Mor José Antonio Vates, president de l’AV Les Oliveres - El Web del Mirall.net\nMor José Antonio Vates, president de l’AV Les Oliveres\nSanta Coloma de Gramenet també està de dol per la mort de José Antonio Vates Duque, president durant molts anys de l’associació de veïns i veïnes de Les Oliveres, qui ens ha deixat a les últimes hores a l’edat de 76 anys. Militant socialista molt actiu i compromès, Vates va treballar a la SEAT i durant molts anys ha estat al capdavant de l’associació de veïns i veïnes del barri de Les Oliveres, on sempre se l'ha reconegut com un veí amable, reivindicatiu, respectat i molt estimat.\nLa família de José Antonio Vates ha informat que en el moment que sigui possible es farà una missa en el seu record.\nEls missatges de condol van succeir-se a les xarxes socials, començant per l’alcaldessa Núria Parlon ("ens ha deixat una bona persona, compromesa amb la seva ciutat i el seu barri de Les Oliveres"), també la regidora Petry Jiménez (“tristesa i dolor per aquesta pèrdua. Gran persona i gran veí), o el tinent d’alcaldessa Esteve Serrano, que va mostrar la seva profunda tristesa amb un concís missatge: "Llàgrimes…".\nEl president de la Favgram, Tomás Fernández, ha assenyalat que “és una trista i dolorosa pèrdua. Vates era una gran persona, un gran lluitador i un gran amic. Mai oblidarem els teus missatges de solidaritat i constant lluita per millorar el nostre entorn”.\nEmpresaris de la ciutat com Xavi Altozano, col·laborador de El Mirall.net, han destacat de Vates “el seu treball de formigueta, des del respecte, l’educació i la constància aconseguies petites i grans coses per al teu barri. Sempre et tindré com a exemple”.\nTraslladem des de El Mirall.net el nostre sincer condol a la família i amistats de José Antonio Vates. En pau descansi.


Cada vegada que marxem de vacances cal fer l’equipatge, que sol ser una tasca pesada ja no només per haver de decidir què ens emportem sinó també de com ho col·loquem incloent-hi els múltiples endolls\nBRU NOYA 02/08/2016 23:30\nHo deia Ann Sexton en el seu poema ‘La veritat que els morts coneixen’: ‘és juny. Estic cansada de ser valenta’. Doncs això, que som a finals de juliol i jo estic cansat de treballar. És el moment de marxar de vacances.\nPerò esclar també cal fer la maleta, una tasca tan pesada com escriure fins l’infinit les seqüències de lletres d’un captcha, el test de desafiament i resposta que es fa servir en computació per a determinar quan l’usuari és humà o no. I amb la mateixa cara de Michael Caine a ‘Batman Begins’ començo a passar revista a tot el que haig d’encabir en una maleta de 55x20 centímetres o en el cotxe.\nSort que ja sé que m’he d’emportar les tovalloles de microfibra del Decathlon, que cal posar els mitjons dins les sabates, enrotllar les samarretes, estirar els cinturons en comptes de doblegar-los i utilitzar les fundes de les ulleres per guardar-hi coses. Entre l’experiència acumulada, internet, i els tutorials de Youtube sóc com un estratega del Tetris aplicat a l’equipatge. Malgrat que cada any m’emporto més coses. Abans amb un producte antimosquits n’hi havia prou. Però en necessito un contra el mosquit tigre, un altre pel que transmet el paludisme i un tercer per la variant culex. Això farà que el volum de la farmaciola augmenti considerablement i que al final m’acabi enduent més accessoris que roba.\nPerquè també hi ha els carregadors. El de l’ordinador portàtil, el del mòbil, el del mòbil per al cotxe –si en vull llogar un quan arribi al meu lloc de vacances-, el de l’iPad i el del llibre electrònic. Em miro els cables enroscats com si fossin serps en el cistell d’un faquir a Jaquir i amb l’estranya sensació que se m’oblida alguna cosa. Sempre se m’oblida alguna cosa. Sempre. Quan arribo disposat a passar les meves vacances i desfaig la maleta sabré el que és: l’adaptador d’endolls internacional.


Rectificació d'errors de la declaració de prescripció del dret a la devolució. - Fitxa - Seu electrònica - Agència Tributària:\nProcediment l'objecte del qual és la rectificació, en qualsevol moment, d'ofici o a instància de l'interessat, per l'òrgan que hagi dictat l'acte, els errors materials, de fet o aritmètics que s'hi hagin detectat, sempre que no hagi transcorregut el termini de prescripció.\nInici: D'ofici (per acord de l'òrgan que va dictar l'acte o del seu superior jeràrquic) o a instàncies de part. Si el procediment s'ha iniciat d'ofici, juntament amb l'acord d'iniciació es notificarà la proposta de rectificació perquè l'interessat pugui formular al·legacions en el termini de 15 dies.


remoting/resources/remoting_strings_ca.xtb - chromium/src.git - Git at Google\nchromium / chromium / src.git / d9e316238aee59acf665d80b544cf4e1edfd3349 / . / remoting / resources / remoting_strings_ca.xtb\nblob: e9dc9e60c8725ce8b54981ee28e8d38e14178c51 [file] [log] [blame]\n<translation id="1738759452976856405">Atura l'enregistrament</translation>\n<translation id="1818475040640568770">No teniu cap ordinador registrat.</translation>\n<translation id="189172778771606813">Tanca el tauler de navegació</translation>\n<translation id="2498359688066513246">Ajuda i suggeriments </translation>\n<translation id="2813770873348017932">S'han bloquejat temporalment les connexions a l'ordinador remot perquè algú ha provat de connectar-hi amb un PIN no vàlid. Torneu-ho a provar més tard.</translation>\n<translation id="2851674870054673688">Quan hagin introduït el codi, la sessió compartida començarà.</translation>\n<translation id="2998137343848432918">• S'ha afegit la pantalla Crèdits.\n• S'ha esmenat un problema en canviar a pantalla completa amb el teclat visible.</translation>\n<translation id="3244258558056547981">Mostra la visualització de Cardboard</translation>\n<translation id="3950820424414687140">Inici de sessió</translation>\n<translation id="5168917394043976756">Obre el tauler de navegació</translation>\n<translation id="5285241842433869526">Obteniu informació sobre com podeu configurar un ordinador per a l'accés remot.</translation>\n<translation id="5394895745784982830">Per a Mac (OS X 10.6 i versions posteriors)</translation>\n<translation id="6962773374262604195">Per a Windows (XP i versions posteriors)</translation>\n<translation id="7017806586333792422">Inicia l'enregistrament</translation>\n<translation id="8178433417677596899">Ús compartit de pantalla d'usuari a usuari, perfecte per a l'assistència tècnica remota.</translation>


Isidre Fainé substitueix Salvador Gabarró a la presidència de Gas Natural Fenosa\nIsidre Fainé i Salvador Gabarró / GNF\nCom ja avançava CatalunyaPress aquest matí, Isidre Fainé ha estat nomenat nou president del Consell i de la Comissió Executiva de la companyia energètica Gas Natural Fenosa.\nEl Consell d'Administració, reunit en sessió extraordinària, ha nomenat a Fainé en substitució de S alvador Gabarró, després de 12 anys en el càrrec.\nEn la mateixa sessió, el Consell d'Administració ha acordat el nomenament de Josu Jon Imaz, com a vicepresident primer a proposta de Repsol i de William Alan Woodburn, com a vicepresident segon, a proposta de GIP.\nAixí mateix, el Consell d'Administració va formalitzar l'entrada de Global Infrastructure Partners (GIP) en els òrgans de govern de la societat, amb tres consellers, després d'acordar el passat dia 12 de setembre la compra d'un 20% del capital social de Gas Natural Fenosa a Criteria Caixa i Repsol.\nADMIRACIÓ I RECONEIXEMENT\nFainé substitueix en el càrrec a Salvador Gabarró, que va estar als comandament de la companyia energètica durant 12 anys de creixement, diversificació i internacionalització del grup, que ha passat d'estar present en 10 països i donar servei a 9,5 milions de clients, a ser un grup internacional amb més de 24 milions de clients a 30 països.\nDurant la seva última intervenció com a president, Gabarró ha dit que deixava el càrrec "amb la satisfacció del deure complert i d'haver contribuït a la creació del gran grup que és avui Gas Natural Fenosa juntament amb tot el talent humà de la companyia".\n"Sempre he cregut que les empreses creixen especialment gràcies al talent, el compromís i la il·lusió que les persones posen al servei d'un objectiu comú", ha afegit\nSobre el nou president va assenyalar que deixa la companyia "en mans del que considero el millor líder possible, que compta amb la visió i capacitat perquè Gas Natural Fenosa abordi nous projectes ambiciosos a tot el món".\nPer la seva banda, Fainé ha dedicat paraules d'agraïment a Gabarró pels seus anys de dedicació al capdavant de la companyia: "Salvador té tota la meva admiració i el meu reconeixement, perquè és un gran professional i una excel·lent persona, que ha liderat una de les majors transformacions empresarials dels últims anys, per això ha comptat sempre amb el meu suport incondicional ".\nI ha afegit que encara "aquesta nova etapa amb enorme satisfacció i amb el ferm compromís de treballar per consolidar el lideratge de la companyia en el mercat energètic i reforçar el seu creixement internacional".\nL'ENTRADA DE GIP\nEn representació de Global Infrastructure Partners (GIP), Adebayo Ogunlesi, President i Director General, ha expressat que estan molt satisfets d'iniciar aquesta relació estratègica de llarg termini amb Gas Natural Fenosa.\nD'ella ha expressat que és "una consolidada empresa líder en el seu sector amb una excellent cartera d'actius de gas i electricitat. Felicitem a Isidre Fainé pel seu nomenament com a president i esperem treballar amb ell, i tot l'equip directiu de Gas Natural Fenosa, per aprofitar la demostrada experiència de GIP en el sector de l'energia i donar suport a la companyia a assolir els seus objectius estratègics i, d'aquesta manera, crear valor per als accionistes ".\nDesprés de l'entrada de GIP a Gas Natural Fenosa, Criteria Caixa manté la representació amb quatre consellers i Repsol compta amb tres. La resta, fins a set, són sis consellers independents i un conseller executiu, Rafael Villaseca, que continua com a conseller delegat de la societat.


Posar el CHIKICHIKI al camp d'esports? - Curiositats Lleida Esportiu - LoLleida.com\nPosar el CHIKICHIKI al camp d'esports?\nStarted By samilof , Mar 09 2008 11:57 PM\nPoll: vuldrieu que el CHIKICHIKI sones a la mitja part als altaveus del Camp d'Eports? (181 member(s) have cast votes)\nvuldrieu que el CHIKICHIKI sones a la mitja part als altaveus del Camp d'Eports?\nSí (30 votes [56.60%] - View)\nNo (23 votes [43.40%] - View)\nPosted 09 March 2008 - 11:57 PM\nPosted 10 March 2008 - 12:01 AM\nSuposo que aixo va de conya. Espero que mai arribi el dia que haguem d'escoltar aquesta ¿cançó? al nostre camp.\nPosted 10 March 2008 - 12:08 AM\nno va de conya, cadascú obre el post que vol com bé tu as dit abans, i de moment la gen esta a favor del chikichiki, no ho dic jo, sino lenquesta :lol:\nPosted 10 March 2008 - 12:17 AM\nPosted 10 March 2008 - 01:56 AM\nNo vec enlloc on he dit que no obris aquest post, em sembla molt be.\nTu dius que vols sentir el chiki aquest al Camp d'Esports i jo no.\nFacil i senzill.\nPosted 10 March 2008 - 10:05 AM\nno estaria nada mal, ya me rio con la imagen tan lamentable que suele dar el Lleida pues no estaria de más oir a este tio con eso del ... perrea, perrea !!! :lol:\nPosted 10 March 2008 - 10:16 AM\nDe conya va això?\nSeria grandiós per lleida, totes les aficions cantarien el nostre himne i seria una manera de cantar tots plegats com el "will never walk alone", però cantant: "Perrea, Perrea, un pas endavant, quan surten al camp, jugadors i afició senten els colors..." i entremig posar "i la mulata con la braga en la mano"\nHimnechikichilleidatà! :lol: :lol: :lol: :lol:\nPosted 10 March 2008 - 02:58 PM\ndoncs no estaria mal, ves!! xD a mi si mes no me mola la conya, i sempre que es pugui s'ha de fer riure! En cap lloc en humor, i la satira tenen que ser temes tabus, tot al contrari! Coses com el chiki chiki fan que les penes que poguem tindre per uns instants desapareguin.\nPer favor amb tots els meus respectes epro aquesta canço es una puta merda cada dia ja cançons amb mes incultura musical mare de deu.\nPosted 10 March 2008 - 08:16 PM\nPer favor amb tots els meus respectes epro aquesta canço es una **** merda cada dia ja cançons amb mes incultura musical mare de deu.\nEs una canço de pur catxondeo!! Els que la van compondre no buscaven ni la millor lletra ni la millor veu, buscaven fer riure, i ho han aconseguit de sobres!!\nPosted 10 March 2008 - 09:18 PM\nQue la fiquin :lol: :lol: :lol: :lol:\nPosted 10 March 2008 - 10:17 PM\nDoncs estaría molt bé que la fiquessin, i que sortissin ballant al camp lleidatanes, com fan en les mitjes parts del Basket. jejeje!!!!!!!! A Lleida hi ha bona ramaderia de xiquetes. Per tant estaría molt bé que es possés a la mitja part i que sortíssin xiquetes a ballar. Bona idea per part teva Samilof. :lol:\nPosted 10 March 2008 - 10:19 PM\nJo estic a favor de que soni aquesta cançó mare meva es molt bona i a sobre se'n fot dels polítics i del propi festival d'Eurovisió.\nTan de bo al Olímpic sonessin aquestes cançons ja que la musica que posen és penosa però bueno que hi farem.\nPosted 10 March 2008 - 10:23 PM\nDoncs a veure si diumenge la posen a la mitja part del Terrassa - Lleida i surten xiquetes egarenques ballan. Que també n'hi han de molt maques. :P\nPosted 10 March 2008 - 10:27 PM\nJa veus n'hi ha cada una que tela a Terrassa també hi ha molt bon paisatge de ties i molt bones xD jo hi estic a favor de que vinguin les ties a ballar i amb els pompons i tot xD de debò ho dic m'encantaria que és fes aquest ball.\n1 salut Lleidatans!\nPosted 10 March 2008 - 10:39 PM\nNo es per res però crec que la música que posen al Camp d'Esports l'hauria de decidir la gent que va al Camp d'Esports.\nA mi no se m'ocurriria mai dir que posin X cançó a l'Olímpic de Terrassa.\nA aquí cadascú opina el que vol i ja està. I t'ho dic sense enfadar'me amb tú eh!!! Jo crec que no passa res si gent que no va al camp opina sobre aquest tema. No hi ha cap problema crec jo. I qui sap si tornaré algún altre dia al Camp d'Esports. I al camp del Terrassa anem aquest diumenge. I lo del Camp del Terrassa ho deia en broma en el fons.\nPosted 10 March 2008 - 10:51 PM\nDoncs jo penso que teniu raó el public hauria de decidir quina musica vol sentir o si més no suggerir-la ja que això fa que hi hagi bon ambient.\nPosted 11 March 2008 - 01:19 AM\nNo anave per tu. I tp ho dic enfadant-me, mal aniria si m'hagues d'enfadar per lo que s'esciur en un forum. Nomes es una opinio.\nPosted 11 March 2008 - 05:05 PM\njajaja, seria bo vere'l ballar a tot el camp xD


El festival Fem banda de Lleida mira cap a l’ecologisme\ndimecres, 28 de juny de 2017 07:57\nLa 14a edició del Festival Fem Banda de Lleida, que se celebrarà del divendres 30 de juny al 2 de juliol, incorpora una mirada sensibilitzadora, i també lúdica (les dues actituds estan renyides) cap a l'ecologisme, i també amplia el seu abast ampliant els concerts a les localitats veïnes d'Alcarràs i Torres de Segre. Més de 600 músics i uns 300 acompanyants envairan els carrers de Lleida.\n"Quan incorporem novetats al Festival, ho fem perquè estem convençuts i volem que perdurin", explica Amadeu Urrea, president de la Banda Municipal de Lleida, coorganitzadora del festival, juntament amb l'Ajuntament lleidetà. Pel que fa al vessant ecològic, el festival durà a terme l'entrega dels premis del Concurs d'Arts Plàstiques, una iniciativa duta a terme amb la col·laboració de les escoles de la zona, que des del mes de gener els alumnes han treballat per crear instruments a partir de materials reciclats. "Al llarg de l'any la Banda Municipal de Lleida duu a terme moltes activitats amb les escoles, però és el primer cop que el festival s'obre a les escoles", matisa Urrea. La gala d'entrega dels guanyadors es durà a terme diumenge 2 de juliol a les 11h als Camps Elisis, dins la jornada de cloenda del festival.\nEl festival també s'obra a la comarca, amb dos concerts per primer cop que es duran a terme als pobles veïns d'Alcarràs, amb les mallorquines Banda de Música de Sa Pobla i Camp Redó (Plaça del Fortí, dissabte 1 de juliol a les 21h). Una hora més tard, a les 22h a la plaça Lluís Pelegrí de Torres de Segre hi actuarà la Unión Musical Porteña de Sagunt (València).\nAbsns però, el tret d'inici del festival es durà a terme divendres 30 de juny a ls 19.30h a la plaça Paeria amb el concert inaugural a càrrec de la Banda Unión Porteña i l'amfitriona Banda Municipal de Lleida. L'endemà al matí hi haurà diverses cercaviles pels carrers de la ciutat on participaran les bandes participants en el festival, que enguany sumen nou.\nLes bandes que participen en l'edició d'enguany són l'Agrupació Musical Rapitenca, l'Asociación Musical Gaspar Sanz de Calanda (de l'Aragó), la Banda de Música de Camp Redó, la Banda de Música de Sa Pobla, la Unión Musical Porteña i la Banda Municipal de Lleida. A més, el Fem Banda programa un concurs internacional, que es durà a terme a l'Auditori Enric Granados de Lleida dissabte 1 de juliol de 19h a 22h, i que comptarà amb la Banda Municipal d'Alcanar, la Banda Sinfónica de La Rioja i la Sociedad Unión Musical de Soneja (País Valencià). Les bandes hauran d'executar el poema simfònic Everest:The Great Ascent, d'Ignasi Reverté guanyador del Concurs de composició de la Federació Catalana de Societats Musicals de Catalunya "Josep Maria Lleixà Subirats".\nEls qui prefereixin la música al carrer també gaudiran d'activitats a l'aire lliure com els concerts a la plaça Paeria (Agrupació Musical Rapitenca a les 19h i Associació Musical Gaspar Sanz de Calanda a les 20h), a més dels concerts a Alcarràs i Torres de Segre.\nLa cloenda del festival es durà a terme als Camps Elisis de Lleida i serà el moment en què les diverses bandes es trobaran totes juntes en una marxa pel parc (a les 11h), prèvia a l'entrega dels premis amb què acabarà la 14a edició del Fem banda.\nTotes les activitats, incloses les que es duen a terme a l'Auditori Enric Granados, del Festival Fem Banda són d'entrada lliure i gratuïta. Enguany el festival compta amb el patrocini de les empreses Fruits de Ponent i Fruits Pont, una decisió conseqüent en una edició que mira cap a l'ecologisme.\nHome Notícies Portada El festival Fem banda de Lleida mira cap a l’ecologisme


Pa | El bloc de l'Àngel Cortadelles\nEl bloc de l'Àngel Cortadelles\n@ebenach Va , i si t’animes, per un preu molt mòdic pots tenir al mòbil l’app Collins Bird guide d’on t’he passat l… twitter.com/i/web/status/1… 4 weeks ago\n@ebenach Ernest, la foto ampliada et recordarà molt aquesta silueta en vol, o sigui que molt encertats els comentar… twitter.com/i/web/status/1… 4 weeks ago\nGràcies a la bona feina de @FMAoficial i la lasafranoria , aquest vespre he pogut plantar les tomaqueres i pebrers… twitter.com/i/web/status/1… 1 month ago\n@jordi_cots Molts ànims Jordi ens aquests durs moments. Tot el nostre escalf des de la distància. 2 months ago\n2 #ALMA2020 twitter.com/ALMAObs_esp/st… 5 months ago\n9-Desembre-2011 — cortadelles\nMalgrat que el títol podria enllaçar amb un comentari sobre la crítica situació en què malauradament sobreviuen massa persones en el nostre planeta, avui parlo literalment del pa que cada dia mengem a casa.\nDes de fa un parell d’anys que a casa ens fem el pa artesanalment, és a dir, sense panificadora.\nVa ser una activitat relaxant que quan era el director general de Relacions Internacionals de la Generalitat de Catalunya vaig començar els caps de setmana. Una forma de connectar amb una realitat vital i de treballar amb les mans. De fet és un procés que dura força hores però que no necessita de la teva atenció constant, ja que la feina la fan els llevats. Bé, la feina de pastar vol el seu temps, així com fer la barra o el pa rodó i enfornar, però no és res d’especial que no puguis fer simultàniament amb altres activitats.\nA base de fer proves, llegir i moltes cerques a la xarxa, s’ha convertit en una “necessitat”. De fet hem passat de comprar el pa a comprar només farina, i de tant en tant, llevat de cervesa si no tenim la massa mare gaire activa.\nEl pa d’avui (ja perdonareu, ha sortit una mica “boterut”), està fet amb farina d’espelta: 50 % integral i 50% blanca. Amb la massa mare que guardem a la nevera, aigua, sal i una mínima quantitat de llevat de cervesa comercial (uns 5gr per kg de farina). Vaig pastar la massa ahir després de dinar (1/2 h), vaig fer la “bola” i cap a la nevera a fer una fermentació lenta. Avui després de dinar (24h després), he tret la massa fermentada de la nevera, he afegit una mica d’aigua ja que l’he notat poc humida i l’he deixada fermentar unes 2h més. Després he moldejat el pa (2′) i ha fermentat més d’1h. Amb el forn preescalfat a 240 graus, s’ha cuit 15′ a 240 i 15′ a 220.\nDel pa resultant no us puc transmetre ni l’olor ni el gust. De moment aquí us deixo la imatge.\nVaig a tastar-lo!\nArxivat a Receptes / cuina. Etiquetes: Cuina, Pa. Leave a Comment »\nLes fotos de l'Àngel\nCategories Selecciona la categoria Campanyes (2) Catalans al món (6) Cròniques (20) Discursos i conferències (6) Escrits (63) Excursions (1) Publicat a … (17) Receptes / cuina (3)\nL’arxiu del bloc\nL’arxiu del bloc Selecciona el mes Setembre 2013 (1) Mai 2013 (1) Abril 2013 (1) febrer 2013 (2) gener 2013 (1) Desembre 2012 (3) Desembre 2011 (2) Juny 2011 (1) Mai 2011 (6) Abril 2011 (6) Març 2011 (8) febrer 2011 (5) gener 2011 (7) Desembre 2010 (4) Novembre 2010 (2) Octubre 2010 (2) Setembre 2010 (1) Juliol 2010 (2) Juny 2010 (1) Abril 2010 (2) gener 2010 (1) Desembre 2009 (1) Setembre 2009 (1) Juny 2009 (1) Abril 2009 (1) Març 2009 (1) gener 2009 (2) Desembre 2008 (4) Novembre 2008 (6) Octubre 2008 (2) Setembre 2008 (1) Agost 2008 (4) febrer 2008 (1) Novembre 2007 (1) Abril 2007 (1) Març 2007 (1) febrer 2007 (1) Novembre 2006 (1) Octubre 2006 (1) Setembre 2006 (2) Juliol 2006 (1) Juny 2006 (1) Abril 2006 (1) febrer 2006 (2) Octubre 2005 (1) Setembre 2005 (1) Mai 2005 (1) Març 2005 (1) Desembre 2004 (1) Juliol 2003 (1) Abril 2003 (1) febrer 2003 (2) Setembre 2002 (1) Novembre 2001 (1) Setembre 2001 (1) Juny 2001 (1) Juny 1992 (1)\n#Reus22M #sensesenyal 11 setembre Administracions Públiques Ajuntament Arboç ARE Argentina Biblioteca Bàsquet Calafat Canvi climàtic Catalans al món Catalunya Centre de Lectura CGLU CTP Cuina Cultura Córdoba (Arg) dones Edinburgh Educació Eleccions ERC Escòcia Esport Euroregió Excursions Fam Família Festa Major Finlàndia FOGAR Foment França GR92 Guandong Hoquei igualtat Independència Innovació instal·lacions Istanbul Jaume Vilella Figueras L'Ametlla de Mar La Salle Lima Lleure Llibertat d'expressió Marsella Mendoza Nacions Unides Nadal neu No a la guerra Parc Infantil de Nadal Perú Pirineus Priorat Relacions internacionals República Residus Reus Reus Decideix Reus Deportiu Sant Jordi Saragossa Somescola.cat Som una nació Turquia UE UNESCO Valls Xina


Bartzokas: “A l’Eurolliga cada partit és una final”\nEl tècnic blaugrana i Justin Doellman han qualificat de “molt important” el partit de demà davant l’Olympiacos\nEl FCB Lassa de bàsquet es veu les cares aquest dijous, a partir de les 21 hores, davant l’Olympiacos en un nou partit d’Eurolliga. L’enfrontament, tal com l’ha definit Bartzokas, “és una final”. “Els jugadors –continua– tenen en compte que cada partit ho és. N’hem hagut de jugar moltes en poc temps, però també passa en altres equips”. El tècnic grec s’ha referit a “l’esperit de lluita” per guanyar el quart partit consecutiu al Palau en aquesta competició: “Tenim reptes molt importants al davant, necessitem i volem arribar als play-off’s”. “El Barça hi ha de ser”, ha afirmat.\nBartzokas ha assumit que l’equip té problemes davant d’equips físics: “Necessitem més estabilitat durant els quaranta minuts, ho estem treballant tant individualment com col·lectivament”. “Hem intentat –prossegueix– preparar-nos per jugar davant aquest tipus de defensa tan física”. L’entrenador blaugrana no vol pensar a llarg termini ni creu que el partit de la primera volta sigui una referència per al duel de demà: “És cert que vam perdre, però teníem jugadors de baixa que ja hem recuperat. Serà un partit molt diferent”. Bartzokas ha reconegut que l’equip ofereix la seva millor versió al Palau Blaugrana, tot i que “no n’hi ha prou”. “L’entorn fa que tinguem més confiança i sigui més difícil per als rivals”.\nEl tècnic grec ha confirmat que Víctor Claver jugarà tot i que “té problemes al genoll”, mentre que Perperoglou serà baixa no només per a aquest dijous, sinó per als propers partits. Preguntat sobre possibles fitxatges, Bartzokas s’ha mostrat contundent: “Si veiem l’opció de reforçar l’equip ho farem, però és difícil trobar algú amb nivell i disponibilitat en aquest punt de la temporada”. El tècnic del FCB Lassa ha incidit en el fet que el curs és molt llarg i “el procés normalment dóna resultat; queden molts partits”.


Quart "B" | El Pi de la Filosofia\nDeiexeu les vostres respostes a l’apartat dels comentaris i jo ja les “penjaré” al bloc.\n21 thoughts on “Quart "B"”\nÉrika Núñez Urán. 28 març 2010 at 18:17\n1.Kant vol dir que tens que actuar de manera que no facis mal a ningú perque no et fasin mal a tu en qualsevol moment.\n2.El món seria de manera mes correcta i aixi pensariem una mica mes pel demes.\n3.El que no vulguis per tu no ho facis als demes .\n1.Crec que es mes important las inetncion perque si per alguna rao no ho a aconseguit i quedan les intencions.\n2.Crec que no.\n3.Crec que es la persona que es pacifica perqe la que té tendencia a la violència ia pensa en alló que no es bó,aunque no ho faci.\nAinara Ureña 30 març 2010 at 20:48\n1. Jo crec que ant vol dir que nosaltres tenim que fer qualsevol cosa que nosaltres creien que esta be, i també que aquest acte que nosaltres farem no ens afectaria si alguna altre persona el faci. Si alguna persona fa un acte que et pot afectar i tu l’has fet també no pots queixar-te ni et pot semblar malament per el simple motiu que tu ja l’has fet.\n2.Doncs crec que el món seria una mica egoista, perquè només pensariem en nosaltres, ja que las accions que fem no ens importa’n les conseqüències que causarien als altres ja que a nosaltres mateixos aquestes conseqüències no ens afectarien.\n3.Fer el que volem però al mateix temps acceptar que això que em fet ens ho facin a nosaltres sense poder enfadar-nos o que ens molesti per el fet d’aver-ho fet nosaltres abans.\n1.Les intencions que tenia, perquè nosaltres podem intentar fer moltes coses que farien millorar unes altres, però a vegades no tenim els suficients medis per aconseguir-ho i no per això te menys valor el que volíem fer, les intencions son el que compta, perquè això es el que nosaltres voldríem fer o millorar, i no per no poder fer-ho no som bones persones.\n2. jo crec que no, perquè un acte moral te que tenir intensions, perquè sinó no es podrien realitzar, i si es realitzen sense intencions no te cap merit, perquè es realitzarien així perquè sí.\n3. Una persona que te tendència a la violència, perquè aquesta persona te intenció de ser pacífica encara que no ho sigui per naturalesa, pensa i actua adequadament, encara que li costi fer les coses d’una manera pacífica ho fa perquè es el seu deure i perquè te mes intenció de fer-jo.\nandreu molina caballero 31 març 2010 at 9:18\n1.Yo crec que Kant vol dir que sempre em de intentar conseguir el maxim de profit de tot allo que fem.\n2.El mon seria diferent al d’ara, per que en aquet mon hi ha molta gent que si que intenta treure el maxim de profit a tot pero també hi ha que no son asi.\n3.Tens que treuere el major profit al que fas en tot moment.\n1.La intencio que es tenia es molt importat, pero es mes importat el que s’aconsegueix . Tu pots anar amb tota la bona intencia del mon pero si no aconsegueixes res no es valora tant com una persona que ho hagui aconseguit encara que no tingues intencio de aconseguir-ho.\n2.Si, la moral pot prescindir del interesos d’una persona.\n3.La segona persona te un repte mentres que la primera no , son igual de bones, pero la segona te mes merit per que es te que controlar contra la seva naturalesa.\nXavier Ruiz 31 març 2010 at 20:06\n1. Que no hauriem d’utilitzar a les persones per aconseguir els nostres objectius.\n2. Segons el meu punt de vista les relacions internacionals serien millors i potser hi hauríen menys guerres.\n3. Hauriem de tractar la gent tal com ens agradaria que ens tractessin a nosaltres.\n1.La intenció. Ja que un científic americà va descobrin una cosa de la radioactivitat i els militars la van emplear per fer la bomba atòmica i ell en asseventar-se es va suicidar ja que les seves intencions eresn bones ja que volia que s’ emplees per a la medicina.\n2. Si ja que els interessos de la persona no poden ser bons\n3. Aquella que té tendència a la violencia però decideix comportar-se pacificament ja que aixi demostra tenir força de voluntat.\nJavier Caballero Martori 1 abril 2010 at 14:15\n1-Que actuis pensant en el que fas en tots els aspectes possibles.\n2-Molt millor, ja que la gent deixaria d’actuar segons els seus impulsos i es pensaria dues vegades les coses abans de fer-les, pensant que aixó s’ho podrien fer a ell.\n3-Actua amb un objectiu comú, i intenta tractar als demes bé.\n1-Les intencions, clarament. Un bon exemple es que el sistema judicial jutja igual un assassinat que el seu intent.\n2-No ho crec realment. Totes les persones son mogudes per alguna cosa, sigui el que sigui, encara que a vegades els interessos son aquesta moralitat mateixa, els primers no desapareixen, i continuen allá.\n3-La segona, ja que la primera ho fa per que si, li surt de dins, pero si algú es violent i es proposa canviar li requerira un gran esforç i una gran força de voluntat, i aquest canvi no deu ser menspreat per ningú. Aixó fa que la segona persona, que de per si es dolenta, sigui mes bona al fer l’esforç de ser-ho, i es torni millor que el primer individu.\nLouli singh 3 abril 2010 at 11:35\n1-Kant vol dir que tenim que actuar amb bona fe, sempre actuar amb ganes, mai com a mitja d’alguna persona.Es hipotètic perquè es actuar per aconseguir alguna cosa.\n2-Jo crec que el món seria millor, i molt més diferent, si actuem es per aconseguir algún objectiu per ha alguna persona o persones.\n3-Actuar esta molt bé per aconseguir el que vols peró abans de actuar pensar el que faras.\n1-Jo crec que es les intencions que tenia, perquè així saps si ho ha fet amb ganes o ha fet amb bona voluntat.\n2-Jo crec que si perquè la moral pot deixar de banda els interessos de les persones i fer alguna cosa moralment.\n3-Jo crec que les dues persones són bones per naturalesa o per comportar-se pacíficament, perquè qui té tendència a la violencia pot ser que hagi passat per coses que no li tindrien que passar, hi qui es per naturalesa jo crec que sempre sera pacífica si no li fan cambiar.\nElena xu 4tB 3 abril 2010 at 15:15\nexercici text 1\n1.actua el que penses, fer les coses que volem(acte moral).\nActua com ets ( com tu mateix ), no actues com un altre persona.\n2.si el mon si actuessim segons la visio kantiana seria un mon mes millor, perque noslatres actuem com a nosaltres mateixos.\n3.Actuar com ets, no copiis d’altres persones, ni com a mitja.\nlos ejercicios del texto 2 no lo tengo hecho, por que no lo endentia.\nErika Carrasco 4 abril 2010 at 17:34\n1. El que no vols que et facin a tu, no ho facis als altres.\n2. Molt millor\n3. Si fas alguna cosa algu, si aquella persona t’ho torna a fer no tens dret a queixar-te.\n1. Les intencions que tenia.\n3. La persona que té tendència a la violència, però que pel sentiment del deure decideix comportar-se pacíficament.\nJennifer Segura 4 abril 2010 at 17:37\n1) Que hem d’actuar de la mateixa manera que volem que s’actués sobre nosaltres i sempre tenint en compte el fi no només el mitjà.\n2) Diferent, ara s’actua tenint en compte el fi i l’ obtingut, sense els mitjans. Si fos des de la visió de Kant la gent no faria el que no li agradaria que li fessin, així que s’actuaria pensant en el fi però tenint en compte els mitjans, que de vegades poden perjudicar però s’utilitzen per aconseguir el fi.\n3) Actua de la mateixa manera que vols que actuïn sobre tu i utilitzant els mitjans adequats, com s’hi fossin el fi.\n1)Les intencions que ell tenia. Si per exemple una persona vol ajudar a un altre però sense voler li surt malament en realitat no volia fer cap cosa dolenta, les seves intencions eren bones i això es el que importa realment.\n2)No, perquè els interessos són el que impulsarà a que l’acció sigui bona o dolenta.\n3)Les dues són bones, la pacífica no fa res dolent i les seves intencions són bones perquè la seva naturalesa ja li fa que siguin així. L’altre persona què té tendència a la violència, sap que ha de comportar-se pacíficament així que tampoc farà res de dolent, perquè la seva intenció serà bona, la intenció de ser pacífic, encara que aquesta persona tindrà que esforçar-se més que la pacífica per tenir aquest bon comportament.\nCristina Vallribera Plans 5 abril 2010 at 14:47\n1-que tens que fer lo que creus que es millor per a tu i per als demes.\n2-seria millor, la gent seria més bona persona, més amable, actuaria moralment, el medi ambient estaria millor conservat, hi haria menys contaminació, etc.\n3-tens que actuar de la manera que tu creus millor per arribar a ser la millor manera, i tens que tracta als demes com vols que et tractin a tu.\n1-les intensions que tenia.\n2-depen de la persona. si la persona te bons interesos no, pero si la persona te interesos dolents si.\n3-són les dues bones, però la persona que decideix comportar-se pacíficament esta més valorada.\nAlexandra Chávez 5 abril 2010 at 17:10\n1.\tKant diu que hem de actuar de tal manera que tractem a les persones com si ens tractéssim a nosaltres mateixos, considerant-los com un fi, no tan sols com un mitjà.\n2.\tSi actualment actuéssim segons la visió kantiana, el comportament de tothom seria molt diferent, perquè en la actualitat, a vegades sense donar-nos comte utilitzem a les persones com a mitjà per arribar als nostres fins, d’altres ho fem intencionadament.\n3.\tPer aconseguir allò que volem, s’ha de fer tenint en comte els demes, amb respecte, i si per aconseguir un objectiu necessitem de l’ajut d’una altra persona, l’hem de considerar un fi, no un simple mitjà per arribar al nostre fi, ja que perquè ens ajudi, haurem fet algun mitjà, com convèncer, per tal de que accepti ajudar-nos, i quant aconseguim aquest ajut, direm que es un fi.\n1.\tEs més important les intencions que te una persona a l’hora de valorar les accions humanes que el fet de que ho hagi aconseguit, perquè si es fa amb bones intencions es fa de bona voluntat, i es considerada bona perquè es vol fer, sense cap obligació.\n2.\tLa moral si que pot prescindir dels interessos de la persona, perquè la moral ens diu que les bones accions, es fan simplement per voler, sense cap interès.\n3.\tEs més bona persona la que te tendència a la violència però que pel sentiment del deure decideix comportar-se pacíficament, perquè fa l’esforç voluntari de controlar-se, aconseguint així ser pacífic. La persona que es pacifica per naturalesa, no te la necessitat de fer el mínim esforç perquè no ho necessita, es tal com és sense necessitat de proposar-s’ho.\nMarc Cano Lafarga 5 abril 2010 at 17:29\nEl que vol dir Kant en aquest text es que tu tractis a les altres persones bé, com tambè t’agradaria que et tractessin a tu ja que pensa que no has de fer res a l’altre gent que no t’agrades que el altres et fessin a tu.\nCrec que el món canviaria bastant ja que si actuéssim segons la visió Kantiana actuariem sabent que la obligació moral deriva de la raó\nQue quan actuis pensa el que faràs ja que no has de fer a la gent el que no t’agradaria que et fessin a tu.\nCrec sens dubte que el més important, el que realment em de valorar és l’esforç i la intenció que una persona realitza al fer una acció moral deixant a un costat el que a aconseguit ja que l’autèntic valor de fer les accions moral es la intenció que es posa.\nDons crec que si perque una acció moral es una acció per fer el be, una acció normalment voluntaria i que al fer-la no s’espera res a canvi i per aixó crec que si es pot prescindir del interesos de les persones.\nNo puc dir que una persona és més bona que l’altre ja que per una banda la que es pacífica per naturalesa ovbiament es bona i l’altre encara que sigui violenta tambè pot ser una bona persona ja que supera aqueta violència i actua pacíficament i axó te més merit que una persona que jo es pacífica per naturalesa ,per tant totes dues son bones persones i no es pot dir que una ho és més que l’altre.\nDarwin 5 abril 2010 at 17:50\n– si quieres la ayuda de alguen respetalo y tratalo como quieres que te traten a ti.\n– que tendriamos mas paz en el mundo por que nos tratariamos mejor unos a los otros.\n– si tu fin es conseguir algo con ayuda de alguien valora los esfuerzos que esa persona para ayudarte y tratala bien.\n– creo uqe las intenciones que tenia a la hora de hacer sus acciones por que lo que importa es si las hacia para hacer el bien.\n– no, por que si haces algo que solo te veneficia a ti no ayudas a los demas.\n– los dos, el que actua pacificamente por naturaleza, por que no le hace falta plantearselo para actuar bien, y el que tiene tendencia la violencia, por que se plantea las cosas y finalmente actua de marena correcta.\nDaniel Ibañez Martin 5 abril 2010 at 18:16\n1- Diu que tens que afrontar les coses a la teva manera sempre, que siguis tú mateix en les decisions que prenguis.\n2- Doncs la gent es preocuparia de cuidar millor les coses com la terra, respectaria molt més a la gent, etc.\n3- Que tractis tot de la mateixa manera que tractas les teves coses.\n1- Jo crec que al final es valora més el que un ha aconseguit que les intencions que un tenia.\n2- Depén en quines ocasions si que pot prescindir la moral dels interessos d’una persona.\n3- La que per naturalesa és pacífica, però tambè si una persona neix amb la tendència de ser violent i al llarg camvia s’hi ha de valorar-ho molt.\nCristian Alejandro Vacca Salgado 5 abril 2010 at 18:25\n– si quieres la ayuda de alguna persona tratala como te gustaria que te trataran a ti.\n– abria mas harmonia porque la guente se trataria por igual.\n– si necesitas ayuda de otra persona tratala de manera correcata.\n– las intenciones que tenia, por que el o ella antes de actuar piensa que lo que hace es en beneficio de todos.\n– no, por que si solo piensas en ti no beneficia a los demas.\n– los dos, por que el primero actua por naturaleza, y el otro por que al principio actua con violencia pero antes de actuar piensa y al final actua pacificamente.\nAlejandro Fernandez Raga 5 abril 2010 at 18:46\n1-Vol dir que no facis als demés el que no vols que et facin a tu.\n2-Doncs seria molt millor perquè la gent no faria mal als altres,ni mataria,ni maltractaria,a no ser que els agradi “sadomasoquisme” ,Peró no es el cas.Tampoc robarien ni s’insultarien,per aixo el mon estaria mes tranquil sense perills(per part dels humans).\n3-“Comportat D’una forma en la que no facis mal a ningú per evitar que te’l facin a tu”.\n1-Yo crec que el que conta es la intenció,perque es com que aquella persona s’ha preocupat per fer aquella acció,\n2-Si perquè si a una persona li interessa robar,la moral el farà canviar de opinió perquè sap que no es una acció bona ni responsable.\n3-Jo penso que els dos són iguals de bones persones,perque el primer ja es bo des-de que neix,pero L’altre per molt dolent que sigui,si també es comporta D’una forma civilitzada,i oprimeix la seva violència es considera igual de bona persona que el primer.\nPool Isrrael Vasquez Balseca 5 abril 2010 at 18:52\n– que trates a las personas como te gustria que te traten a ti para conseguir tu fin.\n– que abria mas paz en el mundo por que todos se tratarian igual.\n– si quieres que te traten ben tralalos bien a los que quieres k te ayuden cuando necesitas algo.\n– Pregunta1:las intenciones que tenia, por que antes de actuar pensaba si ayudaba a alguien al hacer esa buenas obras.\n– no, por que al actuar tienes que hacerlo ayudando a los demas no solo a ti.\n– los dos, al que hace las buenas obras por naturleza, por que no le hace falta pensarselo para actuar pasificamente, y el que tiee tendencia a la violencia, por que aun que tenga tendencia a hacer daño primero piensa y luego actua pacificamente.\nSantiago 5 abril 2010 at 19:05\nProfe soy Santy de cuarto B te dejo las respuestas de los dos textos de Kant:\n1-Crec que cant ens vol dir que actuem per allo que realment val la pena i que a la vegade actuem de manera de que tractem a la gent que ens envolta de la mateixa manera i amb el mateix respecte que ens tractem a nusaltres mateixos.\n2-Crec que si tots actuessim aixi en el mon,pot ser que tot sigues distint,molta gent apreneria a valorar el que realment te valor i no les altres cosas que volen o tenen ,pero tambe hi auria de tenir-se en compte que no tots donem el mateix valor a las mateixas cosas que els altres ja que alguns podem voler cosas per simples caprixos i altres las poden voler y apreciar per la necessitat que els en porta a valorarles d’aquest mode, pero moltes d’aquestes persones sigui per caprixo o per necessitat es salten el factor de tractar a tots com a si mateix i amb el mateix respecte.\n3-Actua nomes per allo que real ment valgui la pena.Actua de manera que tractis a tots amb el mateix respecte que et tractas a ti mateix, a la vegada de que sigui amb el proposit d’arribar a aconseguir allo que vols .\n1-S’ha de valorar segun el meu criteri las intencions que tenia ja que si no hagues sigut gracies a les intencions aquest no agues aconseguit res del que volia.\n2-Si, si que pot i esta clar que moltes persones,utillitzem el valor immoral i el valor moral ja que nusaltres podem tindre bones i males intencions per arribar a aconseguir el que volem depen de la nostra moralitat les intencions que tinguem.\n3- aquesta no la tinc clara profe jajaja.\nAdrian Hurtado Garcia 5 abril 2010 at 19:32\n1.-Crec que Kant es refereix a que si no vols que et facin una determinada cosa tu tampoc la facis als altres, no facis coses a ningu que no t’agradaria que te les facin a tu.\n2.-Seria molt millor, perqe ens respetariem mes l’uns als altres i tots estariem mes feliços.\n3.-No facis als demes el que no t’agradaria que et facin a tu.\n1.-Jo crec que es la intencio, peruqe no tothom te els recursos o les facilitats que tenen uns altres per fer determinades coses, i finalment uns les aconsegueixen i altres no, pero la intencio era la mateixa.\n2.-Jo crec que no, perque depenen de l’estat de la seva moral en aquest moment els interessos poden canviar.\n3.-Crec que les dues persones, al tenir bones intencions les dues ( la mateixa ), son iguals de bones, la unica diferencia es que la primera ja ho fa per naturalesa i li costa menys, mentre que la segona te que fer un esforç per controlar la seva violència.\ncristina company 4B 5 abril 2010 at 21:56\n1)kant el que vol explicar es que em de tractar a les persones com volem que ens tracten a nosaltres\n2)seria molt diferent, perque la gent seria més amable amb els altres, cuidarien les cosas d’una altre manera,i tota la terra seria molt millor.\n3)tens que actuar de una manera moral, perque et tractin a tu de la mateixa manera de com tu actues i trates als demes.\n1)les intencions que ell tenia que fer.\n2)l’acte moral depen d’unes intencions i inmorals depen d’unes altres.\n3)aquesta pregunta no l’entenc ho sento\nPaula Cabrera 7 abril 2010 at 16:16\n1. Actua de tal manera que tractis la humanitat, tant en la teva persona com en la persona de qualsevol altre, sempre al mateix com afi, i no com a mitjà.\n2. Doncs, tothom faria el que volguès, pero sense fer mal a ningú, ja que sino li agrada a ell que li fassin no ho farà.\n3. Dos que tothom fes el que li donés la gana a les persones pero després acceptessin també que s’ho fessin a ell.\n1. L es intencions que tenia.\n2. No, perquè si no tè interes en ser moral no pot fer-lo.\n3. Són les dos bones però te més merit la persona que té tendencia a la violència però es comporta pacificament.


Actua aquest diumenge al Cafè de Lavern amb la seva banda dins la seva gira “A Cara o Cruz”\nAquest diumenge, a les 19.30h, actua al cafè de Lavern la banda Santi Campillo Trio formada per la californiana Oneida James al baix, Joaquín Minidrums a la bateria i del guitarrista Santi Campillo. Un trio que portarà un directe amb adaptacions de grans clàssics del Blues com Muddy Waters, BB King, Albert King, Jimi Hendrix, Janis Joplin, a banda de temes de collita pròpia. El concert serà en un format íntim i per aquest motiu cal fer una reserva al telèfon 93 899 34 27 malgrat que l’entrada sigui gratuïta.\nSantiago Campillo, nascut a Múrcia. Al complir 11 anys d’edat, el seu pare l’hi va regalar la primera guitarra, descobrint d’aquesta manera l’instrument que marcaria la seva vida i seria la clau del seu èxit. El 1988 amb el grup de Rock & Roll Los Hurones, grava el seu primer disc per Emi/Hispavox. Va ser fundador del grup M-Clan; després de gravar diferents álbums a Memphis, Toronto i a Landas amb Warner Music. La banda agafa la fama generalitzada i es perfila com el màxim compositor i responsable del so sureny de la banda, sent considerat com un dels grans exponents de la guitarra Blues-Rock d’Espanya.\nTambé va ser membre de bandes de primera línia com Rebeldes, Revólver, Los Enemigos i Pistones. També va col·laborar i compartir escenari amb artistes com Raimundo Amador, Enrique Bumburry, Javier Urquijo, Coque Malla, Sherpa i un llarg etc… Va ser convidat a pujar a l’escenari de la Sala Apolo de Barcelona, per Dickey Betts (guitarrista de The Allman Brothers) per interpretar junt a ell i la seva banda el mític tema Southbound.\nEl 2014, forma el seu propi projecte amb autèntic format de Power Trio. El 2015 edita el seu primer vinil en solitari titulat “Carretera Final”, on el actua per primera vegada com a cantant solista. Després de un gran número de concerts i una llarga gira per Espanya, Estats Units i alguns països més ara acaba d’editar el seu últiom treball titulat “A Cara o Cruz”.


XAVIER FIGUERAS: BANDARRA\nA l’any 1930 desprès del crack del 1929 Keynes ja parlava de polítiques fiscals. La política fiscal és com el govern juga amb els ingressos que recapta via impostos i la despesa publica que realitza.\nNormalment poden trobar-se tres possibilitats :\nLa política fiscal equilibrada que vol dir que la despesa és igual als ingressos, que és com si portes al sortir de casa vint euros a la butxaca i al tornar te’ls has gastat tots en menjar i beure, que està satisfeta la panxa, però en un parell d’ hores tornaràs a tenir gana.\nLa política fiscal expansiva que vol dir que la despesa és més gran que els ingressos. El govern s’endeuta per damunt de lo que pot ja que creu que és una inversió a llarg termini. Jo ho veig com els esforços que fan moltes famílies deixant de realitzar moltes coses per poder , per exemple, pagar els estudis d’un fill. Si el fill és un bandarra s’haurà endeutat i mai recuperaran l’esforç realitzat, en canvi si és estudiós aprofitarà l’oportunitat i repercutirà en una millora de tota la família.\nI per últim, una política fiscal de contracció que vol dir que la despesa és més petita que els ingressos se associa generalment amb la paraula superàvit. Ho entenc com que en èpoques de vaques grasses estalviem per poder donar l’entrada futura per poder comprar un cotxe, un pis, fe un viatge....\nQueda clar que actualment s’està aplicant la política fiscal contractiva, gastar menys que els ingressos que s’obtenen, ja que es necessiten excedents de diners per pagar la política fiscal expansiva dels anys anteriors, ja que es veu que el bandarra va decidir no aprofitar els estudis.


El públic empeny la Unió Esportiva Olot a superar el Llagostera per la mínima (1-0) - Garrotxa Digital\nOlot - Publicat a les 20.05\nComentaris tancats a El públic empeny la Unió Esportiva Olot a superar el Llagostera per la mínima (1-0)\nLa Unió Esportiva Olot ha sumat aquest diumenge a la tarda una nova victòria per la mínima davant el Llagostera. El públic ha sigut l’autèntic número 12 i el clar protagonista de la jornada en el primer partit del curs en què l’afició podia emplenar les graderies d’ànims. L’Olot ha sortit al camp amb les baixes importants d’Eloi Amagat i Pedro, però tot i això ha sortit concentrat i mantenint la possessió de la pilota. Pol Prats ha tingut una oportunitat claríssima d’anotar el primer gol de la tarda, però la bola ha marxat fora per ben poc. El que sí que no ha fallat ha sigut Juan Delgado, a passada de Salinas, al minut 31, que ha marcat un golàs amb un excel·lent xut creuat que ha sorprès Marcos Pérez.\nA la represa, el Llagostera ha agafat les regnes del matx i ha mantingut la pilota allunyada de l’Olot, que s’ha sabut defensar. Gabri ha donat entrada a Joel Arumí per reforçar la defensa. Al minut 33 de la segona meitat, Pol Ballesté, que ha demostrat una gran qualitat durant tot el partit, ha tret una mà salvadora per evitar que Sascha empatés el partit. Els vermells han pogut sentenciar el partit en diverses ocasions. Quan faltaven cinc minuts per al final, Kilian ha pogut marcar el segon, però l’ha aturada Marcos. El Llagostera també ha tingut l’última en el darrer minut en un xut de falta directa picat per Sergio Cortés que ha sortit fora fregant el travesser.\nAmb aquesta victòria, l’Olot suma 18 punts i s’enganxa al tren de la permanència a Segona RFEF.\nMés d’una vintena de parades configuren el mercat de Sant Josep a Sant Jaume de Llierca\nDurant el 2020 els serveis socials van realitzar més de 6.800 atencions a famílies a Olot\nJosep Maria Corominas, alcalde d’Olot: “Seguiré implicant-me al màxim amb l’AMI però no tinc una voluntat excessiva per presidir-la”\nL’alcalde d’Olot i vicepresident de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), Josep Maria Corominas, ha estat al plató de Les Notícies d'OLOT TELEVISIÓ aquest dilluns per valorar la investidura de Carles Puigdemont com a nou president de…\nOlot Televisió farà un seguiment exhaustiu del 9-N durant tota la jornada de diumenge\nOlot Televisió seguirà el minut a minut de la jornada històrica del 9-N i ho farà amb una programació especial que s'allargarà durant pràcticament tot el dia. A les 12.30 arrencarà l'edició especial de l'informatiu 'Al dia', amb les primeres impressions…\nLa Giorquestra presenta un DVD solidari amb una gala a Olot i Girona aquest cap de setmana\nLa Giorquestra, l'orquestra simfònica de les comarques gironines, que dirigeix el garrotxí Marcel Sabaté presenta aquest cap de setmana la seva darrera iniciativa: un DVD solidari. Aquest divendres e a dos quarts de nou del vespre als cinemes Olot i dissabte…\nSalut detecta 8 nens portadors de diftèria a Olot però que estan vacunats i no estan malalts\nDels prop de 60 joves que van tenir contacte amb el jove malalt de diftèria 8 han donat positiu i són portadors del bacteri. Això és el que es desprèn de la investigació epidemiològica que l'Agència de Salut Pública ha fet al llarg dels últims dies a…


> Treball > Treballadores > Professionals > Professionals de les arts > Dones músiques\n23/1/2017. Mr. Trump, aquí le envío 20 féminas / Cristina Fallarás\nTítol : 23/1/2017. Mr. Trump, aquí le envío 20 féminas\nAutores : Cristina Fallarás, Autora\nEditorial : Sevilla : Multimedia Ediciones Globales\nAltra editora : Grupo EIG Multimedia\nNota general : Article publicat a Diario 16, el 24/01/2017\nMatèries : Articles de premsa ; Dones músiques ; Feministes ; Manifestacions\nParaules clau : WomensMarch\nNota de contingut : Recull l'accés als vídeos de 20 cantants americanes: Nina Simone: Ain’t got no;Aretha Franklin: Respect; Neneth Cherry: Woman; Divine: You think you’re a man; Billy Holiday: Strange fruits; Patty Smith: People have the power; Beyoncé: Formation; Joan Baez: The Ballad of Sacco and Vanzzeti; Etha James: Tell mama; Bessie Smith: Nobody knows you when you are down and out; Madonna: Papa don’t preach; Sister Rosetta Tharpe: Didn’t it rain; Christina Aguilera: Lady Marmalade; Donna Summer: Bad girls; Tracy Chapman: Fast car; Janet Jackson: What have you done for me lately; Janis Joplin: Mercedes Benz; Cher: The shoop shoop song; Diana Ross: Upside down; Sylvester: You make me feel (mighty real)\nEnllaç al recurs electrònic : http://diario16.com/2312017-mr-trump-aqui-le-envio-20-feminas/\n23/1/2017. Mr. Trump, aquí le envío 20 féminas [document electrònic] / Cristina Fallarás, Autora . - Sevilla : Multimedia Ediciones Globales : [S.l.] : Grupo EIG Multimedia, 2017 . - ; pdf.\nArticle publicat a Diario 16, el 24/01/2017\n23/1/2017. Mr. Trump, aquí le envío 20 féminas\nActivismo fuera de foco / Lucía Lijtmaer\nTítol : Activismo fuera de foco\nAutores : Lucía Lijtmaer, Autora\nNota general : Article publicat a "Eldiario.es" el 29/01/2014\nMatèries : Activistes ; Dones músiques ; Feministes\nParaules clau : Pussy Riot Punk Russia\nResum : Analitza el ressò mediàtic internacional del col·lectiu punk feminista rus, tot comparant-ho amb la situació d'altres activistes.\nEnllaç al recurs electrònic : http://www.eldiario.es/cultura/musica/Activismo-foco-pussy_riot_0_223277840.html\nActivismo fuera de foco [document electrònic] / Lucía Lijtmaer, Autora . - Madrid : Diario de Prensa Digital, 2014.\nArticle publicat a "Eldiario.es" el 29/01/2014\nAkelarre / Tremenda Jauría\nAutores : Tremenda Jauría, Autora\nEditorial : Madrid : Tremenda Jauría\nDimensions : 3'13" durada\nMatèries : Dones músiques ; Feminismes ; Música pop\nParaules clau : Lletra en castellà i vasc\nAkelarre [document electrònic] / Tremenda Jauría, Autora . - Madrid : Tremenda Jauría, [s.d.] . - 1 Vídeo ; 3'13" durada.\nAntony Hegarty / Jesús Ruiz Mantilla\nTítol : Antony Hegarty : No hay forma de redimir a la Iglesia\nAutores : Jesús Ruiz Mantilla, Autora\nNota general : Article publicat a Cultura "El País"; el 6/05/2012\nMatèries : Dones músiques ; Entrevistes ; Església catòlica ; Programes de ràdio\nParaules clau : Antony Hegarty, Anohni (1971-) Transgènere\nResum : Nen tansgènere que va convertirse en un artista de referència, amb el seu grup, Antony and the Johnsons, creà escola. Clama contra l'església, el capitalisme i la humiliació que sofreixen les dones i el planeta\nEnllaç al recurs electrònic : http://cultura.elpais.com/cultura/2016/05/12/television/1463063507_972421.html\nAntony Hegarty : No hay forma de redimir a la Iglesia [document electrònic] / Jesús Ruiz Mantilla, Autora . - Madrid : Ediciones El País, 2012.\nArticle publicat a Cultura "El País"; el 6/05/2012\nAntony Hegarty : No hay forma de redimir a la Iglesia\nBillie Holiday / Busquets, Oriol\nTítol : Billie Holiday\nAutores : Busquets, Oriol, Autora\nCol·lecció : Biografies núm. 11\nISBN/ISSN/DL : 978-84-7410-787-6\nMatèries : Biografies ; Dones músiques\nBillie Holiday [text imprès] / Busquets, Oriol, Autora . - Barcelona : La Magrana, 1995 . - 121 p. ; 19 cm. - (Biografies; 11) .\nISBN : 978-84-7410-787-6\n14130 B BUS Llibre Biblioteca Biblioteca Disponible\n¡Brava, Victoria!. Diez años sin la soprano Victoria de los Ángeles / Maria Gorgues\nMúsica y mujeres / Marisa Manchado Torres\nLa Otra historia de la música\nPilar Bayer / Josep Puigbó


Perquè el Pacte Nacional tingui el màxim consens i suport, el Departament de Cultura organitza taules rodones temàtiques i territorials sobre la situació de la llengua i convida persones i entitats a participar-hi.\nSet experts acadèmics han fet l’informe Un marc sociolingüístic igualitari per a la llengua catalana amb l’objectiu que serveixi com a punt de partida dels debats\nL’evolució de la llengua catalana depèn de les dinàmiques internes de la societat de Catalunya i del conjunt de la comunitat lingüística, però també d’una sèrie de transformacions de caràcter global. En l’àmbit digital, per exemple, els reptes del català poden assimilar-se als reptes que tenen altres llengües mitjanes, i en un altre cas encara més preocupant, les petites. Amb la diferència, però, que el català “no té un estat propi ni propici”, com recorda sovint el Secretari de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, Francesc Xavier Vila.\nLa irrupció de les xarxes socials, la internet de les coses i la intel·ligència artificial han modificat substancialment els usos de les llengües mitjanes, com el català. Per això, els autors de l’informe Un marc sociolingüístic igualitari per a la llengua catalana apunten que cal “un nou consens que aprofiti el repte digital per reforçar el català com a llengua de futur”.\nEl perfil tecnològic dels catalanoparlants és alt i molt connectat a Internet i, consegüentment, el català hi té una presència prou alta i un gran dinamisme en la creació de nous continguts. Amb tot, cal afavorir el posicionament, la visualització i la generació de continguts en català atractius sobretot per als joves. Si als anys 80, la creació de la ràdio i la televisió públiques en català va ser un magnífic instrument de normalització del català, actualment és necessari que el català tingui una àmplia presència en les plataformes més utilitzades entre els infants i els joves, tant en les xarxes socials com en l’oferta de vídeo a petició.\nEl Pacte Nacional per la Llengua ha d’acordar quins recursos econòmics, mesures legals i apostes tecnològiques es prioritzen per revertir la tendència de les empreses tecnològiques a considerar l’estat espanyol com un sol mercat lingüístic, en el marc de la globalització que realimenta l’hegemonia de les llengües globals amb la consegüent absència del català en aplicacions innovadores d’intel·ligència artificial, com ara els assistents de veu.\nEl català ha mostrat en les darreres dècades una bona capacitat d’atracció, que fa que el nombre de persones que s’hi identifiquen sigui superior al nombre de persones que el tenen com a llengua inicial. Ara bé, per mantenir aquesta tendència és fonamental que els joves trobin que el català és útil en tots els camps i l’adoptin com a llengua de referència en les seves interaccions. Per a això, no n’hi ha prou amb el coneixement de la llengua sinó que ha de ser accessible en igualtat de condicions, superant les traves administratives que de manera directa o indirecta situen el català en una situació de subordinació.\nCom a usuaris, el nostre granet de sorra pel català pot ser mantenir la llengua també a internet. A part d’això, podeu participatiu als debats territorials i sectorials del Pacte Nacional per la Llengua, uns espais on tota la ciutadania pot definir quines són les seves prioritats per assegurar la pervivència del català i impulsar-ne el seu ús en tots els àmbits. Sobre el català, n’hem de parlar avui, per parlar-lo demà; també en el món digital.\nTemes:Catala, Generalitat de Catalunya, pacte nacional per la llengua


Escola Carme Auguet » Girobòtica\nAquest curs els alumnes de CM i CS hem participat a Girobòtica , un projecte de la Universitat de Girona amb el suport del Departament d’Ensenyament, per a nens i nenes de primària de les escoles de les comarques gironines, que promou el treball en equip, la innovació, la creativitat i l’emprenedoria entre els infants. Aquesta iniciativa pretén despertar la curiositat dels més petits i fomentar interès per la ciència i la tecnologia.\nEl repte que se’ns plantejava en aquesta segona edició era Inventar per aprendre i se’ns proposava inventar un enginy que ajudés a aprendre coses.\nEl grup Els Carme van presentar el tren de les vocals, un joc dirigit als alumnes d’infantil per tal que aprenguin a reconèixer les vocals de manera més divertida.\nEl grup Les numbers van presentar xifra a xifra, un joc dirigit als alumnes de CM i CS per tal que aprenguin el valor posicional de les xifres.\nEls grups Les T4ule5 i Sums van presentar els seus jocs elaborats amb l’Scratch i que tenen per objectiu repassar les taules de multiplicar i les sumes. Finalment, el grup Una Mica de Tot va presentar un joc amb Scratch amb la finalitat de contestar preguntes de caire més general.\n[pe2-image src="http://lh3.ggpht.com/-ypcPLwBPKPw/VPbxIwZBrrI/AAAAAAAAJyc/C_DMnUKl348/s144-c-o/Grup%252520Una%252520Mica%252520de%252520Tot%2525201.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345876187885234" caption="Grup Una Mica de Tot 1.JPG" type="image" alt="Grup Una Mica de Tot 1.JPG" ] [pe2-image src="http://lh6.ggpht.com/-9VXwW4vhz-w/VPbxJE-_YuI/AAAAAAAAJyk/A-oApBsW66o/s144-c-o/Grup%252520Una%252520Mica%252520de%252520Tot%2525203.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345881715827426" caption="Grup Una Mica de Tot 3.JPG" type="image" alt="Grup Una Mica de Tot 3.JPG" ] [pe2-image src="http://lh4.ggpht.com/-ntZH5GZETZo/VPbxK1Xi-5I/AAAAAAAAJy4/uE2IBBYUQ8s/s144-c-o/Gup%252520els%252520Carmes%2525202.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345911883594642" caption="Gup els Carmes 2.JPG" type="image" alt="Gup els Carmes 2.JPG" ] [pe2-image src="http://lh5.ggpht.com/-5I84hTFNMW0/VPbxLX39rZI/AAAAAAAAJzg/nIYxDimElXY/s144-c-o/IMG_0002.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345921146367378" caption="" type="image" alt="IMG_0002.JPG" ] [pe2-image src="http://lh3.ggpht.com/-6FU8GciNE1o/VPbxMEvYHeI/AAAAAAAAJzQ/rB4mgaMZT80/s144-c-o/IMG_0004.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345933189946850" caption="" type="image" alt="IMG_0004.JPG" ] [pe2-image src="http://lh4.ggpht.com/-yy4DOb9hfno/VPbxMY88vgI/AAAAAAAAJzM/-b6oQhMVPAk/s144-c-o/IMG_0005.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345938615582210" caption="" type="image" alt="IMG_0005.JPG" ] [pe2-image src="http://lh6.ggpht.com/-4o3_k6O3yLM/VPbxNffe9-I/AAAAAAAAJ00/MNt61HfquY8/s144-c-o/IMG_0008.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345957550913506" caption="" type="image" alt="IMG_0008.JPG" ] [pe2-image src="http://lh4.ggpht.com/-ac2UrAnQDFc/VPbxOJI1O6I/AAAAAAAAJzo/ab-1IMku-Cg/s144-c-o/IMG_0017.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345968730192802" caption="" type="image" alt="IMG_0017.JPG" ] [pe2-image src="http://lh6.ggpht.com/-D4oNl2zW-dY/VPbxOipd4aI/AAAAAAAAJz0/aMcA-vzu53c/s144-c-o/IMG_0018.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345975577960866" caption="" type="image" alt="IMG_0018.JPG" ] [pe2-image src="http://lh4.ggpht.com/-qwwT5V5tBZY/VPbxPUCgRxI/AAAAAAAAJ0c/PDR2gN_-brw/s144-c-o/IMG_0020.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345988836312850" caption="" type="image" alt="IMG_0020.JPG" ] [pe2-image src="http://lh4.ggpht.com/-WIVVe1B6FPE/VPbxPS5s5JI/AAAAAAAAJz4/_kId_TbjDUE/s144-c-o/IMG_0021.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122345988530955410" caption="" type="image" alt="IMG_0021.JPG" ] [pe2-image src="http://lh3.ggpht.com/-j2ZszCUwIQY/VPbxP_65yGI/AAAAAAAAJz8/OJ80MvZ5h1U/s144-c-o/IMG_0026.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122346000615589986" caption="" type="image" alt="IMG_0026.JPG" ] [pe2-image src="http://lh5.ggpht.com/-0n87K8krBhE/VPbxQkGQZAI/AAAAAAAAJ0I/6hDtpjgrpBc/s144-c-o/IMG_0029.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122346010326885378" caption="" type="image" alt="IMG_0029.JPG" ] [pe2-image src="http://lh4.ggpht.com/-YPXpYOepvoI/VPbxRflcoYI/AAAAAAAAJ0Y/n54NnhPlmq0/s144-c-o/IMG_0030.JPG" href="https://picasaweb.google.com/109306018207359364227/Girobotica2015#6122346026295402882" caption="" type="image" alt="IMG_0030.JPG" ]


Una altra nit de foc a Sabadell amb contenidors i vehicles incendiats\nNit de foc a Sabadell\nEscrit per Redacció el 13 setembre 2020\nRoben les carteres i 50 mòbils dels vestuaris del camp del Mercantil en ple partit 3 setembre 2020\nIncendi d’importància la nit de dissabte a diumenge a la Creu de Barberà. Un foc al carrer París cantanada amb Can Viloca ha afectat cinc vehicles aparcats a prop i ha cremat diversos contenidors. Tot ben a prop dels domicilis.\nHi ha hagut més incendis, però: també a la plaça Fiveller, al barri de Gràcia, on un foc ha cremat un sofà i la calor ha afectat un sostre. I al carrer Turull, la plaça Laietana, Salut, Balmes i Bonavista. En total els Bombers han hagut de fer vuit sortides per incendi urbà.\nFoto portada: fotograma de l’incendi. Autor: cedida.\nAdrián Hernández (150) barris (151) C.E.Sabadell (708) Carles Rossinyol (176) CE Sabadell (287) CiU (196) Ciutadans (238) CN Sabadell (433) contingut patrocinat (222) coronavirus (353) cultura (214) educació (186) ERC (183) Esteban Gesa (200) festa major (249) Fira Sabadell (175) futbol (394) habitatge (161) història (271) història de sabadell (203) Hospital Parc Taulí (192) incendi (161) Joan Berlanga (196) Josep Ayuso (150) Joventut de la Faràndula (158) Juli Fernàndez (370) Liga Adelante (170) Marisol Martínez (191) Marta Farrés (222) Maties Serracant (310) Mercuri (192) mobilitat (164) música (278) obres (206) Operació Mercuri (153) opinió (1619) ple (228) Pol Gibert (157) Policia Municipal (267) PP (210) PSC (358) Sabadell (167) successos (291) teatre (271) waterpolo (169)


lainversa.cat | NO MOLESTAR\n17 febr. NO MOLESTAR\nPosted at 12:50h in Sin categoría\tby\t0fcc93acd6\nNo voler molestar ha estat una constant a la meva vida. Per no molestar he fet autèntiques estupideses.\nJo estiuejava a Gelida, un poble del Penedès amb molts pendents i nosaltres vivíem al barri més alt. Als estius anàvem a la piscina que estava a la part baixa. Podeu imaginar que tornar a dinar caminant sota la solana de les 2 de la tarda era una tasca costosa.\nUn dia, un amic de la meva germana es va oferir a portar-me a casa. Ens portem 6 anys i en aquells moments, quan jo en devia tenir uns 10, aquella diferència d’edat, era descomunal.\nJo era feliç de pujar de paquet a una moto. Em sentia gran i guai. Tot va anar genial fins que vàrem arribar. Quan vaig baixar de la moto, sense voler, vaig tocar el tub d’escapament amb la cama nua.\nRecordo que la cremada em va fer molt dolor. Però què vaig fer? Dissimular!! Em sabia greu dir-li a l’amic de la meva germana el que m’havia passat i vaig acomiadar-me d’ell empassant-me les llàgrimes…\nAquest és un de tants exemples en què m’he trobat, callant. I tot i que amb els anys i l’esforç, he anat trencant barreres imposades, tinc el NO MOLESTAR gravat a la pell com la marca que em va deixar la moto.\nÉs evident que és necessari educar en el concepte de no molestar quan es viu en comunitat. Mostra una gran dosi d’empatia i civisme. Per posar petits exemples, de petita vivia en un sisè pis. Allà mai em deixaven fer grans salts o caminar amb sabates sorolloses, sempre teníem present la gent de sota. Si em movia molt a l’autobús o el tren, em posaven una mà a l’esquena o al genoll perquè m’aturés acompanyat de “no molestis a la senyora”.\nFins aquí, tot correcte, s’ha de tenir en compte a les altres persones per poder conviure d’una manera harmònica.\nPerò aquests NO MOLESTIS també s’expressaven en molts moments en què l’única cosa que estava passant era l’expressió d’una opinió o d’una emoció i et feia sentir capada i avergonyida en situacions en què no hi havia justificació. Esclatar a riure sorollosa i espontàniament, emetre un so de sorpresa per algun esdeveniment emocionant i inesperat, un crit d’ira en un moment determinat portava l’exigència immediata d’aturar-lo per respecte a les persones que podia haver-hi a prop.\nValgui dir, que entenc que les emocions, per espontànies, poden generar un moment d’incomoditat a l’entorn i que les persones hem de treballar per portar l’emoció cap a la consciència i graduar la intensitat cap al lloc en què no es pugui fer mal a una mateixa ni a ningú altre.\nPerò quan el missatge que es rep cada vegada que aflora una emoció que per les altres persones està desmesurada, és la desaprovació, es va aprenent a no mostrar espontàniament el que se sent, reduint l’expressió de les nostres emocions, sobretot aquelles que “poden molestar”.\nJunt amb les emocions, les altres manifestacions que sovint ens han ensenyat que no són adequades, són les opinions, els criteris i els límits que necessitàvem posar a certes persones en certs moments.\nA casa, si deia que havia anat al meu cap per expressar-li que estava en desacord amb alguna cosa de la feina, el que m’aconsellaven era que callés. Que posar en risc la feina per “significar-se” no era gaire intel·ligent. T’inoculaven la por a opinar davant de persones que tenien més poder, acotar el cap i acceptar les normes. I en aquell moment, amb les feines que tenia amb vint anys, aquests grans empresaris que podien enfonsar la meva carrera eren, entre d’altres, els encarregats d’un bar en què treballava de cambrera, els pares i mares de nenes a qui hi feia un cangur, la propietària d’una llar d’infants que tenien una professora que no tractava a les criatures amb respecte…\nSi amb aquestes feines que bàsicament servien per descarregar a la meva mare de les despeses que jo generava i començar a agafar responsabilitats i entrar en el món de l’adultesa, començava a agafar por a opinar, podem imaginar com m’ha costat enfrontar-me als caps de feines que m’han importat molt i de les que en depenia el meu sou de dona independent.\nI el més fort de tot, és que també ens han capat la capacitat d’alçar la veu quan hem viscut situacions d’abús.\nA casa vàrem tenir un tiet llunyà que des de petita em generava molta incomoditat. Amb els anys, vaig anar descobrint-ne la causa. Hi havia alguna cosa en la seva manera d’abraçar, parlar i mirar-nos absolutament perversa. Un cop ho vaig explicar a casa, pensant que tothom fliparia. El xoc va ser quan la meva mare em va dir: “Ja. A mi m’ho ha fet tota la vida” i la meva àvia: “No li facis cas, és un poca-solta.” Ja en parlarem en una altra ocasió sobre la normalització dels abusos, però en relació al tema que estic tractant, quan li vaig comunicar a la meva mare que no volia que ell tornés a casa, em va renyar!! Em va dir que no la podia fer passar per allò i que havia de ser amable amb ell. Per aquí no vaig passar i després de moltes baralles, finalment ella va haver de triar. Però és increïble pensar que era més important no molestar a un abusador i generar tensió a la família, que protegir a les persones de casa i dóna‘ls-hi la seva veu.\nAquest NO MOLESTAR impregna totes les facetes de la nostra vida, aconseguint sinó silenciar-nos, abaixar prou el volum de la nostra veu perquè gairebé sigui imperceptible. Jo ho he fet en incomptables ocasions. Tenint sexe per exemple. M’ha costat molts anys verbalitzar el que volia, les meves preferències. Intentava ser prou òbvia perquè el company d’aquell moment, entengués sense massa esforç, per on havia de tirar. I en innumerables ocasions, s’ha finalitzat la trobada sexual amb 1 a 0 en el comptatge d’orgasmes, evidentment en desavantatge per a mi, sense que jo m’hagi atrevit a reivindicar-lo per “no molestar”.\nEn el terreny de les professions, m’he trobat amb moltes dones amb carreres llargues i perfils interessants, amb personalitat, intel·ligència, sensibilitat, que tenint-ho tot per ser agents de canvi, els hi ha costat molt fer una passa endavant, mostrar els seus projectes, les seves visions i reivindicar el seu espai en el món públic de les idees, les arts, la política…\nÉs un acte polític visibilitzar les nostres opinions. Per les que van obrir camí a cops de matxet i les que ens seguiran, donem-li valor i reivindiquem el nostre espai.\nAquí us deixo un fragment d’un llibre que m’agrada molt i que expressa molt bé com ens sentim quan el censor ja està a dins nostre. És de la Coral Herrera i es titula: “Dueña de mi amor. Mujeres contra la gran estafa romántica“. Diu el següent:\n“Activar la imaginación y nuestro poder creativo para ponernos a soñar, libres de la autocensura, de los miedos, de las inseguridades y los complejos. Hay una voz interior que llevamos todas dentro y que todo el tiempo nos hace creer que no podemos, que no valemos, que nos falta algo, que no damos la talla, que lo que hacemos está mal. Es una forma de autoboicotearnos y se cura cultivando la confianza en una misma, dándose ánimos, motivándonos y sacando fuerza de la lucha feminista y de todas las mujeres que se atrevieron a soñar y lo intentaron.”\nEns hem de convèncer d’una vegada per totes, que opinar, no és molestar i en tot cas, si molesta a algú, segurament és que alguna cosa estem fent bé!\ncoaching feminista, no molestar, silenciades


PERSPECTIVA. ROTGANS, HENK. 9788432971334 La Llar del Llibre


Lloret Turisme assisteix aquesta setmana a la conferència internacional i\nLloret Turisme assisteix aquesta setmana a la conferència internacional i a l’assemblea general d’European Cities Marketing\n14 de Juny de 2018 Lloret Turisme\nLa trobada té lloc a la ciutat sueca de Mälmo, on durant tres dies es debat sobre diferents qüestions relacionades amb la gestió turística de les ciutats i els reptes de futur que les entitats de promoció turística afronten\nLloret Turisme, en representació de la ciutat de Lloret de Mar, assisteix aquesta setmana a la conferència internacional i a l’assemblea general d’European Cities Marketing (ECM), que té lloc a la ciutat sueca de Malmö del 13 al 16 de juny.\nEn un context en què durant els últims 50 anys s’ha multiplicat per deu la quantitat de persones que viatgen ─fins al punt que aquest any 2018 s’espera que hi hagi un bilió de turistes al món─, totes les ciutats han de replantejar-se la seva relació amb el turisme. Si fins ara l’èxit s’havia basat en el volum de pernoctacions que assolien les destinacions, els canvis socials i econòmics dels últims anys requereixen reinterpretar els resultats i buscar una nova relació que permeti establir de quina manera el turisme pot ajudar a les ciutats.\nEn aquesta trobada anual d’ECM, s’uneixen dues activitats. Per una banda l’assemblea general d’ECM, que va tenir lloc ahir a la tarda i durant la qual es van presentar i aprovar diferents propostes relacionades amb la gestió interna de ECM. Avui i demà, el programa s’omple de ponències, debats i tallers que permeten als assistents compartir coneixements, rebre inspiració i tenir l’oportunitat de posar-se en contacte amb altres professionals de ciutats amb qui es comparteixen objectius comuns.\nPel que fa als assistents de Catalunya, s’han desplaçat fins a Malmö representants de Barcelona, Girona i altres ciutats de l’Estat espanyol com Benidorm, València, Bilbao, Madrid, Sant Sebastià, Sevilla i Saragossa.\nEn paraules d’Elizabeth Keegan, gerent de Lloret Turisme: “Participar en aquesta trobada ens permet formar-nos i compartir experiències amb altres ciutats europees amb les quals compartim reptes i objectius. Com a novetat i fora de programa, s’ha dut a terme una reunió entre les ciutats espanyoles que formen part d’ECM per compartir dades i processos d’obtenció d’aquestes i poder establir tendències i possibles models de col·laboració per als propers mesos”.\nEuropean Cities Marketing és una organització sense ànim de lucre que té com a objectiu la millora de la competitivitat de les principals ciutats d’Europa proporcionant una plataforma per als professionals de MICE, turisme vacacional i màrqueting on intercanviar coneixements i millors pràctiques, i ampliar la seva xarxa de contactes. ECM promociona i connecta els interessos dels membres de més de 100 de les principals ciutats de 36 països.\nLloret de Mar va entrar a formar-ne part el 2015. La propera activitat prevista és l’ECM Summer School, que tindrà lloc a Tessalònica a finals del mes d’agost i on assistirà el Lloret Convention Bureau.


Cuidem Cabanyal-Canyamelar recull i presenta 450 al·legacions de veïns al PEC - TU PORTAVOZ\nAl.legacions Cuidem Cabanyal-Canyamelar PEC\nCuidem Cabanyal-Canyamelar recull i presenta 450 al·legacions de veïns al PEC\njulio 4, 2020 LaVeudelPoble\t0 comentarios\nCuidem el Cabanyal-Canyamelar ha recollit i presentat ahir i hui a diferents registres municipals els escrits d’al·legacions de més de 450 veïns i veïnes que han signat les 17 al·legacions de caràcter general a la segona exposició pública del Pla Especial del Cabanyal-Canyamelar (PEC), elaborades per aquesta associació veïnal amb l’ajuda tècnica de la cooperativa El Rogle.\nValència, 3 de juliol de 2020.- Més de 450 escrits d’al·legacions a la segona exposició pública del PEC signats per veïns i veïnes del barri del Cabanyal-Canyamelar-Cap de França s’han recollit i presentat a diferents registres municipals en poc més de 48 hores abans que es tancara el termini de presentació hui, 3 de juliol. D’altres han presentat les seues al·legacions via telemàtica. Una gran quantitat en molt poc temps que fa dubtar de les recents afirmacions de l’edil de Desenvolupament Urbà Sandra Gómez sobre el suposat alt nivell de “consens” de què gaudiria entre el veïnat aquest PEC modificat.\nCuidem ha mostrat la seua satisfacció per la resposta veïnal participativa malgrat els entrebancs ja denunciats repetidament per Cuidem: aprovació de les modificacions i exposició pública de només 20 dies durant una situació d’Estat d’Alarma, commoció social per la pandèmia i restriccions de tipus sanitari, que tot plegat limiten la capacitat d’organització i reunió per informar al veïnat del barri de les implicacions del PEC que es presenta, restriccions i saturació dels registres municipals només accessibles amb cita prèvia, i fins i tot incompliments del que s’anuncià al mateix DOGV quant a l’exposició pública del planejament urbanístic, que establia que una còpia impresa dels documents que formen el PEC modificat estaria a disposició per a consulta a l’Oficina d’Informació Urbanística del Servei de Planejament, a l’edifici de Tabacalera. Cuidem ha pogut comprovar al llarg de tot el període que la sala no ha estat oberta al públic en cap moment, ni s’ha traslladat al barri del Cabanyal-Canyamelar una còpia per fer-la més accessible al veïnat del barri. Cuidem continua considerant inacceptable l’opacitat de l’Ajuntament en la tramitació del PEC, sobretot per la manca de resposta formal, raonada i particular (a la que està obligada l’administració pública) per part de l’Ajuntament de València als vora 1200 escrits d’al·legacions presentats per veïns i veïnes en el primer període d’exposició pública en abril de 2019. Una irregularitat que continua fins al dia d’hui: les persones al·legants només han rebut un avís del nou període d’exposició pública, en molts casos quan aquest període estava a punt d’acabar.\nAquests veïns i veïnes han fet seu l’escrit de 17 al·legacions de caràcter social, urbanístic, mediambiental i feminista que qüestionen aspectes centrals del planejament municipal, que ha elaborat Cuidem Cabanyal-Canyamelar amb l’assessoria de la cooperativa d’advocacia, mediació i recerca El Rogle. Aquestes 17 al·legacions qüestionen aspectes centrals del planejament municipals per al barri, reclamen reformular-lo de manera autènticament participativa, qüestionen la necessitat de vivenda nova tenint en compte el gran nombre de vivendes buides al barri (2750 entre privades i públiques, més d’un 20% del total segons algunes estimacions), demanen prioritzar la regeneració, rehabilitació i reconstrucció abans que la nova construcció, reclamen el barri com a una unitat social i arquitectònica que arriba fins a la mar, i rebutgen per tant dividir el barri per la seua façana marítima i abocar-la a la indústria hotelera i turística, demanen una limitació real al 5% i no un simple indicador de la vivenda turística, la limitació màxima a tres altures a tot l’àmbit del PEC, i l’eliminació del planejament del projecte d’hotel de 15 altures més centre comercial, entre altres qüestions.\nCuidem insisteix en demanar que l’Ajuntament no venga al negoci turístic la façana marítima del barri i es faça càrrec del cost de pla urbanístic com a forma de saldar el “deute històric” que té amb el barri del Cabanyal per anys de polítiques de destrucció i abandonament.\nL’associació veïnal considera molt perilloses les presses per aprovar un planejament urbà que marcarà la vida del barri del Cabanyal-Canyamelar durant els pròxims trenta anys, i demana que es torni a obrir la participació del barri en la seua modificació, donat que és pràcticament impossible que torne l’anterior planejament, el PEPRI i la seua prolongació de la Av. Blasco Ibáñez, ja mort i soterrat social, jurídica i políticament, abandonat fins i tot pels seus anterior valedors.\nSíntesi de les 17 al·legacions presentades\nMenyspreu al veïnat: han quedat sense resposta el document de 14 al·legacions presentades en abril de 2019.\nImprevisió sanitària: no hi ha previsió de què dotacions sanitàries es necessitaran per a atendre un augment de població d’entre 6500 i vora 9000 persones.\nOficina de gestió de proximitat del Pla: ni definida ni obligatòria.\nZones verdes adulterades: el Pla inclou vora 126 mil m2 que no són zones verdes sinó elements viaris (rotondes grans, encreuaments), “carrers de coexistència” de vehicles de residents i persones o el Passeig Marítim, amb majoria de paviment dur no permeable.\nTuristificació: el percentatge màxim d’apartaments turístics per illa d’edifics hauria de ser un límit d’obligat complimenti no només un “indicador” de saturació. A més, s’hauria de baixar al 5%, tenint en compte que a Ciutat Vella, amb un 9%, ja és zona turísticament saturada\nExcés de nova construcció, per a qui?: el PEC planteja 1102 vivendes noves i no prioritza ni la rehabilitació ni la mobilització del gran parc públic buit ja existent, quan són dos prioritats de l’ordenament urbanístic segons la pròpia llei de la Generalitat i el propi Pla Estratègic d’Habitatge de València. Reclamem un estudi de l’habitatge buit existent.\nAprenentatges en temps de COVID-19: Calen més peatonalitzacions, veritables zones verdes, criteris arquitectònics que permeten la ventilació…\nNo a l’Hotel: directament, vulnera amb les seues altures tant l’entorn com la Llei de Costes, a més de proposar-se com a “hito” de tot el barri un establiment de turisme massiu i lucre privat. Equipaments públics insuficients i adulterats: la gran majoria són d’ús privatiu (aparcaments en altura i vivendes “dotacionals” que admeten negocis en els baixos i primeres plantes), o directament no es defineixen.\nMancança i inadequació d’equipaments públics.\nParticipació: no s’han respectat les conclusions dels tallers participatius previs ni es va fer cap altra reunió oberta des de la presentació del Document inicial estratègic Comitè de seguiment del PEC: el volem obligatori, amb una freqüència de reunió major que bianual i on els veïns que habiten i consumeixen en el barri pesen més que la iniciativa privada i lucrativa dels hostalers Consell Social de la Ciutat: volem un informe d’aquest òrgan que representa les associacions de la ciutat, en compliment de les seues funcions\nUrbanisme de gènere: volem que es desenvolupen més les mesures que facen més segur l’espai públic per a les dones.\nComitè de seguiment del PEC: el volem obligatori, amb una freqüència de reunió major que bianual i on els veïns que habiten i consumeixen en el barri pesen més que la iniciativa privada i lucrativa dels hostalers.\nConsell Social de la Ciutat: volem un informe d’aquest òrgan que representa les associacions de la ciutat, en compliment de les seues funcions.\nExcés d’altures: volem un màxim de 3 a tot el barri, i no només a la zona BIC i rebutgem que arriben a 6 en huit noves edificacions i a 4 en altres tres, a més de les 15 de l’hotel.\nMés peatonalització: amb la creació de tres grans “superilles” (Supermanzanas), una per cadascú dels tres barris, de manera que el trànsit rode sobretot en els seus carrer exteriors.\nMesures específiques per al Cap de França: punts concrets de la UE Remunta i la UE Doctor Lluch.\nProjecte Cabanyal-Horta: Donem suport a les al·legacions d’aquest col·lectiu en demanda del respecte a la integralitat en el seu emplaçament actual d’aquesta zona verda i de trobada amb 5 anys de treball ciutadà per a tot el barri.\nText complet de l’escrit de segones al·legacions al PEC promogut per Cuidem:\n← Carta oberta a Felip VI d’Espanya.\nPodem celebra su primer Consejo Ciudadano tras la elección de Pilar Lima como Coordinadora Autonómica →\nTALL VEU – Aitana Mas – Fugida Rei Emèrit – Pacte Reconstrucció


COPIB | CURS EN LÍNIA: La postvenció en conducta suïcida: estratègies, dol i associacionisme\nCURS EN LÍNIA: La postvenció en conducta suïcida: estratègies, dol i associacionisme\n- Introduir el concepte de postvenció de la conducta suïcida en el sentit més ampli, i formar als professionals que tenguin interès en poder aprofundir i/o complementar les seves intervencions terapèutiques.\n- Formar als professionals interessats en aprofundir i comprendre el procés de dol per suïcidi.\n- Fomentar la reflexió sobre la medicalització dels dols complicats.\n- Informar sobre les activitats de les associacions de supervivents, aportant informació de les associacions que actualment estan actives i el seu paper en la prevenció de la conducta suïcida\n- Reflexionar sobre les estratègies implantades, les dificultats dels i de les professionals de la psicologia en aquest sentit i les dificultats de les famílies.\nPonent MARIA FRANCISCA MORELL GARCIA\nPsicòloga (col·legiada B-02957); psicòloga general sanitària; fundadora i presidenta de l’associació AFASIB, familiars i amics supervivents per suïcidi.\nCol·legiats/des COPIB i altres COPS 28€\nCol·legiats/des integrants de Grups de Treball del COPIB 20€\nPreu 28 € - Col·legiats/des COPIB i altres COPS 40 € - Col·legiats/des associats/des de COPs a nivell internacional 20 € - Col·legiats/des integrants de Grups de Treball del COPIB 15 € - Col·legiats/des en atur i col·legiats/des jubilats/des 10 € - Estudiants psicologia. Màster PGS i altres màsters universitaris homologats de Psicologia 5 € - Estudiants pre-col·legiats 50 € - Altres professionals


Bany de sonoritats franceses - Revista Musical Catalana\nBany de sonoritats franceses\nPALAU 100. Royal Philharmonic Orchestra. Orfeó Català. Cor de Cambra del Palau. Nicole Cabell, soprano. Dir.: Charles Dutoit. Poulenc: Gloria. Ravel: Daphnis et Chloé. PALAU DE LA MÚSICA. 4 D’ABRIL DE 2014.\nAmb només sis dies de diferència, la ciutat de Barcelona ha tingut dos concerts formidables, tots dos del cicle Palau 100, que per uns instants ens han fet viure a la divisió d’honor musical a nivell europeu. Charles Dutoit ha dirigit el seu flamant “Fórmula 1”, la Royal Philharmonic londinenca, i Dudamel s’ha exhibit amb la colossal Simfònica de la Ràdio Bavaresa, dos instruments estratosfèrics que, més enllà dels moments de “nirvana” musical que ens han fet viure, també ens han recordat la crua realitat musical autòctona. Una feliç coincidència de concerts que ara per ara no passa de ser un miratge enmig de la mediocritat que està infectant el nostre món musical, víctima de la migradesa de mitjans, però també de l’enquistament de les propostes, de la falta d’imaginació, de la fuga de talents i de l’anèmia qualitativa endèmica que pateix la nostra flota musical: ara mateix no tenim ni una sola formació (i encara menys una batuta) que s’acosti al nivell d’aquests cuirassats orquestrals.\nI com que tampoc no s’espera cap millorament substancial de la situació a curt termini (aquestes coses s’han de coure a foc lent, i requereixen temps, inversió i responsables lúcids), doncs ens consolarem amb les joies que ens van portant cicles com Palau 100, que ja ens ha avançat que continuarà estimulant els melòmans d’aquestes latituds la temporada que ve amb una programació, si és possible, encara millor que l’actual. I no puc evitar pensar en la càustica sentència de Miguel de Unamuno: “!Que inventen ellos!”\nTanmateix, no podem negligir la meritòria i significativa aportació autòctona al concert que comentem, el primer dels dos esmentats, amb les veus de l’Orfeó Català i del Cor de Cambra del Palau, que es van unir a la Royal Philarmonic Orchestra per oferir dos grans retaules simfonicocorals d’autors francesos del segle passat. A la primera part, hi va sonar el Gloria de Francis Poulenc, una obra amarada de cap a peus d’aquella ironia particular i subtil, entre surrealista i naïf, tan pròpia del compositor parisenc, que l’impulsa a trastocar ritmes, alterar prosòdies, a jugar amb els timbres de l’orquestra i fer-ne còmplices les veus, i que ens fa dubtar fins i tot de l’esperit devocional i de la religiositat, tant de l’obra com del seu autor. Una obra, no obstant això, brillant i vigorosa, sorprenent i agradable, que atorga un marcat protagonisme al cor i a la soprano solista, i intervencions de certa exigència a diversos instruments de l’orquestra. Els cors del Palau van cantar amb eficàcia, amatents al gest precís –i un pèl mecànic– de Charles Dutoit (un veterà de setanta-set anys en plena forma) i ben equilibrats amb el so que demanava a l’orquestra, contingut però elèctric. La soprano Nicole Cabell va mostrar una veu sinuosa, elàstica, de timbre càlid però poc connectada amb la versió proposada per Dutoit, que tampoc no la guiava gaire (un divorci explicitat des del primer minut del concert, quan Dutoit es va oblidar d’acompanyar la soprano en sortir a l’escenari).\nL’orquestra va créixer substancialment a la segona part, en els paisatges acolorits i les sonoritats seductores que Ravel aboca al poema coreogràfic Daphnis et Chloé, en la seva versió íntegra d’una hora de durada. Aquí el cor és tractat com un instrument més, amb efectes sonors i vocalitzacions discretes però significatives que aporten un timbre oníric molt evocador. Dutoit va agafar les regnes amb més força i l’orquestra, aleshores amb un major marge de lluïment, es va sentir més còmoda i ens va mostrar tot el seu arsenal sonor, amb solistes de gran categoria, una homogeneïtat de seccions admirable, un ampli ventall dinàmic i una enorme flexibilitat rítmica. Tant l’obra de Ravel com la versió de Dutoit van ser un regal per als sentits.


Audiòfon Bernafon Leox - El Blog Social d'Audio[Packs]\nAudiòfon Bernafon Leox\nLeox és el primer audiòfon amb modalitat Super Power (pila 13) i Ultra Power (pila 675) amb True Power Processing per a pèrdues auditives severes i profundes.\nEquipat amb una potència d’amplificació excepcional i un fort conjunt de característiques, ofereix una percepció del so el més pròxima possible a la realitat, permetent una major intel·ligibilitat de la parla i confort tant en situacions de soroll com en silenci.\nLa tecnologia True Environment Processing és el tractament de Bernafon davant els sons veritables en temps real.\nEn situacions de silenci, en soroll o en qualsevol punt intermedi, els audiòfons haver de ser més que dispositius d’amplificació. Han de reaccionar a l’entorn on es trobi l’usuari per a proporcionar-li una percepció precisa i clara dels sons al seu voltant.\nLeox es connecta fàcilment al món dels dispositius digitals d’àudio. Amb accessoris intermediaris (SoundClip-A, TV-A i/o RC-A) o transmissió directa a cau d’orella.\nEls audiòfons de Bernafon permeten la connectivitat a una gamma de fonts de so. Gràcies a l’aplicació intuïtiva EasyControl-A, pot monitorar i controlar els audiòfons Leox amb solo unes pulsacions en el telèfon intel·ligent de manera senzilla.\nPost següent\tNou catàleg de prestacions CatSalut


'El redescobriment del dret Romà-Justinianeu a Bolonya i la seva difusió a occident' per Max Turull | UBtv\n'El redescobriment del dret Romà-Justinianeu a Bolonya i la seva difusió a occident' per Max Turull\npublished: 13 Oct 2010 |\nIntervenció 'El redescobriment del dret Romà-Justinianeu a Bolonya i la seva difusió a occident' per Max Turull, professor de la Facultat de Dret, membre de l'Institut de Recerca en Cultures Medievals (IRCVM).\nAquest acte inaugural està organitzat per l'Institut de Recerca en Cultures Medievals (IRCVM) i el Màster en Cultures Medievals i te lloc a l'Aula Capella de la Universitat de Barcelona el 13 d'octubre de 2010.\nSi heu detectat algún error a aquest vídeo ens ho podeu notificar al correu mencionant l'identificador del vídeo: 51876\ncollection Jornades de Cultures Medievals (4es: 2010) (6 videos)\nTagsActsHistoryArts and HumanitiesTeaching and ResearchUniversitat de BarcelonaFaculty of Geography and Historydret romàImperi bizantíTurull i Rubinat, MaxIRCUM-Medieval culturesJustinià I, emperador bizantí, 482-565\nDebat de la Taula Rodona: 'La fascinació per l'Orient a l'època medieval'13 oct 2010\n'La fascinació per l'Orient a l'època medieval' per Ernest Emili Marcos13 oct 2010\n'La fascinació per l'Orient a l'època medieval' per Andreu Grau13 oct 2010\n'La fascinació per l'Orient a l'època medieval' per Antoni Conejo13 oct 2010\nInauguració de curs 2010-11 del Màster en Cultures Medievals13 oct 2010\nCap a un nou Orient Mitjà? Reptes i oportunitats per a la pau. Conferència Inaugural: Georges Corm5 may 2015


Gran Via de Carles III - Mapa Barcelona + Sostenible\nS'anomena Ronda del Mig a la via ràpida que recorre la ciutat de Barcelona per l'interior de la ciutat, a diferència de la Ronda del Litoral i la Ronda de Dalt, que la recorren per la perifèria. Originalment rebia el nom de "Primer Cinturó de Ronda"\nFou planificada inicialment en el pla d'enllaços de Barcelona de 1907, obra de l'urbanista tolosà Léon Jaussely, si bé la seva execució, amb modificacions importants, ses va allargar gairebé tot el segle XX.\nEn la planificació de l'Ajuntament a la dècada de 1970, es preveia la seva continuïtat des del Guinardó, on finalitza actualment, fins al mar, passant per la Sagrera i l'actual Rambla Prim.\nLa ronda està parcialment soterrada entre la plaça d'Ildefons Cerdà fins a la cruïlla amb Via Augusta, tram que es pot recórrer sense parar a cap semàfor, a més d'un petit tram entre Travessera de Dalt i Ronda del Guinardó (entre el Carrer de l'Escorial i la Plaça d'Alfons X el Savi, confluència dels carrers de Pi i Margall, i de Praga). A més, la ronda disposa de pas subterrani sota l'avinguda Diagonal i a plaça de Lesseps.\nLa vegetació sobre els trams soterrats consta de diferents espècies arbòries com fals pebrer (Schinus molle), tipuanes (Tipuana tipu), xicandres (Jacaranda mimossifolia), lledoners (Celtis australis), washingtònies (Washingtonia robusta i W. filifera), datiler (Phoenix dactylifera), etc.\nUn pulmó verd a Les Corts