", és una forma arcaica de Deutsch, "alemany"). Els Beachy Amish, més "progressistes", especialment aquells nascuts després de la dècada del 1960, tendeixen a parlar predominantment en anglès a casa.\n2 Divisió amish\nCom els mennonites, els amish són descendents dels anabaptistes suïssos (1525), denominats els "Germans Suïssos" (Swiss Brethren), van tindre el seu origen en Felix Manz i Conrad Grebel. El nom "mennonita" va ser aplicat posteriorment i va provindre de Menno Simons (1496-1561), un líder anabaptista del nord. Simons era un sacerdot catòlic holandès, que es va convertir a l'anabaptisme en 1536 i va ser batejat per Obbe Philips després de renunciar a la seva fe i ofici catòlics. Va ser un líder en les comunitats anabaptistes dels Països Baixos, i la seva influència va arribar gradualment fins a Suïssa.\nEl moviment amish pren el seu nom de Jacob Amman (1656-1730), un mennonita suís. Amman sentia que els mennonites s'estaven desviant de les ensenyances de Simons i de la Confessió de Fe de Dordrecht de 1632. Gran part de la laxitud estava a l'entorn del rebuig de membres exclosos, anomenada també la prohibició (o Meidung en alemany de Pennsilvània). No obstant això, els mennonites suïssos mai van practicar un rebuig estricte com el d'altres anabaptistes. La prohibició significava que els creients havien de cessar qualsevol contacte amb persones que hagueren estat excloses de la societat mennonita. Amman va insistir en aquesta pràctica, fins al punt de prohibir que un cònjuge dormira o menjara amb la persona exclosa fins que es penedira de la seva conducta.\nAmb aquest estricte literalisme va sobrevindre una divisió dels mennonites suïssos, que ara estaven distribuïts a través d'Alsàcia a causa de condicions poc propícies de Suïssa. Aquesta divisió va passar en 1693, i va conduir a l'establiment dels amish. Com els amish són una escissió dels mennonites, alguns els consideren un grup mennonita conservador. De fet, alguns amish no estarien en desacord amb aquest títol. Alguns amish van començar a emigrar cap als Estats Units en el segle xviii i molts s'establirien a Lancaster County (Pennsilvània). De fet, els primers emigrants van ser en realitat a Berks County, però es van traslladar posteriorment per motius de seguretat relacionats amb les guerres amb França i els natius originals de la zona, així com per motius territorials. Altres grups es van establir o es van disseminar per Illinois, Indiana, Wisconsin, Iowa, Michigan, Minnesota, Mississipí, Missouri, Nebraska, Nova York, Ohio i fins i tot Canadà.\nLa majoria de les comunitats amish que es van establir a Amèrica del Nord no van mantindre la seua identitat. De fet, la major part de les comunitats primerenques van perdre eventualment la seua identitat amish i van adquirir gradualment una identitat mennonita. La divisió més important, que resultaria en la pèrdua de la identitat amish, va ocórrer durant la dècada del 1860. Durant eixos anys, va haver-hi conferències al Comtat de Wayne (Ohio) sobre la manera que els amish havien d'enfrontar-se a les pressions de la societat moderna.\nEls amish van acabar per fragmentar-se en diverses faccions, en part com a resultat d'estes conferències. Les faccions que van triar d'acceptar canvis majors, finalment veurien les seues esglésies i comunitats esdevenir mennonites.\nContrast entre transport modern i amish (Pennsilvània, Estats Units)\nL'estil de vida amish és dictat per l'Ordnung de la comunitat. Els ordnung diferixen de comunitat a comunitat, i dins d'una comunitat de districte a districte. El que és acceptable en una comunitat pot no ser-ho en una altra. Cap resum de l'"estil de vida" amish pot ser totalment precís, ja que hi ha poques generalitats que siguen certes per a tots els amish.\nMolts amish, especialment de la vella guàrdia, són coneguts per evitar la tecnologia moderna. Evitar objectes com ara els automòbils o l'electricitat és una decisió en gran manera malentesa. Els amish no consideren que tota la tecnologia siga malvada. De fet, poden reclamar l'acceptació de certes tecnologies dins de l'estil de vida amish. En algunes comunitats, els líders eclesiàstics es reuneixen per a analitzar l'admissió de certs elements. En altres, açò es fa cada vegada que és necessari. Pel fet que els amish, com altres mennonites, no tenen una estructura governamental centralitzada, com l'Església Catòlica o la Comunió Anglicana, diverses comunitats sovint tenen idees diferents quant a quins elements tecnològics són acceptables i quins no.\nL'electricitat, per exemple, és vista com una connexió amb el "món", els "anglesos" o "yankees" (el món exterior). La utilització de l'electricitat podria també portar a l'ús d'electrodomèstics que complicarien la tradició amish de vida senzilla. Tanmateix, en certs grups amish pot usar-se l'electricitat en situacions molt específiques. En alguns grups, per exemple, aquesta ha de ser produïda sense accedir a les línies elèctriques exteriors. Les bateries de dotze volts són acceptables per a aquests grups. Els generadors elèctrics només poden utilitzar-se per a soldar, recarregar bateries i alimentar munyidores. El raonament després del sistema de dotze volts és que limita el que l'individu pot fer amb l'electricitat i serveix com a mesura preventiva contra abusos potencials. La majoria de les fonts de potència de dotze volts no generen prou corrent per a alimentar, el que és vist com a mundà, dispositius com ara televisors, bombetes i eixugacabells.\nLa major part de les famílies amish parlen una llengua coneguda com a alemany de Pennsilvània (deitsch) a la llar. El terme comunament emprat en anglès d’holandès de Pennsilvània ("Pennsylvania Dutch") ve de la similitud entre l'anglès "dutch", "holandès", i l'alemany de Pennsilvània "deitsch", "alemany".\nEl codi de vestimenta per a alguns grups inclou la prohibició dels botons, permetent que només ganxos i traus mantinguin les robes tancades. Altres grups permeten que els seus membres cusen botons en les seues vestidures. En alguns grups, algunes peces de roba poden tenir botons, i altres no (la raó per a la restricció en l'ús de botons és la seua anterior associació amb la milícia). Els amish són notables per la qualitat dels seus edredons i per l'eficiència de la seua agricultura. Alguns amish han adoptat amb entusiasme els productes modificats genèticament per la seva alta eficiència.\nCabina telefònica instal·lada per un granger "anglès" al Comtat de Marshall (Indiana) per a l'ús en casos d'emergència per part de les famílies amish locals\nTípicament, un home amish estarà sempre ben afaitat mentre romangui fadrí. En casar-se deixarà que la seua barba creixi. En algunes comunitats, no obstant això, un home deixarà que la seua barba cresca després de ser batejat. Els bigotis generalment estan prohibits per ser vistos com a símbols de la milícia. Açò és degut a la persecució política i religiosa que van patir en Europa durant els segles XVI i xvii. La noblesa i els membres de la classe alta, que servien sovint com a oficials militars, es deixaven bigots però no barbes.\nEls amish i altres anabaptistes no creuen que un nadó puga ser batejat en sentit complet -la qual cosa es reflecteix en el mateix nom "anabaptista", que significa "rebatejador", ja que els anabaptistes només bategen adults. S'espera que els xiquets amish seguisquen la voluntat dels seus pares en tots els aspectes, però quan es fan més grans poden triar quina és la mena de vida que volen. De fet, en algunes comunitats, els pares permeten que els seus fills provin la forma de vida "anglesa" del món exterior durant uns quants anys, de manera que puguin decidir si volen ser batejats i unir-se a la comunitat per a tota la vida. Alguns trien de no fer-ho i viure la resta de la seua vida dins de la societat "normal". Algunes comunitats rebutjaran activament aquells que decideixin de deixar l'església, fins i tot aquells que se'n vagen a una altra congregació amish d'ideologia divergent. Emperò altres rarament practiquen cap mena de rebuig, mantenint un contacte familiar i social pròxim amb aquells que deixen l'església.\nLes comunitats amish poden ser lleugerament o dràsticament diferents les unes de les altres. Estes diferències poden fer-se visibles entre districte i districte o àdhuc dins d'una mateixa comunitat. En descriure detalls sobre el codi de vestimenta, estil de vida, etcètera, un escriptor curós especificarà el nom de la comunitat a què es refereix la descripció. Les diferències van des del fons, com ara l'acceptació d'automòbils sense cromar en grups coneguts com els "amish del para-xocs negre" (els Beachy Amish), els quals són considerats àmpliament com no-amish per altres grups, fins al que es podria considerar com a trivialitats, com ara el desacord entre grups que mantenen posicions diferents sobre la forma dels tirants o sobre quants plecs ha de tindre un barret. Els grups amb modes semblants es consideren "en comunió" entre ells, i es consideren els uns als altres com a membres de la mateixa església cristiana. Els membres d'estos grups poden visitar-se i casar-se entre ells, essent esta una consideració important per a evitar problemes relacionats amb l'endogàmia.\nLa totalitat dels amish senten la pressió del món modern. Les lleis sobre el treball de menors, per exemple, estan amenaçant seriosament les seves formes de vida. Als xiquets amish se'ls ensenya a treballar de valent des d'una edat primerenca per als estàndards del segle xxi. Els pares amish supervisen els seus fills en les noves tasques per a assegurar-se que aprenguin a fer-les de manera segura i eficaç. Les lleis modernes sobre el treball de menors entren en conflicte amb l'autoritat dels pares amish per a decidir si els seus fills són competents o no per a les tasques arriscades.\nCom molts mennonites, molts amish rebutgen les assegurances (incloent-hi les mèdiques), confiant únicament en el suport de la seva església i la seva comunitat. Un exemple d'eix suport és la reparació de graners, per a la qual es reuneix tota la comunitat per a reconstruir en un sol dia els graners danyats pel foc o per algun desastre natural.\nJa que quasi tots els amish que existeixen en l'actualitat descendeixen dels mateixos pocs centenars de fundadors del segle xviii, aquests han sigut objecte freqüent de malalties genètiques hereditàries. Algunes d'aquestes malalties són prou rares, en alguns casos úniques, i unes poques d'aquestes molt serioses. Els trastorns afecten els xiquets i han portat a una major proporció de mortalitat entre ells. La majoria dels amish accepten això com "Gottes Wille" (voluntat de Déu) rebutjant qualsevol tipus d'exàmens genètics previs al matrimoni per a prevenir aquestes malalties, i negant-se que es practiquen exàmens genètics en el fetus. No obstant això, a vegades es troba diversitat genètica entre les comunitats, en cas que la relació entre elles hagi sigut prou distant. Així, els trastorns genètics presents en una comunitat poden ser absents de l'altra. Per exemple, encara que dins dels amish del Comtat de Lancaster hi ha només unes poques famílies fundadores, aquestes són ben distants de les famílies fundadores de la comunitat amish del Comtat de Perth, al Canadà.\nMolts pares estan usant la tecnologia moderna per a cuidar els seus fills. L'àmplia majoria va rebre permisos especials dels seus líders religiosos per a utilitzar certs aparells elèctrics, però en alguns casos va ser impossible d'obtindre l'autorització adés esmentada, la qual cosa ha portat alguns pares a abandonar l'estil de vida tradicional, essent conseqüentment "expulsats" per la seva comunitat.\nEncara que els amish sí que paguen impostos, estan exempts de la Seguretat Social dels Estats Units, segons el projecte de llei relatiu a Medicare promulgat en 1965. Com a part del seu rebuig de les assegurances, els amish no accepten ajuda del govern, ni en salut ni en alimentació. Així, malgrat que els amish no paguen Seguretat Social, tampoc no la utilitzen. A més a més, els amish paguen impostos escolars per a escoles que no fan servir, i per molts altres servicis als quals no recorren.\nEl rumspringa és un episodi de l'adolescència amish -una comunitat del moviment dels cristians anabaptistes- que comença al voltant dels setze anys i acaba quan la persona adolescent decideix rebre el baptisme dins l'església amish o escull abandonar la comunitat. La immensa majoria opta pel baptisme i roman dins l'església.\nEls amish resideixen en unes 22 comunitats tancades al voltant dels Estats Units així com a Ontàrio (Canadà). Les majors concentracions d'amish als Estats Units estan en el Comtat de Holmes (Ohio) i el Comtat de Lancaster (Pennsilvània). Per quantitat en cada estat, la població amish més gran està a Ohio, i la segona més gran a Pennsilvània. Hi ha uns 228.000 amish als Estats Units, i altres 1.500 al Canadà. Alguns amish del grup Beachy Amish han emigrat a l'Amèrica Central en un intent de fugir de les influències de la societat moderna, fundant un establiment important a prop de San Ignacio, a Belize.\nEls grups amish més estrictes són els denominats Nebraska amish, troyer amish i els grups swartzendruber amish. La llengua usada en totes les llars amish tradicionals i en moltes llars Beachy Amish és l'alemany de Pennsilvània (o "Pennsylvania Dutch"). L'anglès s'utilitza amb el món exterior.\nEls amish que abandonen els seus vells costums romanen sovint a prop de la seva comunitat, i en general, hi ha nivells de progressió escalonada d'amish estrictes a grups més progressistes (generalment mennonites).\nEfecte fundador, conseqüències biològiques derivades de la formació d'una nova població d'individus a partir d'un nombre molt reduït d'aquests.\n↑ Kraybill, 2001, p. 7–8.\n↑ Kraybill, 2001, p. 8.\n↑ Zook, Noah and Samuel L Yoder. «Berne, Indiana, Old Order Amish Settlement», 1998. [Consulta: 3 abril 2009].\n↑ «The Amish: history, beliefs, practices, etc». Religious tolerance. [Consulta: 25 novembre 2011].\n↑ «National Geographic Devil's Playground: Amish Rumspringa».\nHostetler, John. Amish Society. 4th. Baltimore, Maryland; London: Johns Hopkins University Press, 1993. ISBN 978-0-8018-4442-3. .\nKraybill, Donald B. The Amish Struggle with Modernity. University Press of New England, 1994, p. 304. .\nKraybill, Donald B. The Anabaptist Escalator. .\nKraybill, Donald B. Anabaptist World USA. Herald Press, 2001. ISBN 0-8361-9163-3. .\nKraybill, Donald B. The Riddle of Amish Culture. revised, 2001. ISBN 0-8018-6772-X. .\nNolt, SM. A History of the Amish. Good Books, 1992. .\nError en arxiuurl o arxiudata.«Amish America». Arxivat de l'original el 2 març 2009. [Consulta: 26 març 2009]. «Swiss Amish».\nSmith, C Henry; Krahn, Cornelius. Smith's Story of the Mennonites. revised & expanded. Newton, Kansas: Faith and Life Press, 1981, p. 249–356. ISBN 0-87303-069-9. .\nUmble, John «The Old Order Amish, Their Hymns and Hymn Tunes». The Journal of American Folklore, 52, 203, 1939, pàg. 82–95. DOI: 10.2307/536013. JSTOR: 536013.\nJackson, G. P. «The Strange Music of the Old Order Amish». The Musical Quarterly, 3, 1945, pàg. 275–288. DOI: 10.1093/mq/XXXI.3.275.\nThompson, Chad L. «Yodeling of the Indiana Swiss Amish». Anthropological Linguistics, 38, 3, 1996, pàg. 495–520. JSTOR: 30028600.\nBuck, Roy C. «Boundary maintenance revisited: tourist experience in an Old Order Amish community». Rural Sociology, 43, 2, 1978, pàg. 221–34. ISSN: 0036-0112.\nFagance, Michael. «Tourism as a Protective Barrier for Old Order Amish and Mennonite Communities». A: Hosts & Guests Revisited: Tourism Issues of the 21st Century. Putnam Valley, NY: Cognizant Communication Corporation, 2001, p. 201–9. ISBN 1-882345-29-0.\nChhabra, D. «How They See Us: Perceived Effects of Tourist Gaze on the Old Order Amish». Journal of Travel Research, 49, 2009, pàg. 93–36. DOI: 10.1177/0047287509336475.\nBuck, R. C. «The ubiquitous tourist brochure explorations in its intended and unintended use». Annals of Tourism Research, 4, 4, 1977, pàg. 195–207. DOI: 10.1016/0160-7383(77)90038-X.\nBesculides, A.; Lee, M. E.; McCormick, P. J. «Residents' perceptions of the cultural benefits of tourism». Annals of Tourism Research, 29, 2, 2002, pàg. 303. DOI: 10.1016/S0160-7383(01)00066-4.\nPearce, P. L.; Moscardo, G. M. «The Concept of Authenticity in Tourist Experiences». Journal of Sociology, 22, 1986, pàg. 121. DOI: 10.1177/144078338602200107.\nBoynton, L. L. «The effect of tourism on Amish quilting design». Annals of Tourism Research, 13, 3, 1986, pàg. 451–465. DOI: 10.1016/0160-7383(86)90030-7.\nOlshan, Marc A. «The Opening of Amish Society: Cottage Industry as Trojan Horse». Human Organization, 50, 4, 1991, pàg. 378–84 [Consulta: 29 març 2016]. Arxivat 2013-06-29 at Archive.is\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Amish\nPennsylvania Camp Dutch Arxivat 2006-11-23 a Wayback Machine., en el comtat de Lancaster, important concentració amish a l'oest de Filadèlfia. (alemany) (anglès) (castellà) (japonès)\nAmish a la selva Arxivat 2012-01-21 at WebCite Testimoni d'una família amish que va abandonar Tennessee per instal·lar-se a una selva de Bolívia. (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Amish&oldid=30141510»\nDarrera modificació: 3 maig 2022 a les 19:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 maig 2022 a les 19:47.


El colectivo alerta de la situación delicada que atraviesa.\nLa Asociación Empresarial de Vinagres de Jerez muestra su preocupación ante «la merma de disponibilidad» de un producto «único en el mundo»\nActualizado: 16/01/2018 08:14h\nLa Asociación Empresarial de Vinagres de Jerez ha manifestado su «preocupación por la situación de escasez de materia prima para la elaboración de este vinagre, único en el mundo» y ha añadido que «la parálisis que afecta al sector nacional de los vinagres en esta campaña ha alcanzado especialmente a los vinagres de Jerez».\nEn una nota, la asociación ha señalado que «la merma en la disponibilidad de vinos acogidos a la Denominación de Origen Jerez destinados a Vinagre ha implicado un importante incremento de valor desconocido hasta ahora».\nEn este sentido, ha indicado que «la repercusión de esta subida generalizada del coste de la materia prima, unido a los costes del proceso de elaboración, ha supuesto un incremento desproporcionado del valor del producto terminado», por lo que «será necesario un ajuste tanto en la distribución como en los mercados de exportación para la sostenibilidad del producto y de las ventas».\nLa Asociación ha indicado que según con los datos del sector, «las malas cosechas generalizadas en España y en Europa han supuesto que la demanda vinícola se haya disparado hacia todas las categorías para la producción de vino».\n«Partidas que abastecían a los sectores de mosto, alcohol y vinagre, ahora decrecen o desaparecen de las existencias», ha añadido la asociación, que ha explicado que «en las Denominaciones de Origen, la situación es aún más delicada y para la Denominación de Origen Vinagre de Jerez, que responde a caracteres del producto de la mayor calidad, todos los operadores de la cadena deben comprobar que los parámetros identificadores se cumplen».


Salut notifica 17 vacunacions en les últimes 24 hores a l'Alt Pirineu i Aran\nEl risc i la velocitat de contagi baixen al conjunt de la regió sanitària\nVielha e MijaranEn les últimes 24 hores s'ha subministrat la primera dosi de la vacuna a 17 persones a tota la regió sanitària de l'Alt Pirineu i Aran, mentre que la segona dosi no s'ha injectat a ningú més des de diumenge. Amb aquestes dades, facilitades per Salut, el nombre total de persones que ha rebut la primera dosi del vaccí ascendeix a 1.806, mentre que 80 ja han rebut també la segona dosi.\nAl conjunt de l'Alt Pirineu i Aran, el risc ha baixat les últimes 24 hores, passant de 517 a 513, mentre que la velocitat de transmissió de la malaltia (Rt), ha passat de 0,90 a 0,85. Recordem que quan l'Rt és superior a 1 vol dir que el virus s'expandeix, ja que cada malalt de covid-19 contagia a més d'una persona, mentre que si es consolida per sota d'1, vol dir que el virus retrocedeix. En les últimes 24 hores, s'han notificat 27 nous positius, de manera que l'acumulat des de l'inici de la pandèmia és de 4.447 casos.\nPer territoris, les xifres més altes segueixen sent les de l'Aran, tot i que baixen respecte a fa 24 hores. El risc passa de 1.167 a 1.143 i l'Rt baixa d'1,20 a 1,04. Cal apuntar, però, que aquestes xifres encara no tenen en compte la cinquantena de nous casos detectats els últims tres dies, una desena dels quals les últimes 24 hores, segons ha confirmat el Conselh Generau d'Aran. Ara mateix, a l'Espitau Val d'Aran s'hi mantenen cinc persones ingressades per covid-19.\nAl Pallars Sobirà, el risc baixa de 1.035 a 778 i l'Rt passa de 2,29 a 1,72, mentre que una persona de la comarca segueix hospitalitzada per covid-19. Al Pallars Jussà, el risc es manté gairebé igual, passant de 158 a 157, però l'Rt puja de 0,92 a 1,06. Segons Salut, hi ha cinc persones de la comarca hospitalitzades per covid-19, una més que fa 24 hores.\nA l'Alt Urgell, el risc baixa de 695 a 630 i l'Rt passa d'1,18 a 1,02. El nombre de persones ingressades al Sant Hospital de la Seu d'Urgell per covid-19, mentrestant, es manté en 4. A Cerdanya, el risc puja de 480 a 605 i l'Rt passa de 0,64 a 0,76. Baixa, però, el nombre d'ingressats per covid-19 a l'Hospital de Cerdanya, que passa de 9 a 8. Finalment, a l'Alta Ribagorça, el risc baixa de 122 a 106 i l'Rt davalla d'1,07 a 0,92. Segons Salut, no hi ha cap persona de la comarca hospitalitzada per covid-19, quan fa 24 hores n'hi havia una.


La biblioteca de Sant Roc reobre les portes el dilluns 24 de gener.\nDivendres De 15.30 a 20.30 h\nDijous De 10 a 14 i de 16 a 20.30 h\nDivendres De 16 a 20.30 h\n5 d'abril (Pasqua Florida)\n11 de maig (Sant Anastasi. Festiu local)\n24 de maig (Segona Pasqua. Festiu local)\n6 de gener de 2022 (Reis)\nHORARIS ESPECIALS DE NADAL I REIS\nTancada del 27 al 31 de desembre, ambdós inclosos.\nHORARI especial els dies 24 de desembre de 2021 i 5 de gener de 2022: de 10.00h a 13h


Col·lectiu Contra la Corrupció: Manifest 26 Març 2011 "NO VOLEM UN LLADRE DE PRESIDENT"\n¿Sabrem mai on han anat a parar els sobrecostos espectaculars de la Ciutat de les Arts i de les Ciències? ¿Quants diners públics, amb el muntatge de la visita del Papa, es van dilapidar en benefici de la trama corrupta? ¿Quins foscos interessos –inclosos els previstos en la destrucció irracional del Cabanyal– amaguen els bolsos Vuitton de l'alcadessa? ¿Quins comptes corrents ha il·luminat l'excés energètic dels fanals de València, on tot continua tan fosc com sempre? ¿Quantes caparres han xuclat de la sagnia permanent, estúpida i insostenible de Canal 9? ¿A quant ascendeix la fortuna que la gran anguila esmunyedissa de la justícia, Carlos Fabra, ha amassat a costa de l'erari públic? ¿Quants diners destinats a l'acció solidària no han caigut en mans privades sota la batuta de Rafael Blasco? ¿Quins són els grans beneficiaris de pallassades de l'envergadura de l'America's Cup o la Fórmula I? ¿Quants mítings, congressos i fastos del PP no han estat sufragats amb els nostres diners i pagats amb la trista moneda de vestits de Milano o Forever Young, rellotges sumptuosos o cotxes d'alta gamma? Del negoci fraudulent de la brossa remenada per Ripoll a les comarques alacantines puja la pudor de tot el fem acumulat de la corrupció.\nPerquè la crisi econòmica actual té molt a veure amb la política de la rajola i el campsgolfisme, que ha situat els valencians, no en cap terra de xauxa, sinó a l'avantguarda en xifres de desocupats i treball\nprecari, que castiguen especialment els nostres joves. En comptes d'invertir en la xarxa productiva autòctona, en la petita i mitjana empresa i en els fabulosos recursos de l'agricultura, el PP ha alçat la cortina de fum de l'economia especulativa, el miratge dels grans fastos i el turisme de sol i platja que hipoteca el patrimoni natural dels valencians: el pa inconsistent d'ahir ha portat la fam que roseguem avui. En lloc d'apostar, en coherència amb les aspiracions i necessitats històriques dels valencians, per l'eix mediterrani que ens acosta a Europa i per l'extensió i millora de la xarxes de comunicació internes, el govern ha balafiat diners i esforços per afermar l'Espanya radial i centralista que converteix València en la platja provinciana de Madrid.\nTot això a costa dels serveis públics, del dret a una informació independent i democràtica, a una educació de qualitat i una sanitat eficient. Convertit Canal 9 en màquina de propaganda al servei del PP, RTVV malviu enmig de la il·legalitat i unes pèrdues insostenibles. La degradació de l'escola pública ha arribat, amb Font de Mora, a nivells difícilment suportables mentre augmenten els privilegis de centres privats en un retorn anacrònic a l'Espanya nacionalcatòlica. S'abandona la sanitat pública en la seua agonia per justificar que el negoci privat s'erigesca en alternativa necessària per a qui se la podrà pagar.\nPerò l'estat actual de coses no hauria estat possible sense l'abús d'un poder cimentat en les majories absolutes del PP. Sota el comandament de Camps, el Parlament valencià ha esdevingut una peça més del gran circ de la dreta, amb una oposició sistemàticament ignorada i menystinguda. Tot això no hauria estat possible sense el foment interessat del descrèdit permanent de la política. El PP ha fet creure que els propis vicis eren consubstancials a tota activitat pública, que la política és en essència corrupció i nepotisme, un mal inevitable. Més que el vot al PP, el que creix gràcies al descrèdit de la política és la indiferència i la impotència. Tot això no hauria estat possible sense el control ferm de l'aparell judicial, assegurant la presència de magistrats “més que amics” de dubtosa independència, àgils en la resolució de casos que han interessat al govern i impassibles davant d'altres de clamorosa injustícia. La balança judicial oscil·la segons la naturalesa del delicte i el nom de l'imputat.\nLa censura per activa, amb la prohibició de l'exposició al Muvim que forçà la dimissió de Romà de la Calle, l'assetjament econòmic als propietaris dels repetidors de TV3 o les indissimulades traves a l'ensenyament en valencià, o per passiva, amb les generoses subvencions a la premsa i entitats afins, ha adquirit entre nosaltres carta de naturalesa. La prepotència ha donat ales a un comportament autoritari, d'arrel franquista, que ha negat el pa i la sal a les víctimes de l'accident del metro de València, als defensors de la memòria històrica i la reparació a les víctimes del genocidi franquista, als esforços civils d'Escola Valenciana i de tots els qui treballen per la normalització lingüística i cultural dels valencians, als nostres cantants, artistes i escriptors, al bo i millor de la nostra societat civil i a la Universitat Pública.\nQuan cal, el PP, amb Camps al capdavant, fa ús del més irresponsable anticatalanisme, agitant el fantasma del “agua para todos” o atemptant contra la llibertat d'expressió i d'informació amb la clausura de les emissions de TV3, defensades per una Iniciativa Legislativa Popular que signaren més de 600.000 ciutadans, quasi la meitat d'ells valencians, en un intent irracional d'aïllar-nos dels nostres germans d'història, cultura i llengua.\nEl president Camps, enviscat fins a les celles en la trama Gürtel, ha dedicat els últims anys del seu virregnat a intentar salvar la pròpia pell a costa de l'interès públic, fugit quasi permanentment del Parlament en viatges evasius d'autopromoció. El president Camps ha mentit reiteradament en seu parlamentària, amb absolut menyspreu a la dignitat dels ciutadans. El seu comportament ha ratllat sovint la més autèntica patologia quan ha intentat desviar els focus de l'escàndol amb declaracions altisonants molt properes al pur deliri. La Generalitat Valenciana –justament rebatejada per molts com a Barbaritat Valenciana– és avui un vaixell que naufraga enmig d'una crisi moral, econòmica, democràtica i social sense precedents.\nPerò els milers de valencians i valencianes que dissabte ens manifestarem i omplirem de gom a gom el carrer no ens quedarem amb els braços creuats contemplant com la incompetència i la mala llet, la mentida, el menfotisme i el mal govern acosten cada dia més la democràcia i les llibertats cap a l'abisme. Ho hem dit i ho tornarem a dir mentre calga: “No a la corrupció! Camps dimissió!”.\nPerquè la primera responsabilitat d'un president que ha mentit al poble, que està imputat en un cas arxidemostrat de suborn i que permet que al nostre país s'estenga el càncer de la corrupció és dimitir i no buscar la falsa absolució de les urnes quan la història ja redacta el seu veredicte condemnatori. La dimissió del màxim responsable de la deriva democràtica és un primer pas indispensable per a la regeneració efectiva de la vida pública. Perquè nosaltres sí creiem en la força creativa dels homes i dones del País Valencià i sabem que el futur és a les nostres mans.\nQuan els polítics viuen d'esquena a la societat i generen frustració i problemes en comptes de solucions i projectes viables, el poble ha de defensar la qualitat de la seua democràcia i el sentit de les seues llibertats. Contra el desastre en què s'enfonsa la societat valenciana, el poble ha de fer valer el seu dret sobirà a la resistència civil, pacífica però enèrgica, radical i estrictament democràtica. La nostra revolta ha d'escampar-se amb el compromís de cada dia, combatent la desinformació i l'escepticisme. Aquesta revolta que diu ja n'hi ha prou, de tanta malvestat, ha de guanyar el carrer però també les urnes. Perquè només des del convenciment que una altra política no només és possible sinó també urgent i necessària començarem a vèncer.\nNo amb el nostre treball! No amb els nostres vots! No amb nosaltres!\nNO A LA CORRUPCIÓ! CAMPS DIMISSIÓ!\nCol·lectiu Contra al Corrupció\nPublicat per Col·lectiu Contra la Corrupció a 23:13\npopular 25 de març de 2011 a les 22:00\nEscribís en una lengua que no entiendo, es muy rara.\nPero una pregunta ¿qué hareis la noche del día 22 deayo? ¿Os vais a suicidar? ¿Mónica Oltra se cortará las venas?\nCol·lectiu Contra la Corrupció 25 de març de 2011 a les 23:50\nDons, ès la teua llengua també!! jo la teua l'entenc perfectament. El dia de després de les eleccions celebrarem els resultats i hui, demà i sempre denunciarem les corrupteles, la censura, i als lladres que ens furten el futur i el desenvolupament social i económic de la nostra terra perquè pensen que estàn en la política per a forrar-se con sus amiguitos del alma.\nI a mí, em dóna igual el que façes hui o el 22, PERÒ si ens furtes, censures, fas il.legalitats... has d'anar on pertoca, a la presó.\ncom el nostre molt poc Honorable President Camps\nCasimir 26 de març de 2011 a les 7:37\nLA CHULERIA SIEMPRE HAN SIDO UN SIGNO DISTINTIVO DE LA DERECHA VALENCIANA.\nEN EL FONDO SOIS HORTERAS Y PROVINCIANOS Y ALGUNOS VENÍS DE LA HUMILDAD .\nES POSIBLE QUE TU ABUELO HABLARA VALENCIANO Y TU, BURRO DE COJONES, NI LO ENTIENDES.\nAnònim 26 de març de 2011 a les 12:50\nSeguiremos luchando como siempre. De hecho, algunos lo hacemos desde que somos jóvenes y no usamos las instituciones para lucrarnos ni para actividades claramente ilegales, Sr. del PP.\nY seguiremos denunciando los abusos, atropellos, ilegalidades, irregularidades, gobierne quien gobierne, pues luchar contra la corrupción y contra todos aquellos que la alimentan es un deber de todo ciudadano. Y con su comentario injurioso y criminal, Sr. del PP, demuestra su falta de ética y respeto por la democracia y por el derecho a fiscalizar a los que nos gobiernan o dicen que nos gobiernan.ç\nNo lo dude: después del 22 de mayo y siempre seguiremos vigilando a gente como usted, que carece de hábitos democráticos y que tiene un comportamiento que debería ser analizado por un experto en salud mental. Sus palabras denotan un grave trastorno mental. Le quiero recordar que usted no es Dios ni eterno. Procure llevar cerca a una persona que le recuerde que es tan mortal como yo. No sea tan arrogante y tan chulo, que todos somos menos que nada. Y no olvide que usted, Sr. PP, es mi servidor... No olvide su papel.\nY recuerde: seguiremos denunciándoles y vigilándoles con más intensidad después del 22 de mayo, pues no vamos a tolerar que chorizos, macarras, ladrones, soberbios, prepotentes, cínicos, mentirosos y expoliadores acaben con nuestra vida, con nuestra dignidad, con nuestro derecho a vivir libremente en nuestra tierra. Valencia dice no a los corruptos que anidan en el PP.\nBrot de Cultura 26 de març de 2011 a les 16:39\nEl Popular és el senyor Julio Martínez Alarcón, regidor de (in)cultura en l'Ajuntament de Montserrat. Està obsesionat amb el valencià, amb el català de tots. El menysprea constantment i ni intenta parlar-lo als plenaris.\nLa seua prepotència i xuleria la patim com a entitat des de 2007.\nEl seu comentari és una burla. Es riu de la corrupció. No li importa la honestad ni la dignitat del poble valencià, només els vots que podran comprar amb enganys.


Resolució que modifica la Resolució ENS/1365/2012, de 20 de juny, per la qual s'organitzen els cursos d'actualització i especialització equivalents al nivell C1 en els estudis d'alemany, d'anglès i de francès i s'estableix el calendari de preinscripció i matrícula per al curs 2015-2016 ~ Actualitat: premsa, DOGC i BOE\nResolució que modifica la Resolució ENS/1365/2012, de 20 de juny, per la qual s'organitzen els cursos d'actualització i especialització equivalents al nivell C1 en els estudis d'alemany, d'anglès i de francès i s'estableix el calendari de preinscripció i matrícula per al curs 2015-2016\n2.6.15 Federació CCOOEducació Categoria: DOGC\nResolució ENS/1132/2015, de 22 de maig, per la qual es modifica la Resolució ENS/1365/2012, de 20 de juny, per la qual s'organitzen els cursos d'actualització i especialització equivalents al nivell C1 en els estudis d'alemany, d'anglès i de francès i s'estableix el calendari de preinscripció i matrícula per al curs 2015-2016. DOGC Núm. 6883 de 2 de juny de 2015


PP Menorca | El Govern es troba 16 milions d’euros pendents de pagament de les obres del port de Ciutadella\nEl Govern es troba 16 milions d’euros pendents de pagament de les obres del port de Ciutadella\nEl conseller de Turisme del Govern Balear, Carlos Delgado, ha revelat avui que l’anterior executiu de Francesc Antich va desviar 6 milions d’euros de la partida destinada a les obres del dic de Ciutadella a pagar ajudes de l’antiga conselleria d’Habitatge, tals com subvencions a la primera hipoteca, rehabilitació d’habitatges, compra d’habitatges, rehabilitació per a lloguer, ajudes a promotors, etc.\nDelgado ha fet aquestes declaracions en resposta a la pregunta de la diputada del Grup Parlamentari Popular, María Asunción Pons Fullana, qui ha volgut saber en quina situació s’ha trobat el Govern el conveni signat per l’anterior president de l’executiu de les Illes Balears i l’anterior ministre de Foment, José Blanco, per a l’execució de les obres del port de Ciutadella.\nEl conseller de Turisme ha assegurat que en aquest conveni, que data de dia 30 de Desembre de 2010, s’establia que es finançava el projecte del Port de Ciutadella a Menorca amb 14.000.000 euros en 2010 i 16.000.000 euros en 2011 (30.000.000 euros en total), assenyalant que els 14.000.000 euros s’abonarien a la signatura del conveni i el finançament de les actuacions de l’exercici 2011 es condicionaven a la signatura posterior d’una addenda a aquest conveni.\nEl Consell de Ministres de l’anterior Govern Estatal va prohibir signar convenis relatius a inversions estatutàries amb les comunitats autònomes que no complien amb els plans de dèficit, aquest era el cas de la nostra comunitat, per tant l’addenda al conveni no va arribar a signar-se.\nPel que fa referència als 14.000.000 euros del 2010, 8 milions d’euros es van destinar a Ports de les Illes Balears i els 6 milions restants a pagar ajudes de l’antiga conselleria d’Habitatge.\nLa proposta de derivació parcial de fons estatutaris a altres actuacions de l’antiga conselleria d’Habitatge i els corresponents expedients administratius per traspassar aquests 6 milions d’euros a ajudes per a habitatge, van comptar tant amb l’autorització de la Direcció General de Pressupostos, com amb la de la intervenció de la comunitat autònoma, aprovant ambdues la tramitació dels expedients administratius. Això va ser possible donat que la comunitat autònoma ja tenia línies de préstecs concedides per finançar les obres, i aquestes (les seves certificacions d’obra i factures) ja estaven pagades.\nDelgado ha afirmat que el Govern ja està treballant per solucionar “els problemes i la desorganització d’un govern mal gestor. Ha tingut que ser aquest govern l’encarregat d’organitzar i arreglar els errors als que l’anterior executiu ens tenia acostumats”.\nPer la seva banda, la diputada María Asunción Pons Fullana, ha recordat que els 16 milions d’euros apareixen expressament recollits en el conveni signat pels dos governs socialistes, una quantitat que després van desviar a altres finalitats. “Ara resulta que els mateixos que van subscriure aquests contractes són els que des de la banqueta de l’oposició vénen amb exigències i reclamacions al nou govern del Partit Popular, el que no saben és que per reclamar i exigir cal tenir credibilitat i fiabilitat”.


El Quadern d'Enric : HUÍ EN VERS D'EDITORIAL, Nota de premsa d'ENRIC ESTRUCH : A QUI CORRESPONGA\nHUÍ EN VERS D'EDITORIAL, Nota de premsa d'ENRIC ESTRUCH : A QUI CORRESPONGA\nNo sé qui eres, o qui sou, no m'ho ha volgut dir, però el que estic ben segur es que no esteu ni en remotos desiertos ni en lejanas montañas, o igual sou exemplars ciudadanos, sense descartar a algú en nom de la rosa.\nPerò a qui sigues/sigau dir-vos que sou un mals naiscuts. perquè jo puc aguantar, me va en el càrrec d'aficcionat a la política, el que digau açò o allò de mi, jo ja em defendré, encara que a més sou tan valents que mai ho digueu a la cara en este o altres blogs.\nPerò que li esteu calfant el cap a mon pare, i a més en les amargues circunstàncies que estem passant i sobre tot ell, això si que no ho tolere.\nI no se el que li voreu dit, no m'ho ha a volgut dir, però m'ho imagine i sé que els tirs van per si estic més o més lluny de Compromís, que si m'he venut a eixe partit, que si ara m'he fet catalanista.\nDoncs bé, el que tingau que dir m'ho digueu a mi, so covards, a la cara, amb noms i cognoms, com fan els homens.\nI ho vaig a explicar per útlima vegada encara no tinc perquè, per a vore si vos entra en eixe cap quadrat i calleu d'una punyetera vegada : Enric Estruch i Ferrando MAI i a exepció d'una errada, algo que té algú sempre en la vida, MAI he deixat vaja estat on vaja estat, fora del valencianisme polític.\nVaig començar en l'any 89 militant per amistats en Unió Valenciana, on vaig ser nomenat de seguida Secretari Local i de la subcomarca de La Valldigna, i vaig acabar ser President Local.\nVist que eixe partit no evolucionava cap al nacionalisme i ben lluny de les tessis "sececionistes" sobre la llengua conforme vaig anar adquirint coneiximents sobre el tema, junt a la meua amiga Lucía Bó i altres més se'n anarem al partit fundat per l'amic Carles Choví de nom Opció Nacionalista Valenciana, partit que com bé dia el seu nom es definía com a nacionalista i a més acceptava a la AVL i el que esta diguera, el que ens va costar desqualificatius de tot tipus per part dels de sempre, la dreta regionalista cavernícola alimentada per certs partits "dels grans". I en eixe partit, ONV, va acabar Lucía la seua primera legislatura com a regidora.\nPer tant i això era sobre el 2006, Enric ja estava ni més ni menys on està ideològicament en estos moments.\nONV fa fundar una coalició de nom UnitsxValència junts a altres partits que pensaven igual i ahí vaig estar militant fins a que en va pegar una locura i em vaig a afiliar a eixa especie de secta denominada UPyD (i no ho dic jo, ahí teniu els fets), i d'ahí vaig eixir espitat ja sabreu ara perquè : Ni federalista, ni progresista, ni democràtica.\nVaig pensar en implantar en Tavernes el GIVAL, partit valencianista comarcal, però en eixe monent, l'any 2013, vaig llegir sobre un projecte denominat Demòcrates Valencians on estaven els meus amics d'Units per València, un projecte ilussionant i que va acabar com "el ball de Torrent" per personalismes, davant el qual un grup dels seus afiliats i altres totalment independents però amb inquietuts polítiques decidirem fundar Demòcrates-UnitsxTavernes, partit que si llegiu els seus principis ideològics es definíx coma partit independent de caire local però valencianista en lo supra-local, de fet alguns hem esatat en les llistes autonòmiques d'UnitsxValència davant l'impossibilitat de collar per falta de temps una coalició amb altres partits locals del mateix caire.\nI fins huí que ja sabeu com està el tema, un partit congelat, del que no sabrem encara que farem, però del que jo personalment tinc clar que no "tiraré més del carro", altres se'n han anat definitívament de la política, pel que segúramentr seguirà ahí, congelat, i a vore-les vindre, almenys ningú s'aprofitarà del nom Units per Tavernes.\nPer tant, Enric Estruch i a exepció de l'etapa negra en UPyD, com he dit locaes en tenim sempre algú en la vida, sempre ha estat ideològicament en un mateix camí, el del valencianisme polític : A eixa caussa sí que "m'he venut", a saber vosaltres a quina.\nOn acabaré ? No ho sé, de moment tincs faena per davant i unes circunstàncies personals amargues com per a estar quiet una temporadeta, però com em conec i soc un "animal polític", no vos extranye no siga massa llarc, que torne ahí, a la política activa : Hi ha a qui li agarada anar al bingo, hi ha qui al bar, hi ha qui fa esport, a mi m'agrada la política com a hobby.\nAmb qui ? Tampoc ho sé, però una cosa tingau segur, no amb vosaltres, eixos que ara esteu aprofitant per a atacar-me, cassualment més des de que estic parlant de Ciudadanos i de Gandia, quina cassualitat.\nAcabaré com digueu en Compromís ? Doncs tampoc ho sé, soc nacionaliste i valencianiste, les vostres actituts fascistoides aussades que m'estan espentant, allí tinc, com en altres partits, de bons, molt bons amics, que a més m'ho han demostrat en estos amarcs dies que estic passant en lo personal, mentres que d'eixos que em feien l'esquena calenta abans les eleccions i durant la campanya ... ai d'eixos, tan sols ú s'ha enrecordat d'Enric, tampoc m'extranya, no soc tonto i se molt bé qui m'adulava i perquè m'adulava en cada moment, tinc 50 tacos i molt viscut en esta vida, tant en lo professional com en lo polític.\nPerò vaja on vaja i acabe on acabe sempre amb la cara ben alta perquè no tinc rés que amagar ni rés del que avergonyir-me, i no com vosaltres, eixos anònims que ara m'ataqueu. a saber quanta merda teniu en la cara com per a amagar-la :\nTila i bicarbonato que teniu Enric per a rato.\nAnónimo 17 de junio de 2015, 2:10\nMentres la política seguisca en el mateix sistema (i per molt canvi i nous aires que hagen aplegat,encara seguim en ell) no es poden tindre vertaderes relacions d'amistat dins d'ella,sobretot entre les primeres files i nuclis durs dels partits,en quant s'anteposa els partits i objectius a les persones. Així,Enric,no t'ho prengues tan fort i dedicat a la gent que s'ho val la pena,n'hi han moltes més a fora que dins la política,si açò no canvia molt.\nAnónimo 17 de junio de 2015, 7:23\nLa política porta debat i el debat i les valoracions polítiques s'han d'aceptar desde la normalitat i si sense enfadarse.\nSi no pots entendre això tindrás que donar un pas enrere, deixar de donar la teua opinió política en este i altres espais publics per fer-ho en privat.\nAnim Enrique. La decisió és teua.\nEnric Estruch 17 de junio de 2015, 8:43\nEl que dius es clar, el que no ho es es que tracten de pressionar-me i dessacreditar-me per mig de familiars, i a més en moments molt sensibles, això ni es tolerable ni moral.\nA mi que me critiquen ací, inclús anonimament si no tenen els collons de fer-ho amb noms i cognoms, va en el càrrec com també ve dius, però que deixen als meus tranquils ho hi hauran conseqüències.\nDivendres em dia una amiga que ha passat pel mateix que a ella li ha costat salut i pel que veig a mi m'espera més del mateix.\nAnónimo 17 de junio de 2015, 8:48\nJoan Fuster, a qui no puc citar textualment de memòria, té dues frases on ve a dir que si nosaltres no fem la nostra política, els demés la faran per nosaltres i una altra on diu que són els enemics qui no ens perdonaran o no voran gens bé que canviem dins d'un procés natural que tots tenim de valoració de les coses, en este cas d'opcions polítiques.\nTens el meu recolzament, perquè això es veritat: sempre has estat lluitant per esta terra i este poble.\nEnrique, hay gente en Tavernes y sabes muy bien de quién estoy hablando, que se creía que tú les tenías que apoyar a ellos sí o sí al igual que Unión Valenciana era un apéndice suyo, y ahora no pueden tolerar que seas independiente y encima les critiques cuando corresponde, y no pueden tragar verte con gente del Bloc y sobre todo con familiares de Jordi, y harán todo lo posible por presionarte y saben que por medio de tu padre te afecta, como a todos con nuestros padres,y no pararan para hacerte daño y vengarse de tí por no serles sumiso. En Gandía por lo mismo Ciro Palmer ha tenido que ir con escolta.\nPero estate tranquilo que son cuatro incivilizados y van a menos, las urnas les han puesto donde corresponde y aún se han quedado cortas, en otoño van a tener más castigo, pero somos más lo que te apoyamos, ten paciencia y adelante.\nUn abrazo y haz lo que tu conciencia te dicte. .\nAnónimo 17 de junio de 2015, 8:58\nP.D: por cierto, yo también se quienes sois, he militado con vosotros y os conozco desde dentro, así que puedo sacar mierda vuestra hasta más arriba de la cabeza, dejad en paz a los Enriques y sobre todo al padre, una excelente persona, mejor incluso que el hijo, j que lo está pasando muy mal, o no será éste Enrique el único que os desenmascará, ganas os tengo.\nGEKKO 17 de junio de 2015, 9:27\nEnric, la trajectòria política de cadascú és la que és. Segurament noi abans eres un blavero intransigent ni ara un catalanista marxista. Hui hi ha dos tipus de gent: els que evolucionen fent autocrítica i aprenent i els de la secta que porten vint anys diguent lo mateix tant per la dreta com per l'esquerra. Per a mi tu estàs entre els primers. Ànim, endavant, cap complexe i qui es pique que es rasque.\nKarl Marx 18 de junio de 2015, 2:13\nEs potser a l'hora "catalanista marxista"?\nI "catalanista liberal", també?\nEnric Estruch 18 de junio de 2015, 7:26\nEn el meu cas seguisc enmig, es veu que es la meua naturalesa Karl, em considere entre un i l.altre : nacionalista valencià i socialdemòcrata però mai catalanista, això com be saps son invents d.eixos que ni han ni volen evolucionar.\nGEKKO 18 de junio de 2015, 11:06\nKarl Marx 18 de junio de 2015, 16:07\nNo a qué,a la primera o a la segona qüestió?\nSi ho expliques tampoc estarà de més.\nO si pots.\nEnric, els que estem enmig, en este cas en la denominada tercera vía, no som del agrado del intransigents i en este poble hi han uns quants i ho saps que es pensaven que sí o sí teníes que ser del d'ells, tu mateix has comptat el que el día cert candidat cada vegada que el vea amb els de Compromís, que compte Javi el que vos va dir en Simat, i com damunt els has llevat vots están rabiosos i van a per tú.\nKarl Marx 18 de junio de 2015, 16:09\nPues aneu amb cura,que intransigents n'hi han als dos costats (sino no hi hauríem gent del mig),amb diferents formes e interesos,però pareguts resultats.\nAnónimo 17 de junio de 2015, 19:42\nEnric, no el pots queixar, a Ciro Palmer la candidata popular de Oliva li diu cerdo i vol que el maten.


Marató de Frankfurt 2013, la segona :: Amb compte ::\nMarató de Frankfurt 2013, la segona\nby Roger Compte · Published 30/10/2013 · Updated 31/10/2013\nTres mesos preparant qualsevol cosa és molt temps. En el cas de la Marató han estat setmanes de còrrer sis dies de set. Treballes i corres, no tens energia de fer gaires més coses. El dia de la Marató no arriba mai, però fa tant temps que desitges que sigui ja, que visualitzes com passarà. A l’inici de la preparació, cap a principis de juliol, veia una cursa fent el què pogués: m’acabava de lesionar amb una rotura fibril·lar i ho veia tot negre. Fa poques setmanes, ja notava que l’entrenament feia (molt) bon efecte i a la bola de cristall sortia que em costava molt però podia superar l’objectiu que m’havia marcat (baixar de 3h40′), amb llàgrimes als ulls (que això de fer aquests esforços tan llargs i arribar d’una vegada al final ja ho té, de treure una mica l’efecte lacrimògen).\nResulta que la cursa em va anar tota molt bé, patint evidentment (però no tant com esperava) i per rematar-ho, a no gaires metres de l’arribada vaig enganxar el David i l’Isaias (que estan al grup amb els que entreno, la Bolsa del corredor i amb qui vaig disfrutat de les hores i dies previs) i qualsevol perspectiva de llàgrima se’n va davant la sorpresa i l’alegria de travessar la línia de meta ben acompanyat. A la foto encara li faltava per ser perfecta que sortís un altre dels de la Bolsa, el Joan Teran, que tenia el dorsal 11701 i que ens hauria permès encadenar una arribada a meta de quatre números consecutius. Ens haurien d’haver donat algun premi per cantar línia, o alguna cosa semblant.\nAl final van ser 3h22’59” (3h22 pels amics, que cal arrodonir), que és molt més del què m’esperava. La distància aquesta de 42 km i 195 metres, pel què veig (i sobretot pel què comenten els que en saben més), en general fa bastanta justícia amb el què has entrenat. Si t’hi has posat a tope, és molt probable que tinguis bona recompensa, si has fet campanes o has tingut lesions o el què sigui tens números per acabar patint molt.\nI portava molt bon entreno: tot el crèdit pel José Castilla que és el que ens planifica els entrenaments (sense oblidar el Jesús Garcia, que és amb el que he treballat exercicis de força a la platja els dissabtes). Serem sincers: jo pensava que el volum d’entrenaments que estava fent era excessiu. Molts dies, molts km, poc descans, imaginava que acabaria petant per algun cantó. Però sóc disciplinat (això si que ho tinc) i vaig complir tot el què em van manar. I al final he agafat un nivell de forma que no havia tingut en la meva vida! Vaig apuntar-me a això de la Bolsa del corredor farà cosa d’un any i ha estat una bona cosa. M’agrada fer exercici, m’agrada còrrer (la meva filosofia és el “còrrer per menjar” que surt a una fantàstica tira còmica sobre còrrer de Oatmeal), però això de seguir un pla marcat m’ha anat bé a l’hora de tenir motivació (si vas pel teu cantó la crida de fer el mandra és superior) i fer alguns entrenos amb companyia també ajuda moltíssim. I encara millor: m’he trobat que la gent que hi ha a dins, tant els que ho porten (Jose, Jesús, els Teran, l’Aouita…) com els que hi ha apuntats per entrenar-se són un grup molt maco, amb qui pots passar-t’ho bé anant de birres i tancant els bars més tard que el Fermín Cacho (mite de l’atletisme dels 90 que actualment està una mica passat de forma en la pista, però no en la barra).\nLa veritat és que a anat molt bé poder anar fent entrenaments amb tot el grup de gent que anavem a còrrer la Marató de Frankfurt (o Amsterdam i Bilbao la setmana abans) i compartir penes i alegries i el sofriment. No m’imagino com hauria estat tot plegat si ho hagués fet tot sol! Amb el Carlos Lorenzo, que és amb qui vaig compartir habitació aquests dies a Frankfurt, un altre molt bon tio dels de la Bolsa, anavem xerrant el dia abans de la carrera del tute d’entrenaments i em va dir una frase molt certa: “imagina que tota aquesta disciplina, seguir un pla que t’han marcat, preparar-se l’alimentació, descansar, ho haguéssim aplicat per estudiar. On hauriem arribat!”. És cert, amb això no m’ha costat tant disclipinar-me, quan haig de fer altres coses em despisto i acabo tirant cap al sofà a veure una altra sèrie nova que acaba de començar.\nCom deia, tenia jo al cap l’objectiu de baixar de 3h40′ (i de pas superar el Ferran Moron, amic i company de feina, amb qui hi ha un pique ben sa i que ara tindrà feina) i tenia bastant clar que ho podia fer sense moltes complicacions. El José, l’entrenador, em deia que havia de sortir entre 4’55” i 5′ el km de ritme, per poder baixar de 3 hores i mitja. Això ho veia possible, però no senzill. M’imaginava que estava bé però no tant! Vaig pensar: surto a 4’55” i aguanto a aquest ritme tots els km que pugui i tot el què aguanti a aquest ritme seran segons que després guanyo per quan comenci a defallir i hagi de baixar el ritme. Però al final no només no vaig baixar el ritme sinó que el vaig anar augmentant una punta i tot.\nEl clima durant la cursa va ser variant. Primer força calor, després una horeta de pluja (que a mi sincerament em va anar bé, que no m’agrada gaire temperatura) i sobretot molt de vent, que quan t’agafava de cara (als últims km especialment) era molt pesat.\nEm va sorprendre això d’aguantar tant bé. Per un cantó hi havia els entrenaments que com deia van ser molts bons (el Jose no ens va posar cap tirada molt llarga tipu 30km com es fa en altres entrenaments però si acumulació com la de fer 21k un diumenge i el dilluns tornar a repetir 21k). I per l’altre el menjar. Com és preceptiu vaig seguir la norma de l’última setmana de la marató: a començaments de setmana menjar no gaires hidrats i a partir de dijous, ja començar el festival de pasta, pizza i arròs. Amb espai per les guarrades dolces el dia abans. Pannacota de postres per dinar, gelat al sopar. I durant la cursa, beure molta aigua i prendre’s tres gels que portava de casa (els que conec, que no m’agrada fer experiments i tenir moviments intestinals inesperats), als km 15, 25 i 35. Petit incís del tema menjar: durant la preparació no he fet especialment el burro d’endrapar però no m’he estat de res i al final m’he aprimat força, res com la “dieta de la marató”.\nAcabar cansat però molt satisfet. És curiós l’efecte anímic de la Marató, que ja em passar amb la primera que vaig fer. Arribes a punts d’estar superat durant la preparació. Allò de “què collons foto aquí, perquè faig aquestes burrades, no ho tornaré a fer”. Acabes la Marató, la disfrutes i no tardes gaire a pensar en quina serà la propera. D’aquí un any o un any i mig (mentalment ja em va bé deixar-me aquesta separació) caurà la tercera.\nDedico aquest text i la Marató a un senyor que no conec, però que es diu Peter Mäder, que corre en un club d’atletisme de Bochum i que sembla un atleta dels d’abans. Pantalons ben curts i bigoti dels que portaven els futbolistes dels anys 80. De quan es valorava com calia distàncies com la Marató i no eren simplement escales en una carrera vertiginosa a mirar de fer cada cop més burrades per explicar-ho al Facebook (la degeneració 2.0 que deia l’article del David ‘Aouita’ sobre #socialrunning). Nota-confessió: una mica si que ho he explicat a posteriori, si.\nAquest senyor el Peter va apareixer en una de les millors fotos que em van fer (la teniu aquí a sota) i després el vaig anar trobant en altres moments dels vídeos de la carrera, seguint-me fora del recinte, o entrant just un metre per davant meu a la línia de meta. Vaig haver de fer recerca de qui era. Va per tu, Peter!\n(nota: no anava amb una visera rara, és el vent que me la tirava cap enrera)\nby Roger Compte · Published 5/10/2015\nby Roger Compte · Published 27/3/2012 · Last modified 31/7/2014\nCórrer i menjar: recomanacions\nby Roger Compte · Published 22/1/2015 · Last modified 28/1/2015\n4/12/2013 a les 12:33 pm\nLa visera no anava enrere pel vent, sinó per la teva velocitat! Felicitats i ànims per la tercera.\nNext story Piccola cucina italiana, a la Floresta\nPrevious story Peaky Blinders Vs Boardwalk Empire (i Sleepy Hollow, S.H.I.E.L.D i Masters of sex de regal)


L'Ajuntament de València diu que no es pot tancar la depuradora de Pinedo - Diari La Veu\nEscriba el número 406896\nEls demandants debatran aquest divendres si segueixen endavant o no amb la seua decisió de demanar l\_'execució de la sentència.\n"Si en un moment donat el jutge ens ho demana, manifestaríem la impossibilitat per raons de causa major d'executar el tancament". D'aquesta manera s'ha pronunciat el regidor delegat de Cicle Integral de l'Aigua de València i president de l'EMSHI (Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics), Vicent Sarrià, en una roda de premsa convocada aquest dilluns per a "matisar algunes informacions sobre la depuradora de Pinedo i donar una visió exacta del que estem parlant".\nAquest diumenge va acabar el termini voluntari perquè l'Ajuntament de València tancara la depuradora arran d'una sentència ferma de fa més de dos anys. Preguntat sobre les possibles repercussions en forma de multa si no es clausura, Sarrià ha afirmat que dóna per fet "que l'autoritat judicial no podria ser insensible a l'aspecte mediambiental". Aquest aspecte, concretament, és l'abocament a la mar de l'aigua bruta d'aproximadament 1.200.000 persones residents a València i a l'àrea metropolitana; en total, a 59 municipis. De fet, segons ha destacat el regidor, es tracta de "la principal estació depuradora" que hi ha al País Valencià.\nSobre la responsabilitat que té l'Ajuntament de València, Sarrià ha volgut remarcar que el consistori "no té cap titularitat sobre les instal·lacions, de cap classe". Així, l'administració local té competència per a tancar la depuradora simplement pel fet que està en el seu terme municipal. Aquest mateix dilluns, els veïns de Pinedo afectats per la depuradora han demanat formalment que es tanque, però l'Ajuntament i la Generalitat estan d'acord en el fet que "no és possible per raons legals i ambientals". El paper de la Generalitat és important, ja que d'ella depenen la fase II i III, és a dir, les ampliacions de la depuradora de Pinedo.\nSarrià ha explicat que la sentència feia palés que la fase III funcionava sense la corresponent llicència d'activitat, si bé ha afegit que aquestes instal·lacions poden estar exemptes del permís d'explotació si tenen un pla especial. El full de ruta pactat pel consistori amb la Generalitat des que es coneix aquesta sentència és que, a través de la Conselleria de Medi Ambient, "es tramite l'oportú pla especial per a complir la sentència i aplicar mesures correctores".\nEn referència a aquest pla, el regidor ha reiterat que no depén de l'Ajuntament, sinó que "se li ha de presentar a l'Ajuntament". Amb tot, ha afegit que "ens consta que s'està treballant en ell i que preveu importants inversions, de diverses desenes de milions d'euros". Preguntat per més detalls, ha argumentat que no li correspon a ell "valorar un document en què no participe".\nMalgrat tot, el regidor s'ha mostrat comprensiu amb les famílies afectades, vora una vintena. Així, ha reconegut que "és evident que en el seu moment, com tantes altres coses, es va fer de manera chapucera" i ha lamentat que "ara ens toca, o li toca a la Conselleria, resoldre un problema d'aquell moment". "És normal i comprensible que els veïns estiguen farts i vulguen una solució", ha conclòs.\nEscriba el número 414183


Villa Giò Stintino Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCountry Village 29B Comparto 3, Stintino, Stintino, Itàlia, 07040 - Veure al mapa\nMés informació sobre Villa Giò\nAl visitar Stintino, vosté es sentirà com a casa a Villa Giò, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Stintino. Els clients de l'hotel poden gaudir de aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, restaurant, bar, servei de llançadora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, ventilador per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen centre esportiu, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, buceig, pesca estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Villa Giò és una selecció idònia per a la vostra estada a Stintino.


Malalt de Falles: Atrevir-se a canviar\nLa proposta de premis està feta a títol particular per persones que alhora són membres de l'ADEF, però no és una proposta de l'ADEF. Hi ha un paràgraf on això no està gens clar. Gràcies.\nDisculpes per la imprecisió, tenia entés que era una proposta en global de tota l'associació.\nJa està corregit als articles que no estaven clars.\nEl sistema mas primario de domesticación,es el premio y el castigo\nI que ho digues manel... els premis en falles marquen les tendències dels monuments. I és una tirania que destroça les noves alternatives del cadafal.\nAra bé... per canviar això cal canviar el sistema de premis o el sistema de funcionament de la festa. Què fem doncs? Perquè si difícil és canviar el sistema de premis, ja ni et parle de canviar el funcionament global de la festa.\nEliminar els premis suposaria tornar al veritable inici de la festa fallera, però això és quasi utòpic, per desgràcia.


Desmantellen dues plantacions de marihuana\nDesmantellen dues plantacions de marihuana a Agramunt i Maials\nLa policia catalana ha detingut a dos homes per un delicte contra la salut pública\nper Redacció 04/09/2019 13:30h\nImatge de la plantació de marihuana trobada a Maials | Mossos\nEls Mossos d'Esquadra, amb la col·laboració de la Policia Local d'Agramunt, van detenir aquets dimarts un home de 33 anys, nascut a Mali i veí d'Agramunt (Urgell), com a presumpte autor d'un delicte contra la salut pública.\nEls fets van passar ahir, a les 16.00 hores, quan agents de la Policia Local d'Agramunt van localitzar una plantació de marihuana en una granja del municipi. Una patrulla de Mossos d'Esquadra va comprovar que a l'exterior de la granja hi havia 80 plantes de marihuana i, tot seguit, va localitzar i detenir el responsable de la plantació. El detingut passarà aquest dimecres a disposició judicial davant del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Balaguer.\nEn un altre operatiu policial, agents de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra van detenir dimarts a Maials (Segrià), un home de 41 anys, de nacionalitat peruana i veí de Lleida, com a presumpte autor d'un delicte contra la salut pública.\nImatge de la plantació de marihuana trobada a Agramunt | Mossos\nEls fets van passar aquest dimarts al matí quan una patrulla de Mossos d'Esquadra va tenir coneixement de l'existència d'una plantació de marihuana amagada en un camp de panís. Hores després els agents van aconseguir localitzar 70 plantes amagades en el conreu i van detenir un home que en aquell moment estava regant la plantació.\n🔴 ALERTA: Bolca un camió amb milers de litres de gasoil al Segrià


La Universitat d'Alacant ofereix més oportunitats per a aconseguir la capacitació docent i l'acreditació en llengües. Actualitat Universitària\nLa Universitat d'Alacant ofereix mé.. docent i l'acreditació en llengües\nEl Consell de Govern de la UA va aprovar ahir, per unanimitat, l’actualització de les normatives que estableixen els itineraris per a l’obtenció dels certificats de capacitació per a l’ensenyament de valencià, alemany, anglès, i el diploma de mestre, com també la certificació dels coneixements de valencià i llengües estrangeres i les equivalències corresponents.\nLa normativa de capacitació docent per a l’ensenyament de llengües afegeix 12 nous itineraris als que ja hi havia, perquè l’alumnat de la UA aconseguisca el certificat mentre cursa els estudis de grau. En concret s’incorporen 5 itineraris en valencià (Publicitat i Relacions Públiques; Enginyeria Informàtica; Geografia i Ordenació del Territori; Història i Turisme) i 7 itineraris en anglès (Biologia, ADE, Enginyeria en So i Imatge en Telecomunicació, Enginyeria Informàtica, Fonaments d’Arquitectura, Enginyeria Civil i Turisme) En total, a partir d’aquest curs 2017-18 la UA ofereix més de mil assignatures en 42 itineraris (15 itineraris en valencià, 1 en alemany, 16 en anglès i 7 en francès, a més d’altres 3 per a obtenir el Diploma de Mestre en Valencià). Els itineraris de capacitació consisteixen a fer almenys 60 crèdits que demostren la competència lingüística professional en la llengua corresponent, i presentar en el Servei de Llengües una certificació oficial de C1 en el cas del valencià, B2 per a anglès, i C2 de valencià per a obtenir el Diploma de Mestre.\nA més, el Servei de Llengües ofereix el Curs de Capacitació Docent per a l’Ensenyament de Valencià, Alemany, Anglès i Francès, impartit per professorat dels Departament de Filologia Catalana, Filologia Anglesa, Filologies Integrades, Innovació i Formació Educativa, i Traducció i Interpretació, cursat enguany per més de 800 alumnes.\nCertificacions de valencià i de llengües estrangeres\nEl Consell de Govern també ha actualitzat la normativa que estableix les certificacions oficials de coneixements de valencià i llengües estrangeres de la UA i les equivalències amb altres diplomes, títols i certificacions oficials amb validesa en l’àmbit universitari. Aquests acords regulen dins de la UA les certificacions lingüístiques vàlides per a la contractació de personal docent i investigador i personal d’administració i serveis; per a la capacitació docent, mobilitat internacional i per a accés a la qualificació del treball de final de grau (indispensable presentar l’acreditació del nivell B1 en una llengua estrangera).\nAquestes normatives són el resultat del treball en equip de diferents serveis de la Universitat: Servei de Llengües, Selecció i Formació, Gestió Acadèmica, Centre Superior d’Idiomes, Unitat Tècnica de Qualitat, Unitat de Mobilitat i els departaments de Filologia Anglesa, Filologia Catalana, Filologies Integrades, Traducció i Interpretació, i Innovació i Formació Didàctica.


Beques i ajuts Esplugues 2020-21 | utmar.cat\nDes del 14 de setembre, l’Ajuntament d’Esplugues ha obert el termini per sol·licitar beques i ajuts a les famílies d’Esplugues amb pocs recursos econòmics durant curs 2020-2021. El termini finalitzarà el dia 31 d’octubre.\nLa convocatòria inclou ajudes per menjadors escolars, educació especial, educació en el lleure, escoles esportives, espai de les arts (escoles municipals de música i ceràmica i tallers de pintura i dibuix)…\nSi en voleu saber més, us podeu descarregar els barems i criteris i el full d’inscripció per entrar a la convocatòria.\nBarems i criteris beques 2020-2021Descarregar Full d’inscripcióImprès de sol·licitud\nPer qualsevol dubte, us podeu adreçar a l’Ajuntament d’Esplugues. A la seva web trobareu un formulari de contacte: https://www.esplugues.cat/


Lourdes Cirlot | LibraryThing\nAuthor of The Key to Modern Art of the Early 20th Century (The Key to Art)\nIncludes the names: ed Lourdes Cirlot, Lourdes Cirlot Valenzuela, Lourdes Cirlot (dirección gral.)\n94 1 136,573 (1) 0 0\nWorks by Lourdes Cirlot\nThe Key to Modern Art of the Early 20th Century (The Key to Art) 14 copies, 1 review\nNational Gallery 13 copies\nMuseo del Louvre 5 copies\nGalería de los Uffizi 5 copies\nMuseo Vincent Van Gogh (Amsterdam) - Museo Toulouse Lautrec (Albi) - Museo… 4 copies\nMuseu do Prado 4 copies\nPrimeras Vanguardias Artisticas (Spanish Edition) 4 copies\nTate Galleries (Londres) 3 copies\nMuseos de Moscú - Museo Pushkin - Galería Tretiakov 3 copies\nMuseo D´Orsay (Paris) 3 copies\nRijksmuseum (Amsterdam) 3 copies\nPinacoteca de Brera (Milán) 3 copies\nKunsthistorisches (Viena) 3 copies\nMuseo Nacional de Arte Antiga (Lisboa) 2 copies\nMNAC 2 copies\nMuseos del Vaticano (Ciudad del Vaticano) 2 copies\nMuseu Nacional de Arte Antiga 2 copies\nMuseos Reales de Bellas Artes (Bruselas) 2 copies\nNational Gallery of Art (Washington) 2 copies\nMuseos de Nueva York - Metropolitan Museum of Art - Museum of Modern Art 2 copies\nLas primeras vanguardias artísticas. Textos y documentos 1 copy\nMuseo del Ermitage (San Petersburgo) 1 copy\nMUSEUS DO MUNDO VOL. 10 1 copy\nMUSEUS DO MUNDO VOL. 2 1 copy\nMUSEUS DO MUNDO VOL. 5 1 copy\nHistoria universal del arte : [suplemento] 1 copy\nHistoria del arte : últimas tendencias 1 copy\nAlte Pinakothek (Munich) 1 copy\nAcademia de San Marcos (Venecia) 1 copy\nMuseo de Arte de Sâo Paulo 1 copy\nMuseus do Mundo - Galeria da Academia (Veneza) 1 copy\nmartinmdq (20), bferran (15), Durglin (9), JesusViejo (4), Jlebre (4), CondurilAcademy (3), JORDIHUGUET (2), calella2013 (2), paulawi (1), danisantos (1), Picarina (1), botanica (1), walshga (1), FJacquemort (1) — more\nDurglin (9), mensageiro (1), Maikel_Jackson (1), Picarina (1), JesusViejo (4), richilpez (1), JORDIHUGUET (2), YESterNOw (1), Maludi2 (1)\n20th century art (1) 5 (1) Albi (2) Amsterdam (3) analógico (1) art (41) art history (3) ART-1 (3) ART-2 (1) Austria (1) Barcelona (1) Brera (1) Catalonia (1) Florence (1) France (3) guide (1) history (4) I (1) Italy (2) J (1) key to art (2) London (2) Madrid (1) Milan (2) Moscow (1) museum (1) museum guide (1) museums (20) Netherlands (2) New York (1) on art (1) painting (9) Paris (4) Portuguese (1) Russia (1) Spain (1) UK (2) USA (2) Vatican (1) Vienna (1)\nLourdes Cirlot has 1 past event. (show)\nAny Espriu: Presentació del llibre 'Espriu, transparent'\nAula Magna de la Universitat de Barcelona, Thursday, February 14, 2013 at 7pm\nLes activitats de l’Any Espriu a la UB arrenquen amb la presentació de la biografia del poeta titulada Espriu, transparent, obra del periodista i escriptor Agustí Pons que ha editat Proa amb la col·laboració de la Caixa. En aquest acte acadèmic de presentació hi intervindran, a més de l’autor del llibre, la vicerectora de Relacions Institucionals i Cultura, Dra. Lourdes Cirlot; Josep Lluch, de Proa; el professor de Filologia Catalana Sebastià Bonet; l’escriptor Miquel de Palol, i el subdirector general de Caixabank, Àngel Pes.\nLa presentació del llibre inclourà una breu lectura de textos a càrrec de Rosina Nogales. (gamoia)… (more)\nCirlot, Juan-Eduardo (pare)\nCirlot, Victoria (germana)\nLourdes Cirlot is currently considered a "single author." If one or more works are by a distinct, homonymous authors, go ahead and split the author.\nLourdes Cirlot is composed of 4 names. You can examine and separate out names.


Franco, un cadàver (encara) incòmode - Marçal Sintes\nSi recorrem als diccionaris, ens trobem que tots coincideixen a relacionar el mot commemorar amb recordar. Em valc de diccionaris en línia. En alguns casos, com en el de la RAE, es parla de recordar «solemnement». En altres, de «honorar la memòria». En el cas de Diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans hi llegim: «Fer solemnement memòria (d’un esdeveniment, d’una persona), servir per a fer-ne memòria». Fer memòria: tornarem sobre aquesta fórmula una mica més endavant.\nLa commemoració i el seu sentit ha estat d’actualitat a Espanya i a Catalunya els darrers anys, quan, per exemple, alguns municipis han volgut retirar de l’espai públic determinats elements relacionats amb el franquisme. O se n’hi han afegit d’altres. La commemoració, que evidentment no es produeix exclusivament a través d’estàtues, monuments, noms de carrer i espais de memòria, tendeix a ser polèmica, en especial en aquelles societats on hi ha diferències, a vegades molt vives, sobre el que mereix ser recordat –honorat– i el que no. El cas de la tomba del Valle de los Caídos i del trasllat de les restes de Franco és la darrera polèmica sorgida, i simbòlicament molt rellevant.\nLa commemoració forma part del que se n’han dit polítiques de la memòria. Aquestes polítiques s’ocupen, justament, de calibrar què és el que convé que la comunitat recordi amb admiració. És a dir, del que ha de formar part de la memòria col·lectiva. Utilitzo «memòria col·lectiva» i no pas «memòria històrica» perquè el primer adjectiu és el que s’empra a la majoria de països i perquè, com han assenyalat un grapat d’autors, la memòria i la història són coses no sols diferents, sinó, en determinats aspectes, antagòniques. Subratlla Pierre Nora: «La memòria és vida, sempre continguda per grups vivents» i, en conseqüència, «està en evolució permanent, oberta a la dialèctica del record i l’amnèsia, inconscient de la seves deformacions successives». Val a dir, igualment, que és impossible separar la memòria individual, personal, de la dels grups humans dels que formem part, és a dir, dels altres.\nCommemorar, en el sentit que ens ocupa avui, és, al meu entendre, allò que un col·lectiu, una societat, decideix –a través dels seus representants legítims– què val la pena recordar o bé convé situar al marge, deixar caure en l’oblit. La commemoració no vol només generar un relat compartit, sinó que al mateix temps defineix el propi col·lectiu i, per tant, en dibuixa el perímetre de la seva identitat, ens diu qui som nosaltres.\nVoldria tornar ara al principi. Al fer memòria. La commemoració fa memòria perquè el seu objectiu és recordar-nos algú o alguna cosa del passat. Però aquest fer conté una segona accepció, vinculada a la construcció de la memòria, a l’elaboració i consolidació del relat comú, acceptat, que relliga el col·lectiu. Aquesta dimensió ens remet ineludiblement al caràcter performatiu de la commemoració, atès que pretén forjar l’esmentat relat, donar forma al mirall en què una societat es mira i es reconeix.\nNo resulta estrany, doncs, que la ministra de Justícia, Dolores Delgado, declarés que el trasllat de les restes del dictador –un acte, si es pot dir així, de descommemoració: de deixar d’honorar– «marcarà els espanyols». Però la família de Franco, la Fundació Francisco Franco y el prior del Valle de los Caídos hi estan posant tota mena de traves, fins al punt que tocarà al Tribunal Suprem de prendre la decisió definitiva. El Govern de Sánchez –que representa democràticament la ciutadania espanyola– té raó en voler treure el cadàver de Franco d’un lloc concebut per glorificar-lo.\nTanmateix, enllà de la família, la fundació i el prior, l’exhumació és molt discutida en la societat espanyola. No hi ha unanimitat sobre la mesura governamental. Hi ha els favorables, els contraris i també els –force– indiferents. La dreta, que es troba en una etapa\nd’agressiva regressió, la rebutja de ple. Franco, contràriament a Hitler i Mussolini, va guanyar la seva guerra i es va permetre el luxe de morir al llit quasi quaranta anys després del cop d’Estat. Els franquistes mai han hagut d’ocultar, renegar ni avergonyir-se del seu passat. Un dels peatges de la Transició espanyola va ser no condemnar el franquisme: s’hi va pactar i si ha conviscut. La continuïtat del franquisme és un fet que no és residual. Ostenta una influència apreciable. És precisament per aquest motiu, per la pervivència de memòries i relats antagònics, que els intents d’establir, mitjançant la commemoració\no d’altres elements, una identitat democràtica i compartida són combatuts i troben tanta oposició.\nPeriodista. Professor de Blanquerna-Comunicació (URL)


Artés es declara municipi independent amb l'abstenció d'una regidora del GUA - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nArtés es declara municipi independent amb l'abstenció d'una regidora del GUA\nValiente es desmarca del vot del seu grup, adscrit a ERC, un dels que presentava la moció\nredaccióartés 12.10.2012 | 10:46\nEl ple municipal de l'Ajuntament d'Artés va aprovar dimecres a la nit una moció per la qual es declara municipi independent i reclama la creació d'un nou estat propi. La proposta, que en el darrer mes ja han anat aprovant diverses poblacions d'arreu de Catalunya com per exemple Navàs, va prosperar amb un ampli suport, ja que hi van votar a favor 10 dels 13 regidors, mentre que els 3 restants van optar per l'abstenció. Ara bé, destaca que entre els que no van secundar la moció hi havia una regidora del Grup Unitari d'Artés (GUA) -Pilar Valiente-, que a banda de ser d'una de les tres forces que subscrivien la presentació de la proposta (les altres dues eren CiU i la CUP) està adscrita a ERC (els seus resultats comptabilitzen, per exemple, per a la formació del grup al Consell Comarcal). Les altres dues abstencions van ser les dels dos regidors de Progrés per Artés, llista adscrita al PSC.\nLa moció aprovada declara Artés "territori català lliure i sobirà", i entre altres acords insta el President de la Generalitat i el Parlament a iniciar "en el termini més breu possible" el procés de declaració de sobirania nacional catalana i que convoquin els referèndums i comicis necessaris" per al nou estat català.


Nou animals participaran al 5è concurs nacional de mascles de la Raça Bruna d’Andorra – FÒRUM.ad\nNou animals participaran al 5è concurs nacional de mascles de la Raça Bruna d’Andorra\nel: 13/04/16 19:49\nLa cinquena edició de la Fira de mascles de la raça Bruna d’Andorra tindrà lloc aquest dijous 14 d’abril a l’assecador de la Borda Mateu d’Andorra la Vella, i en aquesta ocasió un total de nou animals participaran al concurs nacional de mascles de raça bruna.\nAquest és el cinquè any que el Departament d’Agricultura, en col·laboració amb l’Associació de Pagesos i Ramaders organitza el concurs nacional de mascles de raça bruna. Per tal d’impulsar el programa de selecció genètica de la raça Bruna d’Andorra, la selecció dels mascles és un dels punts més importants a tenir en compte. El fet de realitzar una fira només de mascles ofereix als ramaders la possibilitat de competir entre ells per trobar els millors mascles de cada categoria i així veure els progressos de la selecció realitzada durant els últims anys.\nEn aquesta època de l’any aquests animals es troben en les millors condicions i són més visibles les seves característiques morfològiques\nLa Fira es realitzarà conjuntament amb la Subhasta de Vedells que provenen del Centre de Selecció Genètica de Villeneuve de Paréage, que aquest any posarà a la venda quatre vedells.\nAquest és el novè any en què s’ha fet aquesta selecció i representa la continuació del treball dut a terme per aconseguir una raça autòctona del país que pugui esdevenir un signe d’identitat propi.\nEls vedells han estat seleccionats d’acord amb el programa de selecció genètica de l’espècie bovina de la raça bruna d’Andorra. Des del 23 de novembre del 2015, 7 vedells de diferents ramaders del país han estat al Centre Gascon de Villeneuve de Paréage, en virtut del conveni de col·laboració entre aquesta entitat i el Departament d’Agricultura.\nL’estudi ha conclòs que 4 animals, d’acord amb els barems establerts, han estat qualificats com a “reconeguts” o “confirmats” al Llibre genealògic de la raça, i per tant, capacitats com a braus sementals i recomanats per ser utilitzats com a reproductors preferents dins el programa de selecció genètica de la raça.\nEntrada Anterior: Es licita una voravia del Lloset d’Encamp a Torrent Pregó i l’eixample de la CG3 a Arans\nEntrada següent: La Universitat Ramon Llull s’interessa pel model d’escolarització dels discapacitats


#CanRicartcau entra a votació - La Rambla\nDes del 10 de juny es podrà votar a on aniran destinats els Pressupostos participatius de Barcelona\nDesprés de més d’un mes en la fase de Concreció de projectes, ahir, dijous 10 de juny, començava la fase de Votació, de la qual el projecte de rehabilitació de la Nau Annexa de Can Ricart depèn per poder ser executat. El procés estarà obert fins dia 20 de juny.\nLa campanya de #CanRicartCau va ser impulsada per les entitats del Casal de Joves de Can Ricart, l’Agrupament Escolta l’Avenc, la Taula Eix Pere IV i, posteriorment, també l’Observatori dels barris del Poblenou. Fa temps que es treballa per cercar una solució al complex de Can Ricart, que es troba en condicions “decrèpites”, segons l’Observatori. Per això, aquests primers Pressupostos participatius “són l’oportunitat d’aconseguir la Nau pel barri, i així poder seguir donant vida a Can Ricart!”, expliquen des de l’Agrupament Escolta Avenc.\nEl projecte proposa reformar l’interior de la nau annexa per al Casal de Joves que actualment opera en un espai reduït de Can Ricart. El recinte fabril està considerat bé cultural d’interès nacional i, per tant, és un espai històric que es troba en fase d’abandonament. La reforma, que compta amb un pressupost d’un milió d’euros, proposa ampliar l’espai i emprar-lo per usos comunitaris: impartir tallers, fer activitats, habilitar-lo per l’agrupament escolta, etc. En concret, s’ha proposat utilitzar la planta baixa com un espai d’actes polivalent, diàfan i per a taules; la primera planta s’utilitzarà com a magatzem i hi haurà diferents sales per fer tallers, i activitats del casal de joves i de l’Agrupament Escolta Avenc.\nFa més de dues dècades que Can RIcart es troba en desús. El Casal de Joves, la Sala Perequartu i la Fàbrica de Creació Hangar són les ´úniques entitats que utilitzen i omplen de vida aquest espai. Tot i això, les iniciatives que s’hi desenvolupen es troben limitades precisament per l’estat en què es troba el complex.\nPer poder participar, és essencial estar empadronat a Barcelona, tenir 14 anys o més i cal estar registrat a la plataforma decidim.barcelona. Cada un dels participants pot triar projectes d’un màxim de dos districtes, sempre que un sigui del seu propi; en cas de només votar-ne un, el districte on votar serà de lliure elecció. Després, dins cada districte, es poden votar tants projectes possibles fins a esgotar la partida pressupostària assignada a cada un, amb un mínim de dos projectes.


Alien Arena 2007 – GNULinux||||CAT\nAlien Arena 2007 és una FPS de marcianets que està basat en el motor de Quake 2 al qual li han afegit una bona quantitat de millores -cosa que el fa millor que l’original-. En aquest joc es controla a uns marcians que segons molta gent s’assemblen als de la pel·lícula Mars Attack.\nAquest és un joc que al 2004 es va començar a desenvolupar amb l’alliberació dels motors de Quake. Actualment és un joc que permet jugar online i que suporta una gran d’add-ons que permeten personalitzar i millorar l’experiència amb ell. La seua estètica és prou retro. Existeixen versions tant per a Windows com per a GNU/Linux.\nFa un parell de dies s’ha alliberat la versió 6.03 a la qual s’han realitzat alguns canvis com el suport per a jugar a pantalles amples (les widescreen) i poder triar resolucions personalitzades; s’han afegit nous mapes i personatges i també s’han realitzat una sèrie d’optimització del joc i s’han corregit alguns bugs de menor importància.\nEnllaç | Pàgina oficial Alien Arena 2007\nDescàrrega | Alien Arena 2007 6.03\nGimmie, un nou panel per a GNOME\nanimarval on 25 de gener de 2007 at 12:12\nNo sé, jo acabo preferint els jocs que tenen opció de first-person shooter. És a dir que hi ha l’opció de jugar-hi sol, sense haver de fer servir cap conexió o opció multiplayer.


"Només" crítica – A*Desk\nLa setmana passada ens vam tancar molts dels que participen del projecte d’A*DESK, més alguns simpatitzants i gent interessada en la crítica per parlar només de crítica d’art. El context va oferir-lo el Centre d’Art de Vic en un taller de la la QUAM’13 (amb retard pels, al seu torn, retards pressupostaris de l’administració).\nNo es va tractar exactament d’un taller, sinó d’un context en el qual discutir sobre crítica d’art, com si es tractés d’una trobada, un congrés o una cimera, això sí, oberta. De fet, l’estratègia ja era crítica, situacionista: utilitzar els elements de la societat capitalista (el cim, el congrés) i canviar-los de significat: un espai per a discutir en horitzontal. Vam parlar sobre el paper de la crítica a internet; sobre si encara quedava espai per al paper -i sobre quin seria aquest; sobre com escriure des de la hipertextualitat. Ens vam preguntar on quedava l’opinió i fins i tot hi va haver lloc per pensar en una crítica “creativa” on introduir-hi l’humor o la ficció.\nEn alguna cosa semblava que podíem posar-nos d’ acord: en que qüestions com la descripció o el gust personal no entraven ni en discussió, sí, en canvi, considerar la crítica com un espai de reflexió, com un lloc excusa que serveixi com disparador per a altres temes. O que en parlar de crítica es pot parlar de tot.\nPotser per això, per tanta discussió, per l’humor o perquè parlem de tot parlant crítica, ja en el retorn Sonia i Irina es van recordar de Hennessy Youngman: crítica de la crítica institucional, crítica i compromís polític, humor sobre art contemporani que no només és per a iniciats… Us deixem amb un dels seus vídeos, el dedicat a la crítica institucional, justament.


Coregonus widegreni - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEspècie Coregonus widegreni\nCoregonus lavaretus okoniensis (Kulmatycki, 1926)\nEls mascles poden assolir 50 cm de llargària total i 2.000 g de pes.\nÉs ovípar i enterra els ous en nius desprotegits. Fresa entre les acaballes de novembre i el 20 de desembre.\nMenja invertebrats planctònics i bentònics.\nEs troba a Europa: Alemanya, Polònia, Finlàndia i Rússia.\n↑ Malmgren, A. J. 1863. Kritisk öfversigt af Finlands fisk-fauna. Finlands Fish-Fauna: 75 pp.\n↑ Berg, L.S. 1962. Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries. Vol. 1, quarta edició. Israel Program for Scientific Translations Ltd, Jerusalem.\nBerg, L. S., 1948-1949. (Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries). Vol. 1 (1948), vols. 2-3 (1949). Izdatelstvo Akademii Nauk SSSR, Moscou & Leningrad.\nKottelat, M., N.G. Bogutskaya i J. Freyhof 2005. On the migratory Black Sea lamprey and the nomenclature of the ludoga, Peipsi and ripus whitefishes (Agnatha: Petromyzontidae; Teleostei: Coregonidae). Zoosyst. Rossica 14(1):181-186.\nLehtonen, H. 1981. Biology and stock assessments of coregonids by the Baltic coast of Finland. Finnish Fish. Res. 3:31-83.\nMorozova, P.N. 1956. Fisheries and biological characteristics of whitefishes of Ladoga Lake. Izv. VNIORH 38: 95-109.\nWikgren, B.-J. 1962. Resultaten av sikmärkningar inom Aland och vid Luvia. Husš Biol. Stat. Medd. 3:1-26.\n«Coregonus widegreni». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Coregonus_widegreni&oldid=20825790»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 feb 2019 a les 22:35.