Buddy, turisme accessible per a tothom\nLa startup desenvolupa un sistema d'informació i assistència per als turistes amb diversitat funcional\nper Judit Pellicer Barcelona. 09 de juliol de 2020 05:25\nFabian Krämer, fundador de Buddy, i la seva amiga Verena | Cedida\nA l'hora de viatjar tenim en compte molts factors, si ens hem de vacunar, si hem de dur una polsera que especifiqui que som al·lèrgics a la penicil·lina o localitzar els centres mèdics en cas d'emergència. Tot plegat són precaucions però hi ha algunes que podem fer amb més o menys celeritat, però aquestes s'eternitzen quan necessites preparar-te pel viatge en un món que no et té en compte. Parlem de les persones amb diversitat funcional, les quals quan viatgen es troben amb tota mena de barreres. Buddy, una startup amb seu a Barcelona Activa, ha nascut per facilitar-los les coses.\nEn Fabian Krämer és el fundador de Buddy i fa 5 anys que viu a Barcelona on una de les seves millors amigues, la Verena, el visita entre 5 i 6 cops a l'any. Tant en Fabian com la Verena són uns enamorats de la ciutat comtal, però aquesta acull millor al primer que a la segona. La Verena té una discapacitat des del seu naixement i necessita anar amb cadira de rodes elèctrica. "Més enllà dels problemes als avions o d'accés també vam veure com no sabíem a qui trucar si la cadira tenia una avaria, per exemple", recorda Krämer. Facilitar l'accés a la informació i els serveis que cobreixin les necessitats dels viatgers amb diversitat funcional és la base d'aquesta app.\nEn qualsevol moment, per qualsevol necessitat\n"Amb la nostra app es pot veure la disponibilitat de tota mena de serveis que poden ser d'utilitat durant la seva estada a Barcelona", resumeix el fundador. A Buddy trobarem un ample ventall de serveis que engloben des d'ortopèdia o traumatologia, fins a mecànics. Tots ells situats en el mapa de la ciutat. L'app ha començat centrant la seva oferta en tres serveis: assistència tècnica, farmàcia i individual. Aquesta darrera permet sol·licitar serveis de transfer o acompanyament que, com el seu creador remarca, són especialment interessants per a la gent gran.\nEl creador explica que "quan obres l'aplicació aquesta et pregunta quina mena de discapacitat tens: mobilitat, visual, sonora, cognitiva o de la parla, i en funció de la resposta l'app adapta el seu format"\nPot semblar obvi remarcar que l'aplicació de Buddy s'ha dissenyat per ser una aplicació accessible i manejable per les persones amb diversitat funcional, però l'app es diferencia per la seva capacitat per adaptar-se a les necessitats dels seus usuaris. "Quan obres l'aplicació aquesta et pregunta quina mena de discapacitat tens: mobilitat, visual, sonora, cognitiva o de la parla, en funció de la resposta l'app adapta el seu format", explica Krämer.\nLes empreses que apareixen en el mapa de Buddy són aquelles que s'han registrat a l'aplicació, elles paguen una comissió a l'aplicació per cada client que aconsegueixen per Buddy. Mentre els usuaris tenen accés gratuït a l'app, amb opció de fer-se un compte premium que els permet personalitzar i ampliar els serveis de Buddy.\nKrämer: "No vull motivar a la gent que ve aquests dies, és molt d'hora, prefereixo que sortim al mercat quan tot estigui més estabilitzat"\nUn futur marcat per la Covid-19\nBuddy es trobava en fase de prova i escalfant motors per sortir al mercat de forma definitiva aquest estiu, però com ja és habitual el coronavirus ha canviat els plans de la startup. Si bé les restriccions per viatjar s'han relaxat el seu creador prefereix anar amb peus de plom. "No vull motivar a la gent que ve aquests dies, és molt d'hora, prefereixo que sortim al mercat quan tot estigui més estabilitzat", explica Krämer.\nAixí doncs l'emprenedor vol aprofitar aquest temps per seguir polint la seva aplicació, la qual per ara es limitarà a la ciutat de Barcelona. "Per ara ens centrarem en Barcelona, volem consolidar-nos a la ciutat i, més endavant, ja veurem", exposa amb cautela Fabian Krämer.\nUna idea, una empresa Turisme


dins una capseta de cartró: Cap al congrés de l'AIEO\nPublicat per carme a 14:04\nSeràs pas tan luenh dau monde occitan, perque i aura totjorn un occitan per te legir, per t'escriure. Te laissarem pas :o)\n29 d’agost de 2008, a les 22:47\nès un solelh! :*\n30 d’agost de 2008, a les 16:40


Qüestions puntuals de llengua: aureola\n"[DAg. cita un ex. d'aureola del Llibre de les dones d'Eiximenis: allí no és cert com l'accentuava l'autor, [...] però en el Spill de JRoig el mot apareix en rima amb escola, accentuat en o: "bé merexqué / per semblant scola, / donchs, l'aureola / dels preycadós" (v. 11876); així accentuen també JVerdaguer (Canigó XI "de poble en poble quan pels aires vola, / estrella de claríssima aureola") i JAlcover, i Massó Torrents en la seva prosa [...]; Fabra en el Dicc. Ortogr. tot i reconèixer que es diu habitualment aureola, prefereix aurèola amb l'accentuació llatina en aquest mot savi, i això és la forma que adopta en el seu Dicc. Gen.],11 [...]." (VI, 83b38-53)\n"11 DAcEsp. escriu el mot amb dues accentuacions com a -ola i -èola." (VI, 85a30-31)


Arquitectura | MD Creative Lab | Arquitectura i Disseny\narquitecturaArc. Maria Duborkina2020-06-11T08:19:37+02:00\nPERFECCIÓ DE L’EDIFICI\nPer dur a terme un projecte realitzem estudis en profunditat graduals, reflexionant sobre el significat de la intervenció que pretenem fer. Es posa èmfasi en l'objecte que revisarem i en l'empremta que el projecte deixarà a la zona.\nSom experts professionals\nDisseny arquitectònic: del concepte al detall per a clients privats i socis comercials\nDisseny segons necessitats i instal·lacions individuals\nRestauració d’antics edificis i cases rurals\nRestyling: per donar un nou aspecte a l'espai habitable dins i fora amb uns quants ajustaments, però específics\nAssessorament especialista: ajuda professional sobre què cal tenir en compte per evitar molts problemes arquitectònics en la difícil tasca de reestructuració d'apartaments i cases\nIgor París, Revisió de Google


Les cites de diumenge a la Selva del Camp i Sant Pere i Sant Pau centren l'activitat castellera del Camp de Tarragona. També hi haurà castells a Cambrils i Vila-seca\nDissabte, en motiu de la Fira Multisectorial de Cambrils, els Xiquets de Cambrils actuaran a casa seva acompanyats dels Torraires de Montblanc. Els cambrilencs, que van carregar el primer 2de6 la setmana passada a Tarragona, volen repetir aquesta construcció i completar-la per primer cop aquest any. També podrien portar el 5de6 i alguna altra construcció de 6 amb el pilar al mig. Els Torraires de Montblanc també portaran 3 construccions de 6 pisos a Cambrils.\nFitxa de la diada: Diada de la Fira Multisectorial a Cambrils.\nAmb les colles: Torraires de Montblanc i Xiquets de Cambrils.\nDia, hora i lloc: Dissabte, 6 de juny, a les 17 h. Passeig Sant Joan Baptista la Salle, Cambrils.\nInterès: Construccions de 6 pisos per part de les dues colles participants.\nEls Xiquets de Vila-seca celebren el primer aniversari del seu bateig en aquesta segona etapa de la colla refundada fa 2 anys i ho faran acompanyats dels Xics Caleros i dels Xiqüelos i Xiqüeles del Delta. Totes 3 colles segueixen amb el rodatge de castells de 6 pisos amb la intenció de fer el salt als castells de 7 pisos al llarg d'aquesta temporada. Podríem veure construccions com el 2de6 dels Xiquets de Vila-seca, el 5de6 dels Xics Caleros o castells amb el pilar dels Xiqüelos i Xiqüeles del Delta.\nFitxa de la diada: Aniversari del bateig dels Xiquets de Vila-seca.\nAmb les colles: Xics Caleros, Xiqüelos i Xiqüeles del Delta i Xiquets de Vila-seca.\nDia, hora i lloc: Diumenge, 7 de juny, a les 12 h. Plaça de l'estudi, Vila-seca.\nInterès: Construccions de 6 pisos per part de les tres colles participants.\nUna de les grans diades d'aquest cap de setmana es celebra al local dels Castellers de Sant Pere i Sant Pau. Els tarragonins, que estaran acompanyats dels Brivalls de Cornudella i la Colla Joves Xiquets de Valls, han protagonitzat un inici de temporada espectacular, descarregant el 2de7, castell límit per la colla, a l'abril i completant altres castells de 7 i mig com el 5de7 o el 3de7 amb el pilar. Aquest diumenge volen estrenar el 7de7, castell important pels de la camisa verda. Els Brivalls de Cornudella també porten un bon rodatge de la gamma alta de castells de 6 i a Sant Pere i Sant Pau volen fer una passa més portant el primer castell de 7 de la temporada en forma de 4de7. Recordem que aquest castell és, juntament amb el 3de7, el sostre de la colla prioratenca. També portaran el 2de6 i alguna altra construcció de 6 i mig. La Colla Joves dels Xiquets de Valls portaran castells de 8, amb la possibilitat de veure alguna construcció de 8 i mig, com el 2de8 amb folre o el 5de8.\nFitxa de la diada: Diada del local de Sant Pere i Sant Pau.\nAmb les colles: Brivalls de Cornudella, Castellers de Sant Pere i Sant Pau i Colla Joves Xiquets de Valls.\nDia, hora i lloc: Diumenge, 7 de juny, a les 12:30 h. Sant Pere i Sant Pau, Tarragona.\nInterès: Construccions de 6, 7 i 8 pisos, amb les possibles millors actuacions de la temporada fins al moment de les colles participants.\nL'altra gran diada del cap de setmana serà diumenge a la tarda a la festa major de la Selva del Camp, amb els Xiquets de Reus, la Colla Vella dels Xiquets de Valls i els Xiquets de Tarragona.\nDesprés del viatge a Algemesí, els Xiquets de Reus tornen a afrontar una diada ben marcada al seu calendari del primer tram de temporada i com a prèvia de la diada de Sant Pere, que arribarà d'aquí 15 dies. Així doncs, els d'Oriol Ciurana i Jordi Guarque volen tornar a portar castells de 8 a plaça, després de la petita passa enrere de la diada del Pallol. La intenció dels del carrer Rosich és tornar a portar el 3de8 a la Selva i acompanyar-lo del primer 2de7 de la temporada, que ja han descarregat en diverses ocasions al pati d'assaig. Tampoc es descarta poder veure el primer carro gros avellana de la temporada. Un castell que, de portar-se a plaça, completaria la primera clàssica de 8 de la temporada dels Xiquets.\nLa Colla Vella arriba a la Selva amb un bon bagatge de castells de 8 i mig. Diumenge podria estrenar el 5de8, castell que encara no ha vist la llum aquest any així com la possibilitat de veure el primer castell de 9 rosat de la temporada, que molt probablement seria en forma de 3de9 amb folre.\nEls Xiquets de Tarragona voldran tornar a portar la tripleta de 8 que ja han descarregat en dues ocasions aquesta temporada i repetir el pilar de 6 que van descarregar a la plaça de l'Oli el passat mes de maig.\nFitxa de la diada: Festa Major de la Selva del Camp.\nDia, hora i lloc: Diumenge, 7 de juny, a les 18 h. Plaça de l'Ajuntament, la Selva del Camp.\nInterès: Construccions de 8 pisos de les tres colles participants, amb la possibilitat de veure algun castell de 9.


Més de 5.400 termes al nou «Multidiccionari» de la Xarxa Vives - Xarxa Vives d'Universitats\nCastelló de la Plana, Barcelona, Palma.-22/06/2015.- El TERMCAT publica dins la seua col·lecció de diccionaris en línia el Multidiccionari de la Xarxa Vives d’Universitats. Aquest producte és fruit del treball col·laboratiu d’ambdues institucions, amb la voluntat de difondre en línia i de manera unitària els lèxics elaborats pel Grup de Treball de Terminologia i Nomenclatura, integrat per diversos serveis lingüístics universitaris, de la Comissió de Llengua de la Xarxa Vives d’Universitats. Aquesta nova interfície de consulta facilitarà, també, d’ara endavant, la gestió i l’actualització d’aquestes dades terminològiques.\nEs pot accedir al diccionari des de la col·lecció Diccionaris en Línia (apartat “Diccionaris allotjats”) del web del TERMCAT, que recull més de 90 repertoris terminològics d’àmbits especialitzats, i també des del portal de la Xarxa Vives d’Universitats.\nTags:multidiccionari, termcat, xarxa vives


Спампаваць 132.3 Kb.\nПамер 132.3 Kb.\nDenominació de l’obra:\nCONDICIONAMENT D’ACCESSOS, ACABATS INTERIORS I CONSTRUCCIÓ DE SERVEIS EN L’EDIFICI D’EQUIPAMENTS.\nEn lletra: Noranta tres mil tres cents noranta dos euros amb vuitanta dos cèntims d’euro.\nEn número: 93.392,82 euros\nAquest preu no inclou l’Impost sobre el valor afegit (IVA).\nPLEC DE CLÀUSULES ADMINISTRATIVES PARTICULARS QUE REGEIXEN LA LICITACIÓ, MITJANÇANT EL PROCEDIMENT NEGOCIAT SENSE PUBLICITAT PER A L’ADJUDICACIÓ DEL CONTRACTE D’OBRES ORDINÀRIES SEGÜENT: CONDICIONAMENT D’ACCESSOS, ACABATS INTERIORS I CONSTRUCCIÓ DE SERVEIS EN L’EDIFICI D’EQUIPAMENTS.\n1.- OBJECTE DEL CONTRACTE I PROCEDIMENT ADJUDICACIÓ\n1.1.- L’objecte d’aquest plec és la regulació de la licitació per a la contractació administrativa de les obres ordinàries: CONDICIONAMENT D’ACCESSOS, ACABATS INTERIORS I CONSTRUCCIÓ DE SERVEIS EN L’EDIFICI D’EQUIPAMENTS.\n1.2.- El contracte s’adjudicarà pel procediment negociat sense publicitat al estar inclòs dins el supòsit de l’article 155 d) en relació amb l’article 161.2 de la LCSP, i el seu pressupost base de licitació, exclòs l’Impost sobre el Valor Afegit, no supera el límit dels 200.000 €.\nTramitació: Urgent, a la que es refereix els articles 96 i 28 de la LCSP a efectes de reducció de terminis.\n2.- NECESSITAS ADMINISTRATIVES A SATISFER AMB EL CONTRACTE\n2.1 Mitjançant la execució del contracte a que es refereix aquest plec de clàusules administratives particulars es satisfà la següent necessitat: Adequació de la planta primera i accessos en edifici d’equipaments, completant les instal·lacions existents del Consultori municipal amb el servei de CDIAP.\n3.- REGIM JURÍDIC DEL CONTRACTE I DOCUMENTACIÓ QUE TE CARÀCTER CONTRACTUAL\n3.1.- La contractació se regularà por allò establert en aquests Plecs de clàusules Administratives particulars que constitueixen la llei del contracte.\n3.2.- Per tot allò que no prevegin els esmentats plecs, regeix la següent prelació de dret aplicable a aquest contracte:\nLa Llei 30/2007, de 30 de octubre, de Contractes del Sector Públic (LCSP).\nLa Llei 3/2007, de 4 de juliol de l’obra pública (LOP).\nReial Decret 1098/2001, de 12 d’octubre, pel qual s’aprova el Reglament general de la llei de contractes de les administracions públiques (RGLCAP).\nLlei 7/1985 de 2 d’abril, reguladora de les bases del règim Local; (LBRL).\nDLEG. 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el Text Refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.\nReglament d’obres, activitats i serveis dels ens locals, aprovat pel Decret 179/1995, de 13 de juny; (ROAS).\nPlec de Clàusules Administratives Generales per a la contractació d’obres de l’Estat, aprovat por Decret 3854/1970 de 31 de desembre, en tot allò que no s’oposi a la LCSP.\nSi no hi ha dret administratiu aplicable, es tindrà en compte el dret privat\nTindran també caràcter contractual, els següents documents: El Plec de prescripcions tècniques,\nels plànols, la memòria del projecte, el programa de treball acceptat per l’òrgan de contractació, el quadre de preus i el document en que es formalitzi el contracte.\n3.3.- L’ordre jurisdiccional contenciós - administratiu serà el competent per resoldre les qüestiones litigioses relatives a la preparació, adjudicació, efectes, compliment i extinció d’aquest contracte, atesa la seva naturalesa administrativa.\n4.- PRESSUPOST DE CONTRACTA:\nAquest preu no inclou l’Impost sobre el valor afegit (IVA), que es liquidarà apart.\n5.- ANUALITAT I APLICACIÓ PRESSUPOSTARIA\n5.1.- El pago de les quantitats corresponents al pressupost del contracte s’abonaran en l’anualitat corresponent a l’any 2009, incorporant-se a l’exercici 2010 la part pendent ‘execució.\nEl termini general d’execució de l’obra serà de TRES (3) mesos.\n7.- TERMINI DE GARANTIA:\nDOTZE ( 12 ) mesos que començaran a computar a partir de la recepció de les obres per part de l’administració.\n8. REVISIÓ DE PREUS:\nPer aplicació del que disposa l’article 77.1 de la Llei, en relació amb el termini d’execució, no existeix revisió de preus.\n9.- PAGAMENT DEL PREU:\nMitjançant certificacions mensuals, d’acord amb l’art. 145 del RDL 2/2000, de 16 de juny pel qual s’aprova el Reglament de la Llei de contractes de les Administracions Públiques.\n10.- RECEPCIÓ DE LES OBRES.\nS’estableix una única recepció d’obres.\na) Provisional: No s’exigeix per aquest contracte.\nb) Definitiva: 5% del Pressupost d’adjudicació del contracte, exclòs l’IVA.\n12.- CLASSIFICACIÓ DEL CONTRACTISTA :\nNo s’exigeix classificació del contractista per a l’execució de les obres del projecte aprovat.\n13.- CONVOCATÒRIA DE LICITACIÓ.\n13.1 L’òrgan de contractació publicarà l’anunci de convocatòria de licitació en els termes previstos a l’article article 126.1 de la LCSP.\n13.2 L’anunci s’efectuarà, al Tauler Municipal d’edictes i al Perfil de Contractant de l’Ajuntament de Juneda, mitjançant invitació de l’òrgan de contractació.\n14.- PLEC TIPUS DE CONDICIONS GENERALS:\nLa Corporació no disposa de plec de condicions generals aprovats.\n15.- SENYALITZACIÓ DE L’OBRA:\nEl contractista estarà obligat a instal·lar pel seu compte, un cartell anunciador de les obres d’acord amb el model normalitzat.\nEls concursants presentaran DOS sobres tancats, en els quals s’hi inclouran els següents documents:\n16.1.- SOBRE NÚM. 1\nTítol: Documentació General i Referències (Títol del Projecte).\nA) DOCUMENTACIÓ GENERAL:\nPodran participar en la licitació les persones naturals o jurídiques espanyoles o estrangeres que es trobin en possessió de plena capacitat per a obra, l’activitat de les quals tingui relació directa amb l’objecte del contracte i acreditin la seva solvència econòmica, financera i tècnica i que no es trobin dintre d’algunes de les causes d’incompatibilitat per a contractar de conformitat amb els articles 43 a 73 de la LCSP.\nA.1.- Documentació acreditativa de la personalitat i capacitat del concursant.\nEn cas que el concursant sigui una persona jurídica, l’acreditació es farà mitjançant l’escriptura de constitució , en el seu cas, les seves modificacions vigents, inscrites en el Registre Mercantil quan aquest requisit sigui exigible segons la legislació mercantil que li sigui d’aplicació, i si no ho fos, mitjançant escriptura o document de constitució, estatuts o acta fundacional en el que hi figurin les seves normes de funcionament, inscrits, en el seu cas, en el corresponent Registre Oficial, i còpia compulsada de la targeta del número de identificació fiscal.\nEn cas que el concursant sigui una persona física, l’acreditació abans esmentada es farà mitjançant la presentació de còpia compulsada de la targeta del número de identificació fiscal. També serà necessària l’acreditació, si és el cas, del nom comercial amb el que opera en el tràfic mercantil.\nQuan es tracti d’empresaris no espanyols d’Estats membres de la Comunitat Europea, o d’Estats signataris de l’Acord sobre l’Espai Econòmic Europeu, hauran d'acreditar llur inscripció en els registres o presentar les certificacions que s'indiquen al punt 1 de l'annex 1 del Reial Decret 390/1996 d'u de març.\nEls altres empresaris estrangers hauran d’acreditar llur capacitat d’obrar amb certificació expedida per l’Ambaixada d’Espanya en l’Estat corresponent, fent constar que es troben inscrits en el Registre Local professional, comercial o anàleg o, en el seu defecte, que actuen habitualment en l’àmbit de les activitats objecte del Contracte. En aquest supòsit, a més, caldrà acompanyar informe de la representació diplomàtica espanyola sobre la condició de L’Estat de procedència de l’empresa d’Estat signatari de l’Acord sobre Contractació Pública de l’Organització Mundial del Comerç o, en cas contrari, que admet la participació d’empreses espanyoles en la contractació amb l’Administració, de forma substancialment anàloga.\nAixí mateix, hauran d’acreditar tenir una sucursal oberta a Espanya, amb designació d’apoderats o representants per a llurs operacions i estar inscrites en el Registre Mercantil.\nTambé s’aportarà el document o documents que acreditin la legítima i suficient representació del signant de l’oferta.\nPodran presentar-se ofertes licitades per unions d’empreses que es constitueixin temporalment a l’efecte, sense què calgui la seva formalització en escriptura pública fins què s’hagi efectuat l’adjudicació a llur favor. Aquestes empreses restaran obligades solidàriament davant de l’Ajuntament de Juneda i hauran de nomenar un representant o apoderat de la unió amb facultats suficients per exercitar els drets i complir amb les obligacions que es derivin del Contracte fins a la seva extinció.\nA.2.- Acreditació de la solvència econòmica, financera i tècnica.\nLa solvència econòmica i financera i la solvència tècnica i professional de l’empresari s’haurà d’acreditar per un o varis dels mitjans següents:\nLa solvència econòmica, financera de l’Empresa concursant , s’acreditarà per un o varis dels mitjans següents:\na) Informe d’institucions financeres o en el seu cas justificant de l’existència d’una assegurança d’indemnització per riscos professionals.\nb) Balanços o extractes de balanços corresponents als tres últims exercicis.\nc) Declaració relativa a la xifra de negocis global i de les obres, subministraments, serveis o treballs realitzats per l’empresa en el curs dels tres últims exercicis.\nLa solvència tècnica i profesional de l’Empresa Concursant que no aporti certificat de classificació, s’acreditarà per un o varis dels mitjans indicats en l’article 17 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques (DLg 2/2000, de 16 de juny).\nRelació de les obres executades pel Concursant durant els darrers cinc anys.\nDeclaració assenyalant la relació de maquinària, mitjans auxiliars, i equips tècnics de l'Empresa.\nDeclaració dels efectius personals, títols acadèmics i experiències dels quadres de l’empresa.\nSi per raons justificades, una empresa no pogués facilitar les referències sol·licitades podrà acreditar la seva solvència econòmica, financera i tècnica mitjançant qualsevol altra documentació considerada com suficient per l’Ajuntament de Juneda.\nQuan concorrin a la unió o agrupació empreses nacionals, empreses estrangeres comunitàries o d’Estats signataris de l’Acord sobre l’Espai Econòmic Europeu i altres empreses estrangeres, cadascuna haurà d’acreditar separadament la seva solvència econòmica, financera i tècnica.\nEls licitadors estrangers d’Estats no comunitaris no classificats hauran d’acreditar la solvència econòmica, financera i tècnica en la forma que s’estableix als articles 16 i 17 del RDL 2/2000, de 16 de juny.\nA.3.- Declaració responsable sobre prohibicions de contractar\nDeclaració responsable manifestant que no concorren en l’empresa concursant cap de les circumstàncies previstes en l’article 49 de la llei de Contractes del Sector Públic, i amb menció expressa a la circumstància de trobar-se al corrent de les obligacions tributàries i de Seguretat Social imposades per les disposicions vigents, segons el model de l’annex núm. 1.\nA.4.- Registre de Licitadors de la Generalitat de Catalunya.\nAquells licitadors que estiguin inscrits en el Registre Electrònic de Licitadors de la Generalitat de Catalunya creat mitjançant el Decret 323/1998, d’1 de desembre, podran substituir el lliurament material de la documentació que acredita la personalitat i capacitat del concursant i la seva representació (clàusula 16.A.1), així com, en el seu cas, el certificat de classificació (clàusula 16.A.2), per una còpia de la Fitxa resum de les dades que es troben en l’esmentat Registre, acompanyat per la declaració responsable de la vigència de les dades que inclou el certificat.\nA.5.- Garantia provisional\nL’esmentada garantia podrà ser constituïda per qualsevol de les fórmules previstes a l’article 84 LCSP amb els requisits establerts a l’art. 55 i següents del RGLCAP.\nA.6.- Domicili i Delegat d’obra\nDocument en el qual l’empresa assenyala un domicili per a la pràctica de notificaciosns, una direcció de correu electrònic, un numero de telèfon i fax i conforme es nomena i es compromet a tenir com a Delegat d’Obra un titulat competent amb capacitat suficient per representar-la en tot allò que afecti l’execució de l’obra, fent constar que serà, a més, responsable de la Seguretat i Salut de l’obra, i que actuarà com a cap d’obra o, en cas que es proposi una altra persona per ocupar aquest últim càrrec, indicant les seves dades.\nEl titulat proposat com a delegat d’obra haurà de posseir i acreditar la titulació professional que correspongui a les especialitats tècniques necessàries i adequades per a l’exercici de les funcions que ha de desenvolupar el Delegat de l’Obra objecte del concurs. El titulat ofertat podrà també posseir la titulació comunitària homologable.\nA.7.- Submissió jurisdiccional de les empreses estrangeres\nEn cas d’empreses estrangeres, declaració de sotmetre’s a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que directament o indirectament es derivessin del Contracte, amb renúncia, si escau, al fur jurisdiccional estranger que pogués correspondre al concursant, tot això sense perjudici de la submissió a arbitratge prevista en el Contracte tipus.\nA.8.- Empreses que tinguin en la seva plantilla persones amb discapacitat o en situació d’exclusió social.\nEls licitadors que pretenguin comptar per a l’adjudicació amb la preferència regulada en la disposició addicional 6ª de la LCSP, hauran d’aportar els documents que acreditin que, al temps de presentar la proposició, tenen en la seva plantilla un número de treballadors amb discapacitat superior al 2 per 100 o que l’empresa licitadora està dedicada específicament a la promoció e inserció laboral de persones en situació d’exclusió social, junt amb el compromís formal de contractació a que es refereix la disposició addicional 6ª de la llei 30/2007, de 30 d’octubre de Contractes del Sector Públic.\nB.1.- Declaració assenyalant la relació de maquinària, mitjans auxiliars, i equips de seguretat que l'Empresa es compromet a posar a disposició de l'obra per a l'execució dels diversos treballs, concretant els dies de posada a disposició. Així mateix, es justificarà que aquesta relació de maquinaria, mitjans auxiliars i equips de seguretat i la disponibilitat dels mateixos compromesa resulta suficient per al normal desenvolupament i acabament de les obres en les condicions i terminis contractats.\nB.2.- Memòria descriptiva i justificativa dels sistemes constructius i de seguretat emprats en l'execució de l’obra i anàlisi de l’Estudi de Seguretat i Salut.\nB.3.- Mitjans i organització previstos per executar els assaigs de control de materials i unitats d’obra i justificació de la seva suficiència per a realitzar el control que exigeix la perfecta execució de l’obra.\nB.4.- Pla d’Autocontrol de Qualitat de l’obra que l’empresa mantindrà directament durant l’execució de la mateixa. El Pla d’Autocontrol serà responsabilitat del contractista i els assaigs seran efectuats per un laboratori homologat, sota la supervisió de l’Ajuntament de Juneda i amb les despeses, fins al límit del pressupost dels assaigs a realitzar, a càrrec del contractista.\nB.5.- Organització del personal que es destina a l’execució de l’obra, amb expressió d’on es troba el personal superior, mitjà i especialista al temps de formular el programa i de les dates en les que estarà a l’obra.\nB.6.- Declaració de l’equip tècnic de què disposarà l’Empresari, per a l’execució de les obres, assenyalant els tècnics o les unitats tècniques, integrades o no en l’Empresa, de què aquesta disposi per a l’execució de les obres, indicant la seva dedicació, titulació i experiència prèvia. L’adjudicatari del Contracte no podrà substituir al Delegat d’Obra ni al cap d’obra proposats, (clàusula 12.A..6) sense la conformitat escrita de l’Ajuntament de Juneda.\nB.7.- Relació en la qual s'enumerin i descriguin les obres en execució o executades pel Concursant durant els darrers cinc anys.\nB.8.- Relació dels sistemes de qualitat que el Concursant utilitza de manera sistemàtica, a nivell d’empresa, per assegurar la qualitat de les obres (ISO 9000, ...).\nB.9.- Qualssevol dades o informes que s'estimin d'interès per a una adequada apreciació de la proposta.\n16.2.- SOBRE NÚM. 2\nTítol: PROPOSICIÓ ECONÒMICO-TÈCNICA - (Títol del Projecte).\n16.2.1.- PROPOSTA ECONÒMICA de l’oferta, formulada d’acord amb el model que s’adjunta com annex número 2 a aquest Plec de Clàusules Particulars.\nQuedaran excloses aquelles ofertes que presentin un preu o termini superior al de licitació.\nEl Pressupost d'Execució per Contracta s’obtindrà afegint al Pressupost d'Execució Material, que serà la suma dels imports de totes les unitats d'obra pels amidaments respectius del pressupost del Projecte, els coeficients del 13% de Despeses Generals i del 6% de Benefici Industrial. L’import del valor afegit (I.V.A.), és devengarà apart.\n16.2.2.- MEMÒRIA EXPLICATIVA de la proposició presentada, en relació al contingut del projecte i als criteris d’adjudicació establerts en aquest plec. Aquesta memòria contindrà, si s’escau, als efectes de que pugui se valorada, els documents o justificacions referents als criteris d’adjudicació.\n17.- PRESENTACIÓ DE PLIQUES:\nData límit de la presentació: Al tramitar-se pel procediment d’urgència serà de Tretze (13) dies naturals (es computen diumenges i festius) posteriors al de la invitació formulada per l’òrgan de contractació. Si l'esmentat dia final fos dissabte o festiu en el municipi, es clourà l'indicat termini el primer dia hàbil posterior. La recepció de documentació es clourà a les 13’00 hores del darrer dia hàbil.\nConforme allò previst a l’article 80.4 del Reglament General de la Llei de Contractes, si la documentació es tramet per correu, per a declarar l’admissió de les ofertes es tindrà en consideració la concurrència dels requisits següents:\n1.- La justificació de la data d’imposició a l’oficina de correus de la tramesa de la documentació preceptiva i l’anunci a l’òrgan de contractació de la remissió de l’oferta haurà de rebre’s per aquest dins el termini assenyalat en l’anunci.\n2.- El termini màxim per a rebre la documentació es clourà a les 13’00 hores del 10é. dia natural posterior. Transcorregut aquest termini sense haver-la rebut, no s’admetrà sota cap concepte.\nLliurada i admesa la proposició no podrà ésser retirada pel licitador, ni aquest podrà presentar cap altra, ja sigui individualment o amb unió temporal amb altres empreses o figurar en més d’una unió temporal. L’incompliment de l’anterior donarà lloc a la desestimació de totes proposicions presentades pel mateix.\n18.- QUALIFICACIÓ DE LA DOCUMENTACIÓ, OBERTURA I EXÀMEN DE LES PROPOSICIONS I ADJUDICACIÓ.\n18.1.- L'acte de qualificació de la documentació no tindrà lloc en acte públic. En el supòsit que es presentessin ofertes per correu, l'acte de qualificació de la documentació es posposarà, com a mínim, fins l’onzè dia hàbil següent al que finalitzi el termini de presentació de propostes.\n18.2.- Serà causa d’exclusió del concurs la manca de presentació d'algun dels documents que s'han d'incloure en la documentació general i referències (sobre núm. 1), llevat que sigui considerada esmenable per la Mesa de Contractació. La no correspondència de l’objecte social amb l’objecte de les obres serà causa de declaració de manca de capacitat per a contractar l’obra.\n18.3.- En cas que la Mesa de Contractació observés l'existència de defectes esmenables ho comunicarà verbalment a l’interessat per tal que aquest pugui presentar l'oportuna esmena en el termini que al respecte s’estableix a l’article 81 del Reglament General de la Llei.\n18.4.- La manca d'esmena dels defectes indicats en el termini establert, serà causa d'exclusió de la licitació. La Mesa de Contractació en l’acte d’obertura de proposicions decidirà sobre l'admissió i procedència de les esmenes presentades pels licitadors. Igualment, i amb anterioritat a l'obertura de les ofertes econòmiques, la Mesa donarà a conèixer les proposicions admeses i les excloses i la causa d'exclusió.\nLes ofertes que corresponguin a proposicions rebutjades quedaran excloses del procediment d’adjudicació del contracte i els sobres que les continguin l’oferta econòmica (número 2), no podran ésser oberts.\n18.5.- L’acte d’obertura de les proposicions haurà d’efectuar-se en el termini màxim de quinze dies des de la data de finalització de la presentació d’ofertes i s’ajustarà, en el seu desenvolupament, a allò que es determina en els articles 83 i 84 del Reglament General de la Llei de Contractes, al tramitar-se pel procediment d’urgència. En aquest sentit, la Mesa de Contractació procedirà en acte públic a obrir els sobres núm. 2 (ofertes econòmiques) de cada licitador admès i a llegir el seu contingut. Quedaran excloses del procediment aquelles proposicions que presentin un preu superior al de licitació o un termini d’execució superior al fixat als Plecs de clàusules administratives particulars\n18.6.- La Mesa de Contractació, amb els informes que estimi oportú sol·licitar, valorarà i ponderarà les proposicions. A aquests efectes, es reunirà i proposarà l’adjudicació del contracte (o, en el seu cas, la de declarar deserta la licitació) en els termes previstos als articles 144 de la LCSP i 87 del Reglament General de la llei. La proposta d’adjudicació, conjuntament amb la documentació corresponent, serà elevada per la Mesa de Contractació a l’òrgan competent.\n18.7.- En el supòsit que es presentés una única proposta (o plica) i aquesta fos declarada admesa, la Mesa de Contractació, en unitat d’acte podrà efectuar proposta d’adjudicació, si procedeix.\n18.8.- En tots els casos indicats, si el dia final fos dissabte o festiu, s'entendrà traslladat al primer dia hàbil següent.\n19.- MESA DE CONTRACTACIÓ.\n19.1.- La Mesa es compondrà de la manera establerta a la Disposició addicional segona, apartat 10 de la LCSP.\n20.- CRITERIS PER A L’ADJUDICACIÓ DEL CONTRACTE I ASPECTES OBJECTE DE NEGOCIACIÓ\n20.1.- Atenent els objectius explicitats en el Reial Decret - Llei 9/2008, de 28 de novembre, la negociació que haurà de celebrar-se als efectes del que disposa l’article 162 de la LCSP, versarà sobre els aspectes següents:\nMillores en l’execució de l’obra, segons s’indica a continuació, termini de garantia i manteniment de les obres.\nEls sistemes emprats per a la valoració de cadascun dels aspectes objecte de negociació per a d’adjudicació, seran els següents:\n1. Millores........................................................................................................ de 0 a 25 punts\nMillores que suposin un increment de l’actuació de 0 a 10 punts\nMillores en el paviment de 0 a 10 punts\nincrement garantia obra executada, manteniments i altres de 0 a 5 punts\n2. Oferta econòmica ....................................................................................... de 0 a 5 punts\nPreu de 0 a 5 punts\nL’adjudicatari, en relació a les millores ofertades, executarà aquelles que hagin estat acceptades per l’òrgan de contractació que, en cap cas, podran suposar cap cost econòmic per l’ajuntament.\n20.2.- Les ofertes presentades, seran revisades adequadament i homogeneïtzades, abans de ser puntuades.\n20.3.- L’adjudicació es farà a l’oferta amb més puntuació d’entre totes aquelles ofertes admeses al procediment negociat sense públicitat conforme els criteris establerts, si bé l’Ajuntament de Juneda podrà rebutjar igualment totes les ofertes i declarar deserta la licitació. Les resolucions seran motivades i, llevat que la resolució sigui contradictòria amb la proposta de la Mesa de Contractació o es basi en consideracions diferents, s’entendrà que adopta els motius continguts en la proposta de la Mesa.\nA efectes de la valoració de les ofertes, l’Ajuntament de Juneda podrà demanar els aclariments o concrecions que consideri convenients. Els licitadors també podran dirigir-se a l’Ajuntament per aclarir o concretar llurs propostes.\nEls licitadors no podran presentar variants en les seves ofertes.\n22.- OFERTES DESPROPORCIONADES O TEMERÀRIES:\nConforme allò que s’estableix a l’article 136.2 de la LCSP, s’estableix que es consideraran presumptament desproporcionades o temeràries aquelles ofertes la qual proposició econòmica suposi un percentatge de baixa que excedeixi en deu (10) unitats a la mitja aritmètica del percentatge de les baixes de totes les proposicions presentades i admeses.\nEn el cas de concurrència d’un únic licitador, es considerarà presumptament desproporcionada o temerària l’oferta inferior en més de 25 unitats percentuals al pressupost base de licitació.\n23.- ADJUDICACIÓ PROVISIONAL:\n23.1.- L’òrgan de contractació, de conformitat amb allò establert a l’article 135.3 de la LCSP, acordarà la adjudicació provisional en resolució motivada.\n23.2.- La resolució, atès el que s’estableix a l’article 145 de la LCSP haurà d’adoptar-se, en el termini màxim de vint dies naturals a comptar des de la sol·licitud d’ofertes, al tramitar-se pel procediment d’urgència. Si no es produeix l’adjudicació dins el termini assenyalar, els licitadors tenen dret a retirar la seva proposició i a que se li retorni la garantía (si s’ha constituït).\n23.3.- L’adjudicació provisional s’haurà de notificar als tots els licitadores. Es publicarà al Perfil del Contractant de l’administració pública competent d’acord amb allò establert a l’art. 135.3 LCSP.\n23.4.- Si els interessats ho sol·liciten, se’ls facilitarà informació, en un termini màxim de 5 dies hàbils a partir de la recepció de la petició, dels motius del rebuig de la seva candidatura o proposició i de las característiques de la proposició de l’adjudicatari que han estat determinants de l’adjudicació al seu favor.\n24.- GARANTIA DEFINITIVA:\n24.1.- Publicada l’adjudicació del contracte al Perfil del Contractant de l’Ajuntament de Juneda, l’adjudicatari estarà obligat a constituir, en el termini de 15 dies hàbils des de la publicació, una garantia definitiva del 5% de l’import d’adjudicació, IVA exclòs. Aquest termini s’haurà d’ajustar a la tramitació pel procediment d’urgència.\n24.2.- La garantía podrà constituirse per qualsevol de las formes establertes en l’art. 84 LCSP amb els requisits establerts a l’art. 55 i següents del RGLCAP o mitjançant la garantía global amb els requisits establerts a l’art. 86 LCSP. De no complir aquest requisit per causes imputables, a l’adjudicatari es declararà resolt el contracte.\n24.3.- La garantía definitiva respondrà dels conceptes esmentats a l’art. 88 LCSP.\n24.4.- La devolució i cancel·lació de la garantía s’efectuarà de conformitat con allò preceptuat en els arts. 90 LCSP y 65.2 y 3 del RGLCAP.\n25.- ADJUDICACIÓ DEFINITIVA:\n25.1.- Un cop transcorregut el termini de 15 dies hàbils fixat per a la publicació de l’adjudicació provisional, aquesta serà elevada a definitiva. A tals efectes l’òrgan de contractació disposa d’un termini no superior als (10) deu dies hàbils següents al que finalitzi el termini anterior.\n25.2.- Durant el termini dels 15 dies de publicitat de l’adjudicació provisional, l’adjudicatari haurà de constituir la garantía definitiva, indicada en aquets Plecs, i aportar o fer efectius la resta de documents determinats en els Plecs, relatius a les matèries següents:\nCertificacions lliurades pels òrgans competents en cada cas, en la forma i amb els efectes previstos als articles 13, 14 15 i 16 del RGLCAP, acreditatius de trobar-se al corrent d’obligacions tributàries i amb la Seguretat Social.\nCertificacions lliurades pels òrgans competents, acreditativa que no existeixen deutes de naturalesa tributària amb l’Ajuntament contractant.\nAcreditació que el licitador adjudicatari està donat d’alta a l’Impost sobre Activitats Econòmiques i al corrent del seu pagament, quan s’exerceixin activitats subjectes a aquest impost. La acreditació s’efectuarà mitjançant l’aportació del darrer rebut i es complementarà amb una declaració responsable de no haver-se donat de baixa de la matrícula de l’import.\n25.3.- Si transcorregut el termini assenyalat (15 dies hàbils) no es pot procedir a l’adjudicació definitiva al licitador que hagués resultat adjudicatari del contracte, por no complir les condicions necessàries, l’òrgan competent, abans de procedir a una nova convocatòria de licitació podrà efectuar una nova adjudicació provisional al licitador següent a aquell, per l’ordre de classificació de les seves ofertes, sempre que això sigui possible i que el nou adjudicatari hagi prestat la seva conformitat. El termini per a complimentar i fer efectius la resta de documents determinats en els Plecs, en aquest cas serà de 10 dies hàbils.\n25.4.- El terminis previstos s’ajustaran a la tramitació pel procediment d’urgència, d’acord amb la clàusula primera i el Real Decret-Llei 9/2008.\n25.5.-Conforme allò previst als articles 137 i 138, l’adjudicació definitiva es notificarà a l’adjudicatari i a la resta de candidats o licitadors; igualment es publicarà al BOP de Lleida i al Perfil del Contractant de l’Ajuntament de Juneda.\n26.- FORMALITZACIÓ DEL CONTRACTE; CESSIÓ:\n26.1.- Conforme allò que disposa l’article 140.1 de la LCSP, el contracte haurà de formalitzar-se en document administratiu dins del termini de deu dies hàbils, a comptar des del següent al de la notificació de l’adjudicació definitiva. El termini previst s’ajustarà al tràmit d’urgència previst.\nAquest document constituirà títol suficient per accedir a qualsevol registre públic.\n26.2.- En el cas que las obres fossin adjudicades a una Agrupació d’Empreses aquestes hauran acreditar la constitució de la mateixa, en escriptura pública, dins del termini atorgat per a la formalització del Contracte, i NIF assignat a la Agrupació.\n26.3.- Els drets i les obligacions dimanants del contracte podran ser cedits a un tercer sempre que es compleixin els requisits establerts a l’art. 209 LCSP.\n27.- DIRECCIÓ DE LAS OBRES.\nL’Administració designarà un Director de la obra responsable de la comprovació, coordinació, vigilància i inspecció de la correcta realització de la obra objecte del contracte.\n28.- EXECUCIÓ DE LAS OBRES.\nLes obres s’executaran amb estricta subjecció a les clàusules estipulades en aquest plec i conforme al projecte aprovat per l’Administració i conforme a les instruccions que, en interpretació tècnica d’aquest, pugui donar al contractista el director de la obra. Quan aquestes instruccions fossin de caràcter verbal hauran de ser ratificades per escrit en el termini mes breu possible, perquè siguin vinculants per a las parts.\n29.- COMPROVACIÓ DEL REPLANTEJAMENT.\nL’execució del contracte començarà amb l’acta de comprovació del replantejament que es realitzarà en el termini màxim d’un mes des de la data de la formalització del contracte. La comprovació del replantejament de las obres s’efectuarà en presencia de l’adjudicatari o del seu\nrepresentant, de conformitat i amb els efectes previnguts per l’art. 212 LCSP i disposicions complementàries i els art. 139, 140 y 141 del RGLCAP.\n30.- PROGRAMA DE TREBALL i PLA DE SEGURETAT I SALUT\nEl contractista, per tal d’iniciar las obres, haurà de presentar en el termini de trenta dies a comptar des de la data de formalització del contracte (llevat causa justificada) un programa de treball en els termes previstos a l’art. 144 del RGLCAP.\nL’acta de comprovació del replantejament i els terminis parcials que es fixin al aprovar el programa de treball s’entendaran com a integrants del contracte als efectes de la seva exigibilitat.\nEn el termini de quinze dies naturals des de la notificació de l’adjudicació definitiva el contractista presentarà al òrgan de contractació el Pla de Seguretat i Salut en el treball, que serà informat en el termini de cinc dies naturals sobre la procedència de la seva aprovació. Si per incomplir el contractista els terminis indicats anteriorment, no fos possible començar les obres, no podrà reclamar cap ampliació de termini per obres.\n31.- COMPLIMENT DE TERMINIS I PENALITATS PER DEMORA.\n31.1.- L’adjudicatari queda obligat al compliment del termini d’execució del contracte i dels terminis parcials fixats por la Administració. Si a la finalització de qualsevol dels terminis citats, el contractista hagués incorregut en mora por causes imputables al mateix, l’Administració podrà optar por la resolució del contracte o por la imposició de penalitats econòmiques.\n31.2.- Per a calcular les penalitats s’aplicarà la regulació de l’art. 196 LCSP.\n31.3.- La pèrdua de la garantía o dels imports de les penalitats, no exclouen la indemnització por danys i perjudicis a que pugui tenir dret l’Administració, originats por la demora del contractista.\n31.4.- Si el retràs fos produït per motius no imputables al contractista, s’estarà a allò que disposa l’art. 197.2 LCSP.\n31.5.- En tot cas, la constitució en mora del contractista no requerirà interpel·lació o intimació prèvia per par de l’Administració.\n31.6.- L’import de les penalitats per demora se deduirà de las certificacions i, en el seu caso, de la Garantía.\n32.- ABONAMENTS AL CONTRACTISTA.\n32.1.- El contractista tindrà dret a l’abonament, de conformitat amb els preus convinguts, de les obres que realment executi amb subjecció al contracte atorgat i a llurs modificacions, si les hagués.\nAls efectes de pagament l’Administració expedirà mensualment, en els primers deu dies següents al mes que correspongui, les certificacions que comprenguin l’obra executada durant aquest període de temps. Els abonaments al contractista resultants de les certificacions expedides tenen el concepte de pagaments a bon compte, subjectes a las rectificacions i variacions que es produeixin en el mesurament final i sense que suposi, en cap cas, alguna aprovació i recepció de las obres que compren. (Art. 215 LCSP)\n32.2.- L’Administració té l’obligació d’abonar el preu dins dels seixanta dies següents a la data de l’expedició de les certificacions d’obres o de los documents corresponents que acreditin la realització total o parcial del contracte, sense perjudici del termini especial establert en l’art. 205.4, i si es demora, ha d’abonar al contractista, a partir del compliment del termini indicat de seixanta dies, els interessos de demora i la indemnització pels costos de cobrament en els termes previstos a la Llei 3/2004, de 29 de desembre, por la qual s’estableixen mesures de lluita contra la morositat en les operacions comercials.\n32.3.- El contractista podrà desenvolupar els treballs amb major celeritat que la necessària per a executar les obres en el termini/s contractuals, llevat que, a judici de la direcció de l’obra existissin raons per a estimar-ho inconvenient. No obstant, no tindrà dret a percebre en cada anualitat, sigui quin sigui l’import d’obra executat o de las certificacions expedides, major quantitat que la consignada a l’anualitat corresponent, afectada por el coeficient d’adjudicació.\n32.4.- El contractista tindrà dret a percebre abonaments a compte per l’import de les operacions preparatòries de l’execució del contracte realitzades i que estiguin compreses en l’objecte d’aquest, com poden ser, instal·lacions i acopi de materials o equips de maquinaria pesada adscrits a la obra, en la forma i amb les garanties que, a tals efectes, determinen els articles, 200 y 215 LCSP y 155, 156 y 157 del RGLCAP\n33.-OBLIGACIONS DEL CONTRACTISTA DE CARÀCTER ESPECÍFIC I DESPESES EXIGIBLES.\nA mes de les obligacions generals derivades del règim jurídic del present contracte, existiran específicament les següents obligacions:\n1. El contractista està obligat al compliment de las disposicions vigents en matèria laboral, de Seguretat Social i Seguretat i Higiene al Treball.\n2. Son a compte del contractista les despeses i impostos derivats dels anuncis oficials de la licitació i de la formalització del contracte, i las taxes per la prestació dels treballs facultatius de comprovació del replantejament, direcció, inspecció i liquidació i qualsevol altres que resultin d’aplicació, segons les disposicions vigents en la forma i quantia que aquestes assenyalin.\n3. El contractista està obligat a instal·lar a costa seva els cartells anunciadors de les obres, així como les senyals que siguin necessàries per indicar l’accés a l’obra, la circulació en la zona ocupada pels treballs i els punts de possible perill degut al desenvolupament d’aquells, tant en aquesta zona como en els seus límits i immediacions.\n4. El contractista haurà de dur els Libres d’Ordres i incidències, prèviament diligenciats, de conformitat amb les disposicions contingudes en las clàusules 8 y 9 del Plec de Condiciones Generales per a la Contractació d’Obres de l’Estat .\n34.- CONDICIONS ESPECIALS D’EXECUCIÓ.\nSerà condició d’execució del contracte a que es refereix aquest plec, de conformitat amb el que disposa l’article 9.2 del Real Decret Llei 9/2008, de 28 de novembre, que el nou personal que el contractista necessiti ocupar per a l’execució de les obres es trobi en situació de desocupació.\nLa contractació per l’adjudicatari de la realització parcial del contracte amb tercers estarà subjecta als requisits establerts a l’art. 210 LCSP, així com el pagament a subcontractistes i subministradores haurà d’ajustar-se al que es disposa a l’art. 211 LCSP.\nEn tot cas i de conformitat amb el que disposa l’article 9.5 del Real Decret Llei 9/2008, de 28 de novembre, els contractistes hauran d’abonar als subcontractistes el preu pactat per les prestacions que se’ls hi hagi encomanat en el termini màxim de trenta dies naturals, computats des de la data d’aprovació pel contractista principal de la factura emesa pel subcontractista o subministrador.\nQuan el contractista incompleixi les condicions per a la subcontractació establertes en l’article 210.2 de la LCSP o el límit màxim especial establert per a la subcontractació, se imposarà la penalitat regulada en l’article 210.3, amb subjecció al següent:\n- Es farà efectiva mitjançant deducció de les quantitats que, en concepte de pago total o parcial, s’hagin d’abonar al contractista, o sobre la garantia, conforme al article 196.8 de la LCSP.\n- Com a regla general, la seva quantia serà un 5% de l’import del subcontracte, que podrà incrementar-se en cas d’incompliment greu o molt greu fins el 10% o fins el màxim legal del 50% respectivament. La reiteració en l’incompliment podrà tenir-se en compte per valorar la gravetat.\n35.- MODIFICACIONS DEL PROJECTE.\nL’òrgan de contractació ostenta la prerrogativa de modificar por raons d’interès públic el contracte amb subjecció al que es disposa en els arts. 202 y 217 LCSP y 158 a 162 del RGLCAP.\n36.- SUSPENSIÓ DE LES OBRES.\nEn el supòsit de produir-se una suspensió del contracte, s’estarà al que s’estipula en els arts. 203 i 221 LCSP i 103, 170 i 171 del RGLCAP. En els supòsits de suspensió temporal, parcial o total, o definitiva, s’aixecarà acta de la suspensió amb els requisits i formalitats establertes en la Clàusula 64 del Plec de Condiciones Generales per a la Contractació d’Obres de l’Estat.\n37.- RECEPCIÓ I LIQUIDACIÓ DE LES OBRES.\nLa recepció i liquidació s’efectuaran en els termes i amb les formalitats establertes en els arts. 205 y 218 LCSP i 163 i següents del RGLCAP i en las clàusules 71 y següents del Plec de Condiciones Generales per a la Contractació d’Obres de l’Estat .\n38.- RESOLUCIÓ DEL CONTRACTE\nLa resolució del contracte tindrà lloc en els supòsits que s’indiquen en els arts. 206 y 220 LCSP i s’acordarà per l’òrgan de contractació, d’ofici o a instància del contractista mitjançant un procediment en el que se li garanteixi l’audiència i amb els efectes previstos als arts. 207 i 222 LCSP i 110 a 113 y 172 del RGLCAP.\n39.- PRERROGATIVES DE L’ÒRGAN DE CONTRACTACIÓ:\n39.1.- Atesa la naturalesa administrativa del contracte, l’òrgan de contractació ostenta la prerrogativa d’interpretar-lo i de resoldre els dubtes que ofereixi el seu compliment.\n39.2.- Igualment podrà modificar el contracte por raons d’interès públic i acordar-ne la seva resolució i determinar els efectes d’aquesta, dins dels límits i amb subjecció als requisits i efectes assenyalats a la Llei 30/2007, de 30 de octubre, de Contractes del Sector Públic, i al Reial Decret 1098/2001, de 12 d’octubre, pel qual s’aprova el Reglament general de la llei de contractes de les administracions públiques\n39.3.- Els acords que dicti l’òrgan de contractació, previ informe de l’assessoria jurídica, en l’exercici de les seves prerrogatives d’interpretació, modificació i resolució seran immediatament executius\nLes qüestions litigioses sorgides sobre la interpretació, modificació, resolució i efectes dels contractes administratius serà resoltes por el òrgan de contractació competent; els seus acords\nposaran fi a la via administrativa i enfront els mateixos hi cabrà la interposició de recurs contenciós - administratiu, conforme allò previst per la Llei reguladora d’aquesta jurisdicció, sense perjudici que els interessats puguin interposar recurs potestatiu de reposició, previst en els arts. 116 y 117 de la Llei 30/1992 de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\n41.- DESPESES DELS ANUNCIS:\nLes despeses de publicació dels anuncis en Diaris i/o Butlletins oficials seran a càrrec del contractista adjudicatari de les obres en els termes previstos a l’art. 75 del Reglament General i sense que les mateixes puguin superar la quantitat de 800,00 €.\nJuneda, 8 d’octubre de 2009.\nAntoni Villas i Miranda\nEl sotasignant ..................., declara:\n1.- Que ni ..................... (en endavant el licitador) ni els seus administradors i/o representants es troben inclosos en cap de les circumstàncies previstes en l’article 49 de la Llei 30/2007, de 30 de octubre, de Contractes del Sector Públic (LCSP).\n2.- Que el licitador es troba al corrent d’obligacions tributàries amb l’Estat.\n3.- Que el licitador es troba al corrent d’obligacions amb la Seguretat Social.\n4.- Que el licitador es troba al corrent d’obligacions tributàries amb la Generalitat de Catalunya.\n5.- Que el licitador no té deutes de naturalesa tributària amb l’Ajuntament contractant.\nI als efectes oportuns, se signa la present, a ... de ..... de .....\nEn/Na..............., veí/na de.........., amb domicili a..........., en ple ús dels seus drets civils, de professió........., amb DNI núm. ....... i/ o CIF núm. ..., en nom propi o en representació de........,\nQue està assabenta/da del Plec de Clàusules administratives particulars i demés documentació de l’expedient que han de regir la contractació de les obres: CONDICIONAMENT D’ACCESSOS, ACABATS INTERIORS I CONSTRUCCIÓ DE SERVEIS EN L’EDIFICI D’EQUIPAMENTS , mitjançant el procediment negociat sense publicitat, pel tràmit d’urgència.\nQue, en la representació que ostento,\nQue accepto íntegrament les esmentades condicions i em comprometo a la seva execució per l'import que a continuació es detalla el qual no inclou la quota de l'IVA al tipus vigent.\nEn lletra: .............................................................\nEn número: ........................................ (IVA exclòs).\nTipus de l’IVA: .......................................................\nImport de l’IVA: ....................................................\nLloc, data i signatura:\nMODEL D’AVAL PROVISIONAL (3%)\nL’entitat (raó social de l’entitat de crèdit o societat de garantia recíproca), amb NIF núm. ............., amb domicili (a efectes de notificacions i requeriments) al carrer .................., codi postal ................., localitat ........................, i en el seu nom (nom i cognoms dels apoderats), amb poders suficients per a obligar-lo en aquest acte, segons resulta del bastanteig de poders que es ressenya en la part inferior d’aquest document, AVALA davant l’Ajuntament de Juneda a: (nom i cognoms o raó social de l’avalat), amb NIF núm. ........................., les obligacions següents: manteniment de la proposició fins a l’adjudicació provisional del contracte (i en el cas de que el licitador resulti adjudicatari provisional, del compliment de les obligacions que estableix l’art. 134.4 de la LCSP) per import de ...................... (en lletra i en xifra), equivalent al 3% del pressupost de contracta, exclòs l’IVA.\nL’entitat avalista declara sota la seva responsabilitat, que compleix els requisits previstos en l’article 56.2 del Reglament General de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques. Aquest aval s’atorga solidàriament respecte l’obligat principal, amb renúncia expressa al benefici d’excució i amb el compromís de pagament al primer requeriment de la Caixa General de Dipòsits o òrgan equivalent de les restants Administracions Públiques, en les seves normes de desenvolupament i en la normativa reguladora de la Caixa General de Dipòsits.\nEl present aval estarà en vigor fins que l’Ajuntament de Juneda autoritzi la seva cancel·lació o devolució d’acord amb allò establert a la Llei de Contractes del Sector Públic (Llei 30/2007, de 30 d’octubre) i legislació complementària.\n(raó social de l’entitat)\n(firma des apoderats)\nBASTAMTEIG DE PODERS PER L’ASSESSORIA JURÍDICA DE LA C.G.D.\nO ABOGACIA DE L’ESTAT\nProvíncia Data Número o codi\nMODEL AVAL DEFINTIIU (5%)\nL’entitat (raó social de l’entitat de crèdit o societat de garantia recíproca), amb NIF núm. ............., amb domicili (a efectes de notificacions i requeriments) al carrer .................., codi postal ................., localitat ........................, i en el seu nom (nom i cognoms dels apoderats), amb poders suficients per a obligar-lo en aquest acte, segons resulta del bastamteig de poders que es ressenya en la part inferior d’aquest document, AVALA davant l’Ajuntament de Juneda a: (nom i cognoms o raó social de l’avalat), amb NIF núm. .................., les obligacions següents: la correcta execució del contracte adjudicat, per import de ..................................... (equivalent al 5% del pressupost d’adjudicació del contracte, exclòs IVA).\nL’entitat avaladora declara sota la seva responsabilitat, que compleix els requisits previstos en l’article 56.2 del Reglament General de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques. Aquest aval s’atorga solidàriament respecte l’obligat principal, amb renúncia expressa al benefici d’execució i amb el compromís de pagament al primer requeriment de la Caixa General de Dipòsits o òrgan equivalent de les restants Administracions Públiques, en les seves normes de desenvolupament i en la normativa reguladora de la Caixa General de Dipòsits.\nEl present aval estarà en vigor fins que l’Ajuntament de Juneda autoritzi la seva cancel·lació o devolució d’acord amb allò establert en la Llei 30/2007, de 30 de octubre, de Contractes del Sector Públic (LCSP), i legislació complementària.\n(firma dels apoderats)\nC. Major, 13 • 25430 Juneda ( Garrigues)\nTel.: 973 150 014 • Fax. 973 151 054 • A/e: ajuntament@juneda.cat


Concert solidari de Serrat\nJoan Manuel Serrat reuneix un bon grapat d'artistes per l'ajuda mèdica en països en desenvolupament\nÉs ben sabut que Joan Manuel Serrat és un artista compromès en diverses causes. Ara, i amb la complicitat de la Fundació Clarós i l’Ajuntament de Palafrugell, organitzen un concert solidari a la platja de Port Bo de Calella de Palafrugell, que comptarà amb el 'noi del Poble Sec', Sílvia Pérez Cruz, Miquel Abras i Peix Fregit.\nUna actuació única, presentada pel periodista Josep Puigbó, que comptarà amb quatre referents de la música del nostre país, i que, en el cas de Joan Manuel Serrat, revestirà una significació especial ja que és la primera vegada que el cantautor actua en aquesta vila de la Costa Brava. Com a curiositat, es dóna la circumstància que Serrat va compondre l’àlbum Mediterràneo a l’hotel Batlle, davant la platja de Port Bo, des d’on contemplava el mar i que va inspirar un dels seus temes més populars.\nLes entrades ja són a la venda amb preus d'entre 40 i 100€, que aniran destinats a la sensibilització sobre la lluita contra la sordesa pregona i a permetre la captació de recursos econòmics per fer possible les accions de la fundació.


Fàbrica i proveïdors d'ampolles quadrades d'oli essencial de vidre transparent a l'engròs de la Xina | Jiamei\nnom del producte Ampolles d’oli essencial de vidre quadrat\nCapacitat 10ml, 25ml, 35ml, 50ml, 100ml\nPagament T / T\nÚs Ampolles d'oli essencial\nServei serigrafia, estampació en calent, gelat, etiquetes, impressió en color i altres processos\nL’ampolla d’oli refinada quadrada és popular entre el públic pel seu disseny únic. És diferent del cilindre tradicional i té una forma única. En comparació amb la forma cilíndrica, la forma quadrada de l’ampolla d’oli té un aspecte més angular, no provoca fatiga visual del públic, però continua sent una mena d’ampolla d’oli essencial. pot emmagatzemar olis essencials, perfums, olis per a massatges i altres líquids. Manté els olis essencials segurs, de manera que no es veuran afectats pels olis punxants com els olis de mandarina. Està fet de vidre. I quan hàgiu acabat d’utilitzar el líquid original, Podeu rentar-lo i tornar-lo a utilitzar.El disseny reutilitzable contribueix de manera important a la protecció del medi ambient.\nEl seu color és transparent i pot reflectir la llum del sol, de manera que és molt bonic. Les especificacions de les ampolles d’oli essencial quadrat són de 15 ml, 25 ml, 35 ml, 50 ml i 100 ml. Aquest disseny us ofereix una gran varietat d’opcions per als consumidors, però també per a vida per afegir molta comoditat i reduir diferents tipus de problemes. Algunes mides són adequades per a portàtils, s’adapten convenientment a la bossa, algunes són adequades per a ús domèstic, amb diverses especificacions a la vostra elecció.\nDisposem de serigrafia, estampació en calent, escarxat, etiquetes, impressió en color i altres processos, de manera que podem personalitzar diferents logotips i patrons que necessiteu. Podem personalitzar exactament el mateix logotip segons la imatge original que heu proporcionat. L’ampolla d’oli fina quadrada té una varietat d’estils, funcions completes, podeu triar la coberta segons les vostres necessitats. Per descomptat, els nostres productes són d’alta qualitat, podeu estar segur que el líquid no es filtrarà.\nEl que necessiteu es pot posar en contacte amb el servei d’atenció al client, us atendrem de tot cor.\nAnterior: ampolles de rodets d’oli essencial de color arc de Sant Martí ampolla de rodets de vidre de 5 ml de gruix amb tapa d’alumini\nPròxim: Venda a l'engròs d'ampolla de rodets d'oli essencial de vidre ambre verd


Espanyol-FC Barcelona: No hi ha rebaixes a Cornellà-El Prat - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesEspanyol-FC Barcelona: No hi ha rebaixes a Cornellà-El Prat\nEspanyol-FC Barcelona: No hi ha rebaixes a Cornellà-El Prat\nAleix Santacana - 08/01/2012 | 00:00\nAndrés Iniesta, amb l'alta mèdica, podria ser la gran novetat de l'onze de Guardiola L'Espanyol és vuitè, amb 23 punts, i lluita per les places que donen accés a la UEFA El Barça pot sumar la victòria número 100 a la Lliga amb Guardiola a la banqueta\nL'equip, celebrant un gol aquesta temporada / FOTO: ARXIU FCB\nÉs el primer diumenge de rebaixes. El comerç intenta incentivar les vendes amb importants descomptes però a Cornellà-El Prat no hi ha rebaixes. Guardiola ho ha advertit en roda de premsa i també ho diuen les xifres. Aquesta temporada ja són cinc els equips que s'hi han deixat punts. Només el Reial Madrid i l'Osasuna han aconseguit guanyar a Cornellà. L'Athletic Club, el Getafe, el Betis i l'Atlètic de Madrid hi han perdut i el Vila-real en va treure un empat sense gols.\nUn mes després de l'exhibició al Bernabéu, torna la Lliga per al FC Barcelona. I ho fa amb un derbi, un partit que sempre és especial. Els de Guardiola reprenen la competició de la regularitat després d'haver guanyat quatre partits (dos del Mundial de Clubs i dos de Copa) i d'haver marcat 21 gols sense encaixar-ne cap. L'Espanyol, en canvi, afronta el duel tres dies després de perdre al camp del Còrdova en l'anada dels vuitens de final de la Copa. "Tenim totes les energies posades en aquest partit. Farem tot el possible per guanyar", afirma Pochettino.\nIniesta, la gran novetat\nAndrés Iniesta, amb l'alta mèdica, podria ser la gran novetat en l'onze de Guardiola. El jugador manxec ha estat quinze dies de baixa per una ruptura al terç mig del bíceps femoral de la cama esquerra que es va fer en el partit de Copa al Camp Nou contra L'Hospitalet. Amb el retorn d'Iniesta, Guardiola compta amb 19 futbolistes del primer equip i Isaac Cuenca per afrontar un desplaçament que tornarà a posar a prova l'equip.\nL'1 a 5 com a últim precedent\nTot i la rivalitat, els derbis de l'última dècada, primer a Montjuïc i ara a Cornellà-El Prat, han estat favorables al FC Barcelona. En les últimes deu visites al camp de l'Espanyol, el Barça ha guanyat sis partits, n'ha empatat dos i n'ha perdut dos. En la seva primera visita a Cornellà-El Prat els de Guardiola no van poder passar de l'empat a zero, però l'any passat es van imposar a domicili amb un clar 1 a 5, amb dos gols de Pedro, dos de Villa i un de Xavi. Curiosament, el nou estadi de l'Espanyol és un dels pocs on Messi encara no ha marcat mai, i, com diria Guardiola, "aquest no falla".


Data inici: 18/02/2016\nData fi: 29/05/2016\n[+] més...(Centre Cultural Metropolità Tecla Sala)\nL'exposició reuneix més de seixanta obres, moltes d'elles inèdites, subtils i sorprenents, d'artistes de generacions i perfils molt diferents sota un nexe comú: les idees del filòsof grec Diògenes, que avui cobren una especial actualitat i pertinènça. Rebutjant falsos honors i riqueses, Diògenes preconitzava el despullament i manifestava de manera desacomplexada els excessos i vicis de la societat.\nDiògenes preconitzava el despullament i manifestava de manera desacomplexada els excessos i vicis de la societat. L’art és també un camí per retrobar uns valors morals i fer una reflexió sobre l’home. Aquesta exposició vol incidir en una constant transgeneracional d’artistes catalans contemporanis que treballen des de la senzillesa per arribar a l’essència de l’acte creatiu com un camí per entendre el món i posar en evidència la vanitat del consum i de la cultura de l’espectacle.\nArtistes: Ignasi Aballí / Mar Arza /Joan Bennassar / David Bestué / Alfons Borrell / Luz Broto / Patrícia Dauder / Joan Furriols / Antoni Llena / Jordi Mitjà / Marc Monzó / Jordi Pablo / Guillermo Pfaff / Lucía C. Pino / Jaume Pitarch / Ivo Sans / Daniel Steegmann / Víctor Sunyol / Rubèn Verdú / Oriol Vilapuig.


La cooperativa d'iniciativa social Colectic aposta per la comunicació social i el programari lliure i ofereix formació i acompanyament a altres organitzacions en aquests àmbits. Entre altres, organitza el curs 'Periodisme digital: com parlar d’entitats a les xarxes socials', que es desenvoluparà en línia del 24 de setembre al 7 d'octubre de 2018. Té un cost de cinc euros.\nEl curs es dirigeix a persones membres, sòcies i voluntàries i altres persones vinculades amb el món associatiu a Catalunya. Concretament, a persones vinculades amb la comunicació de l'entitat. La inscripció ja és oberta.\nÉs una formació reconeguda pel Pla de Formació de l'Associacionisme i el Voluntariat de Catalunya i s'impartirà a través de l'aula virtual d'aquest.\nTema 1: Identitat i reputació digitals. Com construir la identitat i la reputació digital, factors claus.\nTema 2: Xarxes socials diferents, maneres diferents. Criteris tècnics i recomanacions periodístiques per la creació de continguts adaptats per a diferents xarxes socials.\nTema 3: El contingut és el rei. Com construir missatges per a xarxes socials, analitzem exemples de continguts virals d’entitats.\nTema 4: Tipus de contingut, missatge, estructura. Dissenyem una campanya de comunicació per l’entitat amb xarxes socials, definim l’objectiu principal i planifiquem i preparem el missatge adaptat al públic destinatari.\nperiodisme, xarxes socials i internet, comunicació associativa, formació en línia, Colectic, Barcelonès


Escola Universitària del Maresme | El Bloc de Turisme\nEntrades classificades amb: Escola Universitària del Maresme\nAvui dimecres 18 de gener comença FITUR 2012, la Fira Internacional de Turisme que es celebra a Madrid fins el 22 de gener.\nFitur suposa un punt de trobada per a professionals del turisme, per definir estratègies empresarials amb la finalitat de reforçar i dinamitzar l’activitat turística, així com atendre els canvis en la demanda del mercat per tal que el turisme sigui un sector actiu i innovador.\nEn aquesta trenta-dosena edició de Fitur tant els assistents professionals del turisme com el públic general podran ser partícips de totes les novetats i iniciatives que la fira ofereix amb la intenció d’adaptar-se a les necessitats del mercat, per tal que el turisme es consolidi com un sector pioner i competitiu.\nL’escola Universitària del Maresme com universitat innovadora en els estudis que ofereix sobre Turisme i com a promotora i organitzadora del Primer Congrés d’Oci i Turisme, OCITUR 2012, ha volgut ser present en aquest punt de trobada del Turisme, i per això el Dr. Albert Blasco, coordinador del estudis de Turisme i d’OCITUR 2012, estarà present del 18 al 22 de gener a Fitur. Per a qualsevol informació es pot contactar amb ell a través del seu correu electrònic: ablasco@tecnocampus.cat.\nETIQUETES Escola Universitària del Maresme, Fitur


Ajuntament de Palamós - Certificats digitals i signatures\nSeu Electrònica Ajuntament de Palamós\nLa seu electrònica de l'Ajuntament de Palamós utilitza els següents dispositius de certificació:\n· CERTIFICAT DE SEU ELECTRÒNICA. Certificat de nivell mig de dispositiu servidor segur (Seu electrònica) emès pel Consorci d'Administració Oberta de Catalunya per a l'adreça web seu.palamos.cat. Número de sèrie: P1712500F.\n· SEGELL ELECTRÒNIC. Aquesta seu electrònica utilitza un certificat de segell electrònic, de classe 1, nivell mig, emès per pel Consorci d'Administració Oberta de Catalunya que serveix per a la identificació i l'autenticació de l'exercici de la competència en l'actuació administrativa automatitzada, en els termes descrits en la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic. Número de sèrie: P1712500F.\n· SEGELL DE TEMPS. El segellat de temps dels documents i tràmits es realitza mitjançant el servei de segellat de temps de PSIS INTEGRACIÓ proporcionat pel Consorci d'Administració Oberta de Catalunya.\nAccediu al portal http://signasuite.aoc.cat/ per a validar els certificats electrònics utilitats per la Seu electrònica de l'Ajuntament de Palamós. Aquest portal pertany al Consorci d'Administració Oberta de Catalunya i el seu objecte és permetre validar certificats, signatures i documents, així com signar i preservar (extendre la durada de les signatures) documents signats.\nPer utilitzar els serveis que requereixen que els usuaris s'autentiquin mitjançant certificat electrònic s'acceptarà qualsevol certificat classificat pel Consorci d'Administració Oberta de Catalunyaamb un nivell 3 superior. El següent enllaç us permet accedir a la llista d'entitats de certificació i certificats admesos:\nCertificats digitals i signatures electròniques\nIncidències serveis electrònics


Aprox. 1,283,336 USD\nSuperfície habitable 1.754,52 sqft\nSuperfície total 1.754,52 sqft\nTerrassa 400,42 sqft\nEstem encantats de presentar aquest nou i lluminós pis de tres habitacions amb una terrassa orientada al sud. Aquest pis està orientat a l’interior al pati, de manera que es pot gaudir del lloc d’una ubicació cèntrica, però amb la tranquil·litat i la tranquil·litat del pati. pis d'un modern edifici d'obra nova de 13 habitatges en 6 plantes.\nLa cuina moderna té espai per a una taula i es pot separar del menjador i la sala d'estar que s'obren a la gran terrassa amb finestrals. L’àmplia terrassa té espai per a una taula per menjar i mobles de saló per crear l’ambient perfecte per gaudir del seu cafè al matí o d’un sopar al vespre amb la família i els amics.\nEls acabats inclouen cuines Bulthaup amb electrodomèstics Neff, terres de fusta de roure, rajoles ceràmiques als banys, accessoris de bany Duravit i molt més.\nEl garatge d'estacionament que es connecta directament amb els pisos a través de l'ascensor és únic. Tradicionalment, la majoria d’edificis d’aquesta zona no inclouen aparcament dins l’edifici, per la qual cosa es tracta d’un avantatge especialment atractiu d’aquesta propietat.


Rantee View Bungalow Koh Phi Phi Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"The staff were great, so lovely. The location is excellent...."\n32 moo7, Badia Rantee, Koh Phi Phi, Tailàndia, 81000 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Rantee View Bungalow?\nBungalou a la vessant (Hill Side Bungalow)\nPuntuació 5,6 (62 comentaris)\nPuntuació 6,0 (405 comentaris)\nPuntuació 6,0 (338 comentaris)\nBé 6,5 (216 comentaris)\nBarri Badia Rantee Badia Ton Sai Badia Hin Poo Ao Lo Dalam Ao Lo Dalam Ao Lo Dalam\nMés informació sobre Rantee View Bungalow\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Koh Phi Phi, Rantee View Bungalow és l'el·lecció perfecta. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 42 KM. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Koh Phi Phi Viewpoint, Badia Loh Dalam, Princess Divers Center donen a aquest hotel un encant especial.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Rantee View Bungalow és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com platja privada, buceig, pesca, massatge, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Rantee View Bungalow és una selecció idònia per a la vostra estada a Koh Phi Phi.\nL'electricitat només està disponible des de les 06:00 PM fins les 06:00 AM.\nComentaris d'Agoda (62)Comentaris de Booking.com (17)\nTots els tipus de viatgers (62)Parelles (41)Viatgers en solitari (13)Famílies amb infants petits (3)Famílies amb infants grans (1)Grups (4)\nEse hotel es un antro. No es un hotel. Sino más bi”\nPésima. El lugar no esta habilitado. es sucio. no tiene playa. de terror. el desayuno es una pava q deja hirviendo y vos te preparas tu te. Mientras hay bichos y mugre x todos lados.


Una expedició de l'Escola i del Dénia Bàsquet Club van viure en directe la màgia dels Harlem Globetrotteres - Dénia.com\nUna expedició de l'Escola i del Dénia Bàsquet Club van viure en directe la màgia dels Harlem Globetrotteres\n23 maig 2019 - 08: 21\nUna expedició composta per cent seixanta persones pertanyents a l'Escola i Club de Bàsquet de Dénia es van desplaçar fins al Pavelló Pedro Ferrándiz d'Alacant per a gaudir de la màgia dels Harlem Globetrotters, Que van fer parada en aquesta ciutat dins de la seva gira per tot Espanya.\nAmb expectació màxima per veure en acció a aquests autèntics malabaristes de la pilota, els joves deniers no van deixar de sorprendre amb cadascuna de les sorpreses amb les que aquests genials jugadors van arrencar els somriures i aplaudiments de principi a fi a un pavelló que va comptar amb el seu aforament complet.\nDesprés del partit, els Globetrotters van signar pilotes i samarretes regalant en tot moment simpatia i atenció als jugadors i les seves famílies, per als que l'experiència va ser sens dubte una experiència inoblidable.\n20 agost 2019Peskator Jr Jr venç en la gimcana de la Regata 50º Aniversari del Reial Club Nàutic Dénia\n20 agost 2019Presentació dels tres equips del CD Dénia per a la pròxima campanya\n20 agost 2019Moisès Espinós Mut es proclama Campió d'Espanya de ciclisme en carretera\n19 agost 2019Victòria deniera en la seva visita a Calp per 0 a 2\n19 agost 2019Júlia Martínez aconsegueix l'or per al Real Club Nàutic Dénia al Trofeu Rodolfo Tomás\n14 agost 2019El Reial Club Nàutic de Dénia celebra el seu Dia del Soci amb diverses regates i concursos\nComentaris a "Una expedició de l'Escola i del Dénia Bàsquet Club van viure en directe la màgia dels Harlem Globetrotteres"\nCasa de luxe amb accés privat a la cala de Cap Blanc, amb Fine & Country Costa Blanca Nord\nKarl en HLA Sant Carles de Dénia amplia i reforça la Unitat de Dermatologia, El 19 agost 2019, 14: 07\nKarl en HLA Sant Carles de Dénia amplia i reforça la Unitat de Dermatologia, El 19 agost 2019, 14: 06


ColaboratorBarceló García, Miquel\nL’educació va ser marcada a l’any 2000 per les Nacions Unides com un dels Objectius del Mil·lenni pel desenvolupament. Amb aquest objectiu, també conegut com “educació per a tothom”, es pretén que per l’any 2015, tots els nens i nenes del planeta puguin acabar l’educació primària. Per donar prioritat a aquest objectiu, les Nacions Unides van declarar el període entre 2005 i 2015 com el Decenni de l’Educació pel Desenvolupament Sostenible. El decenni promou l’educació com a element bàsic per aconseguir transformar la societat cap a una societat més sostenible. Transformar l’educació no és una tasca fàcil. Per aquest motiu, l’Informe Delors encarregat per la UNESCO proposa una direcció per fer la transformació cap a l’aprenentatge durant tota la vida (lifelong learning). Els coneixements i habilitats que hom aprèn han de permetre’l afrontar els reptes i problemes durant tota la vida. Cal prendre\nnoves habilitats i actituds, en lloc de coneixements que caduquen. En la Societat de la Informació cal aprendre competències digitals, per poder desenvoluparse a la societat. Les competències digitals son tanmateix una eina vehicular de tot tipus d’aprenentatge. Per tant, les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) no es poden aplicar de qualsevol manera a l’educació, ni tots els usos de les TIC aplicades a l’educació fomenten el mateix tipus d’aprenentatge. Cal buscar aquells usos de les TIC aplicades a l’educació que fomenten el desenvolupament sostenible i que ajuden a combatre la fractura digital (la diferència en l’accés a les TIC entre països, regions o grups de persones).\nLes TIC mòbils i la seva ràpida adopció arreu del món, tenen un gran potencial per facilitar una transformació en l’educació cap al lifelong learning. El sector de les TIC mòbils és l’únic sector o grup de TIC on la fractura digital entre països rics i pobres es redueix. Com que molts d’aquests dispositius mòbils tenen la capacitat d’accedir a Internet (el que es coneix com Internet mòbil), es planteja usar aquests dispositius com una eina perquè els més\npobres puguin accedir a la Societat de la Informació. Un cop garantit l’accés a la Xarxa, existeixen a Internet moltes eines de software lliure per aquestes plataformes mòbils. Aquestes eines poden ser emprades perquè tothom pugui difondre el seu missatge. En el context de les TIC mòbils aplicades a l’educació (m-learning) per fomentar l’aprenentatge durant tota la vida, són moltes les problemàtiques que existeixen. En concret, com introduir el m-learning a les pràctiques de les institucions educatives, de forma relativament simple i produint projectes de m-learning que tinguin una durabilitat a llarg\ntermini. Per ajudar a aconseguir la durabilitat a llarg termini dels projectes de m-learning, el treball present proposa una sèrie de guies o aspectes a tenir en compte. Una manera d’introduir l’m-learning a les pràctiques de les institucions educatives, és a través de la integració amb altres tecnologies educatives més madures i implantades. En concret, amb els Learning Management Systems (LMS), que són les plataformes de elearning que sovint empren les institucions educatives actuals. Els LMS actuals han sigut font d’innovació en educació durant molt de temps. Els LMS acostumen a tenir el curs com a element central a partir d’on organitzen lliçons que contenen recursos i eines educatives. Aquesta estructura mimetitza l’estructura de les classes tradicionals on el professor imparteix uns continguts establerts en un pla d’estudis a un grup d’estudiants i a un ritme uniforme. Per aquest motiu, molts estudiants consideren aquestes plataformes poc flexibles i poc adaptables a un ritme d’aprenentatge més personal. A més, els LMS tenen nombroses limitacions per interactuar amb altres aplicacions externes com les xarxes socials, blogs o aplicacions mòbils. Aquests darrers tipus d’aplicacions són\naplicacions que molts estudiants acostumen a emprar per aprendre.\nPer la seva part, el m-learning ofereix 1) uns entorns d’aprenentatge més personalitzats, 2) un aprenentatge més centrat en l’estudiant i 3) un canal alternatiu per accedir a materials o serveis. La contrapartida és que, sovint, hi ha manca de suport per part de les institucions educatives per introduir el m-learning, donat que implica canviar maneres de treballar ja establertes. També cal formació al professorat per poder introduir l’m-lerning i finalment\nexisteixen problemes d’interoperabilitat amb les plataformes de e-learning. Aquesta separació o dicotomia entre el món de les plataformes de e-learning i el m-learning es podria solucionar integrant les aplicacions de m-learning en els processos o activitats de e-learning. Per aquest motiu, es planteja estudiar el problema de com es poden integrar les aplicacions de m-learning amb els LMS actuals.\nAmb la finalitat d’estudiar aquest problema sorgeix el projecte Moodbile. Aquest projecte pretén 1) estendre un LMS concret, Moodle, al món dels dispositius mòbils, per poder definir aplicacions mòbils que repliquin alguns dels serveis oferts per l’LMS des de dispositius mòbils i 2) proporcionar un marc perquè les aplicacions mòbils tinguin contra partida a l’LMS en forma d’activitats especials.\nEl present treball es centra en estendre un LMS concret, Moodle, al món dels dispositius mòbils, per poder definir aplicacions mòbils que repliquin alguns dels serveis oferts per l’LMS des de dispositius mòbils. La educación fue marcada en el año 2000 por las Naciones Unidas como uno de los Objetivos del Milenio para el desarrollo. Con este objetivo, también conocido como "educación para todos", se pretende que para el año 2015, todos los niños y niñas del planeta puedan terminar la educación primaria.\nPara dar prioridad a este objetivo, las Naciones Unidas declararon el período entre 2005 y 2015 como el Decenio de la Educación para el Desarrollo Sostenible. El decenio promueve la educación como elemento básico para lograr transformar la sociedad hacia una sociedad más sostenible. Transformar la educación no es una tarea fácil. Por este motivo, el Informe Delors encargado por la UNESCO propone una dirección para hacer la transformación hacia\nel aprendizaje durante toda la vida (lifelong learning). Los conocimientos y habilidades que se aprende deben permitirle afrontar los retos y problemas durante toda la vida. Hay que aprender nuevas habilidades y actitudes, en lugar de conocimientos que caducan.\nEn la Sociedad de la Información hay que aprender competencias digitales, para poder desarrollarse en la sociedad. Las competencias digitales son una herramienta vehicular de todo tipo de aprendizaje. Por tanto, las Tecnologías de la Información y la Comunicación (TIC) no se pueden aplicar de cualquier manera al educación, ni todos los usos de las TIC aplicadas a la educación fomentan el mismo tipo de aprendizaje. Hay que buscar aquellos usos de las TIC aplicadas a la educación que fomentan el desarrollo sostenible y que ayudan a combatir la brecha digital (la diferencia en el acceso a las TIC entre países, regiones o grupos de personas).\nLas TIC móviles y su rápida adopción en todo el mundo, tienen un gran potencial para facilitar una transformación en la educación hacia el lifelong learning. El sector de las TIC móviles es el único sector o grupo de TIC donde la brecha digital entre países ricos y pobres se reduce. Como muchos de estos dispositivos móviles tienen la capacidad de acceder a Internet (lo que se conoce como Internet móvil), se plantea usar estos dispositivos como una\nherramienta para que los más pobres puedan acceder a la Sociedad de la Información. Una vez garantizado el acceso a la Red, existen en Internet muchas herramientas de software libre para estas plataformas móviles. Estas herramientas pueden ser utilizadas para que todos puedan difundir su mensaje.\nEn el contexto de las TIC móviles aplicadas a la educación (m-learning) para fomentar el aprendizaje durante toda la vida, son muchas las problemáticas existentes. En concreto, como introducir el m-learning en las prácticas de las instituciones educativas, de forma relativamente simple y produciendo proyectos de m-learning que tengan una durabilidad a largo plazo.\nPara ayudar a conseguir la durabilidad a largo plazo de los proyectos de m-learning, el trabajo presente propone una serie de guías o aspectos a tener en cuenta. Una manera de introducir el m-learning en las prácticas de las instituciones educativas, es a través de la integración con otras tecnologías educativas más maduras e implantadas. En concreto, con los Learning Management Systems (LMS), que son las plataformas de elearning que a menudo utilizan las instituciones educativas actuales. Los LMS actuales han sido fuente de innovación en educación durante mucho tiempo. Los LMS suelen ofrecer el curso como elemento central a partir de donde organizan lecciones que contienen recursos y herramientas educativas. Esta estructura mimetiza la estructura de las clases tradicionales, donde el profesor imparte unos contenidos preestablecidos en un plan de estudios a un grupo de estudiantes y a un ritmo uniforme. Por este motivo, muchos estudiantes consideran estas plataformas poco flexibles y poco adaptables a un ritmo de\naprendizaje más personal. Además, los LMS tienen numerosas limitaciones para interactuar con otras aplicaciones externas como las redes sociales, blogs o aplicaciones móviles. Estos últimos tipos de aplicaciones son aplicaciones que muchos estudiantes suelen emplear para aprender.\nPor su parte, el m-learning ofrece 1) unos entornos de aprendizaje más personalizados, 2) un aprendizaje más centrado en el estudiante y 3) un canal alternativo para acceder a materiales o servicios. La contrapartida es que a menudo, hay falta de apoyo por parte de las instituciones educativas para introducir el m-learning, dado que implica cambiar formas de trabajar ya establecidas. También es necesaria la formación al profesorado para poder\nintroducir el m-lerning y finalmente existen problemas de interoperabilidad con las plataformas de e-learning.\nEsta separación o dicotomía entre el mundo de las plataformas de e-learning y el m-learning se podría solucionar integrando las aplicaciones de m-learning en los procesos o actividades de e-learning. Por este motivo, se plantea estudiar el problema de cómo se pueden integrar las aplicaciones de m-learning con los LMS actuales. Con el fin de estudiar este problema surge el proyecto Moodbile. Este proyecto pretende 1) extender un LMS concreto, Moodle, al mundo de los dispositivos móviles, para poder definir aplicaciones móviles que repliquen algunos de los servicios ofrecidos por el LMS desde dispositivos móviles y 2) proporcionar un marco para que las aplicaciones móviles tengan contra partida al LMS en forma de actividades especiales. El presente trabajo se centra en extender un LMS concreto, Moodle, al mundo de los dispositivos móviles, para poder definir aplicaciones móviles que repliquen algunos de los servicios ofrecidos por el LMS desde dispositivos móviles. Education is an engine for change. United Nations (UN) stated in 2000 that education is one of the Millennium Goals for Development. With this goal in mind, the United Nations wanted to ensure that all the children might be able to complete primary education by 2015. UN declared the period 2005-2015 Decade of Education for Sustainable Development, because education is a key element to transform society into a more sustainable one. That is why the Delors Report proposes a transformation of society towards lifelong learning; the abilities and knowledge that a person learns has to help him overcome challenges all his life. It is necessary to learn new abilities and aptitudes, instead of perishable knowledge. It is necessary to learn digital competences to develop further in the society. Digital competences are tools used in all kind of learning. Not all uses of Information and Communications Technologies\n(ICT) for education encourage the same type of learning. We must find those uses of ICT for education that promote sustainable development and help bridge the digital divide. Mobile ICT has great potential to transform education towards lifelong learning. Mobiles are the only ICT sector where the digital divide between rich and poor is decreasing. Mobile Internet may be a tool for the poorest to access the Information Society. Once granted access to the Internet, there are many free online software tools for mobile platforms. These tools can be used for everyone to spread their message. In the context of mobile ICT for education (m-learning) to promote lifelong learning, many problems need to be addressed. For example, how to introduce m-learning practices in educational institutions, in a relatively simple way, producing m-learning projects that have a long-term sustainability. To help achieve long-term sustainability of m-learning projects, this work proposes a series of guidelines.\nOne way to introduce m-learning in the practices of educational institutions, is through integration with other educational technologies. This is the case of Learning Management Systems (LMS), which are the most used e-learning platforms in current educational institutions. LMS usually present the course as an organizational unit divided into lessons that contain resources and educational tools. This structure mimics the structure of the traditional classroom where the teacher teaches a predetermined content in a curriculum to a group of students. LMS have several limitations to interact with external applications such as social networks, blogs or mobile applications. These external applications are often used by students to learn.\nIn contrast to LMS, m-learning offers 1) a more personalized learning environment, 2) more student-centered learning and 3) an alternative channel to access content or services. The downside is that often there is lack of support from educational institutions to introduce m-learning, because it means changing established ways of working. It is also necessary to train teachers in order to introduce the m-learning and finally there are interoperability problems with e-learning platforms. This dichotomy between the world of e-learning platforms and m-learning could be solved by integrating the m-learning applications with current e-learning platforms. For this reason, this work studies the problem of how to integrate m-learning applications with\nTo study this problem the Moodbile project was initiated. This project aims to 1) extend a particular LMS, Moodle, to the world of mobile devices. The goal is to create mobile applications that replicate some of the services offered by the LMS and 2) provide a framework for mobile applications in the LMS side in the form of special activities. The present work focuses on extending a particular LMS, Moodle, to the world of mobile devices in order to define mobile applications that replicate some of the services offered by the LMS.


Més nuvolades espesses i alguns xàfecs febles aquest dimecres\nEls ruixats cauran bàsicament a punts del litoral i prelitoral de forma dispersa i aniran a més de cara a dijous. Les temperatures començaran a baixar una mica\n13/11/2018 17:56 | Actualitzat a 13/11/2018 20:18\nEl temps es va complicant cada dia una mica més aquesta setmana. Després d’un dimarts de sol i núvols amb un ambient molt agradable que ha arribat als 23º al Baix Penedès, aquest dimecres els intervals de núvols baixos aniran a més, especialment a partir de la tarda, i hi haurà alguns primers ruixats febles i aïllats a punts del litoral i prelitoral, sobretot als extrems.\nOn menys núvols hi haurà serà al nord-oest de Catalunya, tot i que a estones al terç oest pot quedar el cel mig cobert. A les Terres de l’Ebre també hi haurà nuvolositat més abundant i, com a la Costa Brava, les possibilitats de xàfecs són més altes.\nTot plegat a l’espera que dijous vagin a més les precipitacions a prop de la costa, tot i que, en principi, no s’esperen grans quantitats. La formació d’una baixa al sud-est de la península ibèrica serà la responsable dels núvols i els xàfecs a casa nostra aquests dies, però el plat fort de la pertorbació segurament quedarà al País Valencià. Haurem d’anar seguint l’evolució de la situació amb molta atenció.\nEls primers símptomes del canvi de temps es percebien el dilluns al Berguedà | Manel Varela\nAquests dies hem estat sota els efectes de l’estiuet de Sant Martí amb temperatures molt agradables a migdia, pràcticament primaverals i amb molts valors pel damunt dels 20º. No obstant, aquesta situació començarà a canviar a partir d’aquest mateix dimecres, quan els termòmetres ja recularan una mica.\nPel que fa a les màximes, es quedaran entre els 15º i els 20º en general, més baixes a punts de muntanya i zones elevades de l’interior. De nit es mantindrà la fresca o poc fred en conjunt, amb mínimes entre els 10º i 15º al litoral i entre 6º i 11º a la resta. Les temperatures aniran baixant cada dia progressivament.\nMés xàfecs de cara a dijous\nLes precipitacions febles del litoral aniran a més de cara a dijous. En general no s’esperen ni molt menys grans pluges, però algun xàfec pot ser localment intens a la Costa Brava i al terç sud tarragoní. La inestabilitat anirà a menys però no desapareixerà de cara al cap de setmana, quan les temperatures sembla que s’aniran normalitzant amb més aviat fred i valors habituals per l’època.\nRuixat Núvols Sol


Esporles tendrà Escola d’Idiomes el curs vinent | Ajuntament d'Esporles\nInici » Notícies » Esporles tendrà Escola d’Idiomes el curs vinent\nEsporles tendrà Escola d’Idiomes el curs vinent\nL’Ajuntament d’Esporles obrirà aquest mes d’octubre la seva Escola d’Idiomes\nL’Ajuntament d’Esporles col·labora amb l’empresa especialitzada Punt de Partida per a la implantació d’una escola d’idiomes al municipi aquest curs 2018/2019. Les classes d’anglès, francès i alemany començaran el pròxim 1 d’octubre.\nLes inscripcions ja estan obertes al web www.puntdepartida.cat al correu reserves@puntdepartida.cat o bé per telèfon 93.119.05.45.\n“L’objectiu és fomentar l’aprenentatge d’idiomes i, també, garantir que els cursos siguin accessibles per a tothom”, explica la Batlessa Maria Ramon.\nL'ajuntament, amb l'objectiu de fomentar l'aprenentatge d'idiomes al municipi facilita aquests cursos. Punt de Partida gestiona l’Escola d’Idiomes i ofereix els cursos a un preu reduït de 32 euros mensuals 2 classes a la setmana.\nLa contractació del professorat i la gestió de les classes anirà a càrrec de Punt de Partida. Cada grup podrà tenir de 8 a 15 alumnes, que faran dues classes a la setmana. Els grups es formaran tenint en compte els horaris triats i els coneixements de cada alumne, que Punt de Partida avaluarà amb la corresponent prova de nivell abans de començar les classes. Els cursos estaran oberts a alumnes des dels 3 anys fins a adults de qualsevol edat i nivell. Els que així ho desitgin podran optar als certificats reconeguts pel Marc Comú Europeu (A1, A2, B1, B2 i C1) examinant-se a Esporles.\nEscola Municipal d'Idiomes Punt de Partida


El vers pervers de BCN – CultRuta\nEl vers pervers de BCN\nPicabaralles intel·lectuals a la Barcelona d’ara fa un segle\nGaudí, Picasso, Lorca, Eugeni d’Ors o Camilio José Cela són artistes que van protagonitzar escenes d’allò més divertides. I és que no era molt recomanable tenir-se-les amb aquests personatges, sobretot per la fina ironia (o, directament, la mala bava) que destil·laven algunes de les seves respostes.\nPrenent aquests enfrontaments dialèctics com a excusa passejarem per la Barcelona antiga, tot recordant els escenaris on es van desenvolupar moltes d’elles: els Quatre Gats, la Sala Parés o les populoses Rambles.\nOne Response to El vers pervers de BCN\nUna gran experiència cultural per conèixer històries i espais d’una època rellevant de Barcelona.\nRecorregut molt ben dissenyat.\nUn guia excepcional amb qui vàrem connectar des del primer moment. En Rafa Burgos és un gran dinamitzador que fa que en tot moment tinguis l’atenció necessària.\nLes dues hores van passar volant!\n2022/03/27 at 21:12


CAFEZOOMBLOC: HUMOR ANGLÈS\nEhem, que potser són nord-americans.\nTot el que dius és vàlid, però aquests dos no sé si són de la Vella Europa o del Nou Món.\n10 d’octubre, 2008 19:50\nGràcies Enric pel teu comentari. Els "two Johns", com se'ls coneix, són dos actors anglesos, un de Bristol i l'altre de Nottingham. Des del 17 d'octubre de 1999 tenen un programa satíric al Channel Four que es diu "Bremner, Bird and Fortune". Com veus, això de fer de blocaire exigeix una documentació prou acurada que em prenc amb tota dedicació i seriositat. fins aviat, Teresa\nRealment és genial.\nPer cert, Teresa. A amés a més de felicitar-te pel sant, m'agradaria poder contactar amb tu per demanar-te una cosa. Em podries donar el teu correu electrònic a soletey@telefonica.net?\n14 d’octubre, 2008 19:28


Ferragut Coll, Julià ▸ Arrels Democràtiques\nEstàs aquí:Inici / Memorial / Mallorca / Ferragut Coll, Julià\nFerragut Coll, Julià\nTenia vint-i-nou anys i era fadrí. Vivia a Lloret i tal volta li hauria convingut oblidar aquest poble, el mateix dia que hi posà els peus. És clar, que la circumstància a la qual s’atribueix la seva mort, és d’una frivolitat alarmant i s’hagués pogut produir a qualsevol altre poble que no fos Lloret. Julià potser la va provocar inconscientment. Era un foraviler ric i no estava acostumat a perdre. Un dia, asseguren, que va pintar la falç i el martell a la façana de l’Ajuntament i ningú no va motar. Presumia d’atrevit i sabia que la gent de dretes el mirava amb una mescla d’admiració i de ràbia. Cada diumenge solia posar-se l’escut del Partit Comunista a la corbata, perquè el vessin. Perquè tots el vessin … Conten que acudí convidat al ball de sequer d’una possessió del terme i disputà violentament amb el senyor, el dret de ballar amb la al·lota que ambdós havien triat. Ell en sortí amb la seva, però cas de ser cert el que conten, li sortí molt car el ball. L’endemà, l’esmentat senyor va ser vist quan entrava a l’Ajuntament i al cap de dos dies detenien i afusellaven Julià a la paret del cementiri nou de la Ciutat de Mallorca. Era la nit de l’onze al dotze de setembre del trenta-sis.