TORNAR A CÓRRER: de juliol 2012\nPublicat per Sebas Guim a 16:10 8 comentaris:\nFa uns dies, quan vaig escriure el post sobre en Simon Wheatcroft no podia ni imaginar-me que el meu desig d'acompanyar un atleta invident es podria fer realitat tan aviat: aquest pròxim dissabte correré la Marató de l'Aneto amb en Javier Fran Sin, ultramaratonià de Barbastre. Així, a pèl, sense practicar i sense cap experiència...però amb moltíssimes ganes.\nEn Javier va participar a la recentment disputada Isostar Desert Marathon però la sort no el va acompanyar i, per diferents motius, es va veure forçar a abandonar. No ens vam veure a la sortida, tampoc vam coincidir durant el recorregut. Però vaig conèixer la seva història i m'hi vaig posar en contacte fa un parell de dies.\nEn Javier Fran Sin i el guia, a la Isostar Desert Foto: Albert Pericas\nEm vaig oferir a fer-li de guia en un futur...més o menys llunyà. Però les oportunitats arriben quan arriben i no volia deixar-la escapar. Ahir a la nit em va proposar córrer la Marató de l'Aneto...demà passat, i no vaig dubtar-ho ni un instant.\nEn aquests casos jo ho tinc clar. Em fa molta il.lusió? Doncs dic que sí, al moment, i després ja em preguntaré què he de fer. I aquí estic, que des que vaig penjar el telèfon sóc un sac de nervis. No en sé res, del món dels cecs, no tinc clar com dirigir la marxa...Tinc moltes preguntes al cap i la majoria no sé ni com fer-les. El viatge de Madrid a Benasc, probablement, serà un llarg interrogatori. Espero els seus consells...i els vostres. Gràcies.\nPublicat per Sebas Guim a 12:57 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Isostar Desert Marathon, Marató de l'Aneto\nLes grans marques comercials tenen potents departaments de publicitat, màrqueting i comunicació que es trenquen les banyes nit i dia per aconseguir, primer de tot, cridar l'atenció dels consumidors. Un cop que l'hagin aconseguit, el client potencial s'interessarà o no pels seus productes i, si li agraden, potser els provarà. Al cap i a la fi, aquest és l'objectiu final de totes les campanyes. L'última iniciativa d'ASICS em va cridar l'atenció des del començament. No només per l'eslògan, "Made of Sport" (tots aquells que correm o que sentim l'esport profundament, en certa manera, creiem que estem fets d'esport. No ens sentim ni millors ni pitjors que la resta, però tenim la sensació que l'esport gira al voltant de la nostra vida).\nPerò no. No és l'eslògan de la campanya sinó la història de Simon Wheatcroft, un corredor ultramaratonià de 29 anys que es va quedar cec quan en va fer 18. Lluny de quedar-se deprimit i tancat a casa, en Simon va decidir tot el contrari: volia sentir-se lliure.\nLa història d'en Simon em va fer pensar en les grans dificultats que tenen els cecs per intentar fer realitat els seus somnis. Em va recordar també l'enveja que vaig sentir quan el meu amic Josep Maria Fàbregas em va explicar que faria de guia a un atleta polonès invident, durant la Marató de Barcelona del passat mes de març. L'experiència d'en Josep Maria em va deixar clar que, tard o d'hora, intentaria seguir el seu exemple.\nPublicat per Sebas Guim a 19:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Asics, Marató de Barcelona\nCrec que m'ho he guanyat.\nTampoc és que hagués estat entrenant de forma obsessiva com quan, en altres ocasions, he preparat maratons en què buscava una marca determinada, però la preparació de la Isostar Desert Marathon es fa molt pesada i ocupa sessions llargues a ritmes que semblen avorrits...en moments en què el cos et demana més.\nAra, no. El cos no em demana res. Ara només vull recuperar-me físicament, tornar a tractar-me els maleïts isquios i intentar posar-me una mica rapidet. De moment he decidit no fer planificacions, no mirar el calendari, no comparar-lo mb el de la lliga de futbol, no buscar maratons atractives ni curses emblemàtiques que fa emps que em fan il.lusió. No.\nDes que vaig acabar la Isostar no he fet res.\nBé, només he nedat. Però tampoc gaire.\nEls pròxims dies començaré a moure'm al damunt de l'el.líptica i probablement surti a córrer (no més de) vint minuts, alguns dies. I seguiré nedant...\nPublicat per Sebas Guim a 12:32 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Isostar Desert Marathon\nEm vaig despertar poc després de les sis del matí. Lentament vaig obrir els ulls. Aleshores no ho sabia però aquella seria l’única acció que, durant un bon grapat de dies, no em provocaria cap tipus de dolor. La nit anterior havia finalitzat la Isostar Desert Marathon, una cursa de 114 quilòmetres pel desert dels Monegros. Havia disputat la prova l’any passat, així que ja sabia quin pa s’hi coïa. O això creia: a l’hora de la veritat vaig poder comprovar que, en els afers del cos i de la ment, dos i dos no sempre fan quatre.\nLa idea era repetir el pla que tan bé m’havia funcionat l’any passat. Sortir amb el fre de mà posat, intentant no excedir-me dels 6’/km., i deixar que anessin passant les hores. Pensar en petits objectius com eren el vuit s controls d’avituallament i no en la magnitud total de la cursa. La idea era bona, la companyia, immillorable (repetia experiència amb en Joan Prats) i el meu estat de forma era millor que el de la temporada anterior. Però en una cursa tan llarga no hi ha una fórmula secreta que et garanteixi l’èxit.\nLa calor i l’esgotament em van anar guanyant a poc a poc, sense que me’n pogués adonar. Els primers compassos de la prova els vam fer de forma molt tranquil•la, sense preocupar-nos per la gran quantitat de corredors que ens precedien. Tot i això, ens va alegrar el moment en què vam començar a avançar atletes. Manteníem el ritme pausat inicial, mentre que alguns es començaven a veure obligats a baixar el seu. El recorregut per on transcorria la cursa era força diferent al de l’edició de 2011 (en què predominaven els trams de pista) i, en aquest altre cas, vam haver d’anar moltes hores per zones en què no hi havia camins, i les marques passaven per un terreny molt empedrat i amb herbes altes. En un d’aquests ens vam trobar l’Albert Giné, un dels favorits a la victòria final. Ens va dir que havia patit problemes als adductors i que s’havia hagut de retirar. Assegut a terra, amb el telèfon a la mà, intentava contactar amb l’organització. Li vam donar ànims, ens vam acomiadar i vam seguir endavant. Moltes hores després ens assabentaríem que ho va passar realment malament.\nEn aquelles alçades, jo ja no anava gaire fi. Havia begut i havia menjat...potser massa i tot. O no. No ho sé. O potser va ser un batut que em va donar en Joan, que no havia provat en els entrenaments (error, greu error!!!!!!) i que no vaig digerir gaire bé. O potser busco alguna explicació quan, en realitat, tot plegat és més senzill i el meu cos no volia afrontar aquella tortura que m’esperava. Amb en Joan teníem un codi per fer-nos entendre que ens havíem de separar: jo li deia “vés-te’n, que no puc” i ell se n’aniria.\nPerò és tan bon amic que preferia fer-me costat, renunciant a un bon lloc en la general. Les hores passaven i jo seguia sense anar. Em vaig haver de posar ruc per “alliberar-me” de la seva companyia (quan ho vaig aconseguir, en Joan es va posar a córrer de debò i se’n va anar cap endavant. Va anar superant corredors paulatinament però a falta de menys de sis quilòmetres per a l’arribada, ja ben entrada la nit, es va perdre i va acabar desviant-se fins que va ensopegar amb un control situat a 34 kms. de l’arribada. Allà es va acabar la seva Isostar DM. Quan m’ho va explicar no m’ho podia creure).\nDes d’aquell moment, superat el km.55, vaig transitar tot sol. Em va fer la sensació que revifava una mica i que recuperava una mica els ànims. Vaig enganxar-me a un grupet de quatre corredors (entre els quals hi havia en “Sahuqui”), que acabaven de perdre’s. Ells anaven més ràpid que jo, però paraven a caminar cada 600 metres. Jo seguia un ritme lent però més constant. Els vaig deixar enrere i, optimista, vaig afrontar la posta de sol. Abans que es fes fosc però, em vaig equivocar de camí. Tenia els meus dubtes però vaig avançar uns 600 metres per assegurar-me que no hi havia marques més endavant. Haver de tornar enrere va ser un cop anímic. Un cop redreçada la ruta, i després d’un descens una mica tècnic que va alertar-me de greus problemes als adductors, vaig arribar fins al sisè avituallament, al km. 80\nAllà vaig sentir que em costaria moltíssim acabar la cursa. Em faltava encara gairebé una marató sencera i el cos no em responia. Quan et passa això et sembla que només tens dues opcions: o lluitar per intentar-te convèncer que pots o abandonar-te. La primera reacció és obligada, tanques els punys i tires endavant. Però quan la crisi es repeteix hores després, la ment no respon tan fàcilment. Els dubtes han anat creixent i no et sents tan capaç d’aguantar quatre o cinc hores a un ritme que se’t fa insuportable.\nVaig carregar l’aigua, em vaig posar el frontal i vaig seguir els senyals. No hi havia ningú a prop pel davant ni pel darrere. En aquell moment em vaig sentir derrotat i vaig deixar de gaudir de la cursa. El que havien estat petits objectius, anar de control a control, s’havien convertit en grans epopeies i havia de plantejar-me avançar quilòmetre a quilòmetre. Així ho vaig intentar fer, molt a poc a poc. Era conscient que com més estona passés corrent menys dur se’m faria. No tenia cap dolor impossible de superar. Els tenia tots junts, a les cames, als peus, als braços, a les mans...i al cap.\nEn el penúltim control, on hi havia l’Oliver Vallès, m’hi vaig entretenir sis minuts. Va ser l’avituallament més llarg. Em va explicar que la primera dona se’ls havia desmaiat allà mateix, però que havia continuat. Allà mateix hi havia un altre corredor, a qui estaven assistint els serveis mèdics. Amb penes i treballs vaig continuar endavant. Una estona després em vaig veure enlluernat pels fars de l’ambulància, que em venia pel darrere. Quan em va superar, a través d’una finestreta, vaig poder veure aquell corredor a qui duien cap al Campament Isostar. Només va ser un instant però ens vam mirar als ulls. En aquell flash vaig observar una mirada trista i aquella tristesa em va encoratjar per tirar endavant. M’havia d’aferrar a alguna cosa i aquells ulls desesperançats van il•luminar els meus.\nLa llum dels ulls però, no tenia res a veure amb la del frontal, que començava a fer figa. Vaig aguantar per canviar-la fins a l’últim avituallament, al km. 96. Vaig regirar la motxilla de dalt a baix i no vaig trobar les piles de recanvi (quan vas tan desfet mires a tot arreu menys al lloc més evident de tots). Vaig decidir estalviar la poca llum que em quedava fins que m’enxampés algun perseguidor. Aquest va ser l’Alain, un jove basc que no va dubtar a oferir-me el seu recanvi. Vam seguir junts una estona però les cames no em donaven per a més.\nA mida que anava desapareixent de la meva vista, un reflex llunyà anava fent-se cada cop més visible: els llums de l’arribada no eren un engany de la meva ment, no eren cap miratge. El campament era allà i ho estava aconseguint. Al cap no hi tenia res més enllà de creuar aquella darrera línia i anar-me’n a dormir. Eren dos quarts de tres de la matinada i havia estat més de catorze hores i mitja voltant pel desert dels Monegros i acabava en una meravellosa tretzena posició.\nEm vaig alegrar de veure la Paz, l’Andrea, en Marc i en Joan Prats, aguantant allà per mi. I també em va emocionar moltíssim trobar-me, un bon amic com és en Joan Ribes Estrada, que per segon any consecutiu va apropar-se a unes hores intempestives a la Isostar Desert Marathon per veure’ns arribar. El seu somriure trapella a l’arribada em va fer oblidar per uns moments, tots els mals que havia patit. Això sí, només per uns moments.\nTotes les fotografies són obra de la Paz Rodríguez.\nPublicat per Sebas Guim a 20:50 11 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Isostar Desert Marathon, Joan Prats\nJa hi vaig córrer l'any passat, ja vaig veure de què es tractava, ja vaig poder patir a les cames i al cap el que suposa una competició d'aquestes carecterístiques. La Isostar Desert Marathon és una cursa d'ultradistància en mode d'autosuficiència alimentària. Ens donen líquid en tots els controls, la resta l'hem de dur cadascú a la seva motxilla.\nRecordo que la temporada passada m'hi vaig apuntar per treure'm una espina clavada, la de l'etapa llarga de la Marató de Sables, on no havia rendit com m'hauria agradat. El problema, avui, és que aquesta espina ja fa temps que és fora. Els 112 kms. de l'any passat em van anar de meravella: tot va anar sobre rodes i fins i tot vaig fer una bona classificació així que, ara per ara, sembla que només hi tinc coses a perdre.\nPerò jo no ho veig així, en absolut.\nTinc ganes de córrer, de suar, de patir, d'intentar millorar i superar-me. Vull intentar no haver de córrer allà on l'any passat vaig caminar, vull intentar repetir cursa amb en Joan Prats i que no hagi d'estirar-me per continuar avançant, vull tornar a superar aquest repte, un objectiu que pel fet de no registrar gaires desnivells, crec que s'adequa força a les meves característiques.\nQuan arribes a una cursa mai et sents del tot preparat. Sempre, tots, tenim algun "però". Jo, també. Però no en faig cas, al contrari. Penso en tot allò que he fet bé, en tots els esforços de la preparació, en totes les dutxes posteriors als entrenaments. Penso que arribo preparat i conscient del que m'espera.\nTinc unes ganes terribles que es doni el tret de sortida per començar a córrer, a fer bullir el cap amb càlculs, a haver de pensar en coses alienes a la cursa per mantenir-me distret...Una vegada més, tinc ganes de TORNAR A CÓRRER.\nDesprés d'haver passat sense entrenar-me dos dies genials (a la Bisbal d'Empordà amb la Patrícia i l'Eduard i a Barcelona amb en Noel) aquest matí he pujat a la carretera de les Aigües. M'havia de treure una mica el nervi que duia a sobre. Allà he coincidit amb en Josep Maria Rubí, amic i company de Ràdio Nacional. Ell ja havia acabat el seu entrenament (un dels últims de la temporada) però s'ha apuntat a compartir amb mi deu quilometrets més, en què ens hem posat una mica al dia i en què hem parlat també molt sobre maratons.\nEn maratons, jo, hi tornaré a pensar a partir de dilluns vinent. El que queda del dia, deixaré que vagi passant, amb els Monegros al cap.\nI esperarem que la sort ens faci costat.\nPublicat per Sebas Guim a 14:44 1 comentari:\nUna bona colla de dies sense escriure i amb ganes de fer-ho. El que no he deixat de fer, però, ha estat entrenar-me. La millor sessió d’aquests últims dies la vaig compartir amb en Joan Prats, a Balaguer. Ens vam cruspir 50 kms en poc menys de cinc hores, amb motxilla a l’esquena i sense parar el crono en les tres fonts en què vam haver de carregar líquid. Va ser l’ENTRENAMENT, així, en majúscules, va ser la suada que necessitàvem per augmentar la confiança de cara a la imminent Isostar Desert Marathon d’aquest proper cap de setmana.\nNo ens plantegem res més que tornar a sortir a la nostra, oblidant-nos de la resta de corredors. El ritme, el nostre. El patiment, el nostre. La cursa ja ens posarà a lloc.\nA banda d’aquest entrenament, a Sant Pol he fet tres entrenaments més (un d’ells amb en Joan Castellà...que ja tocava). I ara, a quatre dies per a la gran cita, ja baixaré el llistó. Rodaré demà dimecres, descansaré dijous i divendres estiraré les cames mitja horeta, abans de tornar a pujar cap a la Noguera.\nLa motxilla està provada, els gels estan elegits, les barretes també...només em falta preparar-me un ipod per si em quedo sol i necessito un moment canyero amb temes que m’animin i em despertin una mica (Amy Mac Donald, Amaral, Elton John, Jack Johnson, Frankie Velli...i el gran Time is running out, de Muse). Quan el tingui a punt, ja ho tindré tot fet.\nPublicat per Sebas Guim a 20:50 4 comentaris:\nLa segona etapa (Zamarramala-Nava de Asunción) va ser, amb diferència, la més dura de totes les que vam afrontar. Per la distància (42 kms), per la pallissa del dia anterior, perque vam anar a dormir tard (l’Espanya-Portugal de les semifinals de l’Eurocopa, amb penals, es va allargar més del compte...), però sobretot per la calor que va fer al llarg de tot el dia.\nEl genoll de la Paz va queixar-se de forma notòria i els últims dotze quilòmetres de ruta, entre Santa María la real de Nieva i Nava de Asunción els vam haver de fer caminant.\nAbans, però, vam gaudir del pas per Los Huertos, un oasi entre camps de blat, i vam patir un tram dur per una antiga via de tren (les vies se les han endut, però hi ha deixat les pedres que les amarraven...i no hi ha manera de no trepitjar-ne...durant un bon grapat de quilòmetres) que es va acabar fent molt pesat.\nUn dels millors records que ens quedarà d’aquesta etapa serà l’alberg on vam passar la nit: una plaça de toros. L’ajuntament ha habilitat la sala on es canvien els toreros per als esforçats peregrins...que pels volts del mes de setembre, durant la festa major, han d’emigrar cap a un altre alberg improvisat. Els toros, a Nava de Asunción, són una de les grans atraccions de les festes.\nL’endemà vam sortir de Nava, amb energies renovades i un genoll esguerrat...que podia soportar una mica més de dolor. Així vam anar avançant cap a Coca, on tenen un antic castell que fa patxoca, i després cap a Alcazarén. Allà hi vam fer cap poc abans de les tres de la tarda, 35 quilòmetres després de la sortida. El poble no és gran cosa, com la majoria de la zona, però la gent és molt acollidora. En els tres dies de marxa que dúiem no ens havíem trobat amb cap peregrí, ni pels camins ni als albergs. Fins que vam trucar a la porta de l’alberg d’Alcazarén i ens van obrir una parella d’estonis, tamany XXL. Feien el camí des de Madrid i l’anaven combinant amb visites culturals (l’endemà s’agafaven l’autobús per anar a visitar Valladolid).\nLa quarta etapa, de 37 kms, ens va dur fins a Ciguñuela, un altre petit poblet. Va ser una jornada plàcida, per a mi, amb un final interessantíssim en què vaig deixar anar un munt d’energia acumulada. De sortida vam anar avançant al costat del riu Edesma, ben fresquets, fins que aquest es creua amb l’Adaja. Allà vam tornar al panorama habitual dels camps de blat i les escasses zones verdes. Puente Duero ens va canviar una mica la perspectiva del dia, que va fer un tomb radical quan vam arribar a Simancas. Sí, senyor!!! Quin poble més bonic. Ha estat la troballa del Camino, una de les imatges més impressionant. El pont és preciós; el castell, també.\nPerò a Simancas no hi ha alberg per quedar-s’hi, així que vam haver de tirar fins a Ciguñuela, que és a sis quilòmetres...bona part dels quals fan pujada. La Paz seguia sense genolls i en ascensos i descensos ho passava pitjor. Així que quan ja érem a un parell de quilòmetres del poble em vaig avançar (bàsicament per anar encarregant l’entrepà de pernil que ens havíem de cruspir) i em vaig posar a córrer com si no dugués una motxilla a l’esquena i com si allò no fes pujada. Va ser un moment moooooolt dolç.\nA Ciguñuela aprofiten l’alberg (de grans dimensions i millor qualitat) per a fer-hi exposicions. La que tocava aquells dies era una d’una pintora de la localitat i els veïns s’hi van anar apropant al llarg de tota la tarda. Entre ells, vaig tenir l’honor de conèixer Santiago Noséquèmés, guanyador d’una medalla de bronze als JJOO de Munic’72. Hi vaig estar parlant durant gairebé dues hores, un home entranyable. El problema és que alguna de les dades que em va donar no em devia quedar ben guardada a la memòria: quan busco a internet descobreixo que als Jocs de Munic, Espanya només va aconseguir una medalla...en boxa. I en l’equip de tir olímpic no hi consta cap Santiago. Investigaré amb calma i en trauré l’entrellat. Segur!!!\nA Ciguñuela vam compartir alberg altra vegada amb els estonis. I a última hora de la nit van aparèixer un parell de ciclistes amb els quals vam compartir habitació.\nLa cinquena etapa va ser l’última d’aquesta aventura estiuenca pel Camí de Santiago. 14 quilòmetres després de Ciguñuela, el genoll de la Paz es va negar a continuar, ara sí, de forma definitiva. Ni el simpàtic nom de la localitat de Wamba (nom d’un antic rei castellà) ni els paratges espectaculars que vam anar travessant, res va impedir que el dolor minvés prou com per afrontar una altra etapa.\nEns vam plantar a les sis de la tarda a Medina de Rioseco, després de 38 kms, i vam anar a descansar al convent que hi ha a l’entrada del poble (bonic poble, per cert, dels que més valen la pena al llarg d’aquesta primera part de la ruta). Al convent hi vam estar de meravella, érem els únics peregrins, i ens vam cuinar un bon plat de pasta i vam veure la final de l’Eurocopa en una sala d’estar, tota per a nosaltres dos.\nI així va anar-nos aquesta part de la ruta. Ara, així que anem tenint dos o tres dies per fer una escapada, anirem avançant. Mentrestant, tots els esforços queden concentrats en la Isostar Desert Marathon. En 10 dies el repte dels Monegros em tornarà a posar a prova les forces, la resistència i la capacitat de patiment.\nPublicat per Sebas Guim a 15:49 Cap comentari:\nNo teníem clar fins on arribaríem, tampoc havíem decidit quants dies hi invertiríem. Teníem un límit de sis etapes, del qual no podíem excedir-nos. Al final han estat cinc etapes, cinc llargues jornades que ens han conduït des de la localitat de Cercedilla, a la sierra madrilenya, fins a Medina de Rioseco, un poble situat al nord de la província de Valladolid. Cinc dies en què hem recorregut la gens menyspreable distància de 185 quilòmetres, la majoria dels quals, corrents.\nI vam fer cinc dies, i no més, pels problemes que ens va causar, el primer dia, el pas del port de la Fuenfría. El Camí de Santiago avança per l’antiga calzada romana i el camí és força més dur que altres alternatives que coneixem. Sortir, així de fred, des de Cercedilla, i pujar el portet fins a 1.800 metres d’altitud, casca a qualsevol. Però la dificultat va arribar en la baixada. Turmells, genolls i musculatura en general van quedar malmesos des del començament.\nVa ser un dia de calor, sobretot a partir de les dues de la tarda. Tenint en compte que vam sortir passat el migdia, així que ens apropàvem a Segòvia ens van enganxar altes temperatures. No vam deixar font sense ús ni ombra sense travessar. Un cop a Segòvia, arribant des de Madrid, costa de veure l’aqüeducte. Tot i que ja hi havia estat, esperava veure’l de lluny. Però és clar, servia per conduir aigua, així que la construcció es troba en una petita vall. De la fisonomia de la ciutat, a quilòmetres vista, en destaquen la catedral i el Alcázar. Un cop allà, l’aqüeducte acapara interès, per mèrits propis.\nL’etapa no s’acabava a Segòvia sinó que continuava fins a Zamarramala, un poblet situat a dos quilòmetres de la capital de la província, tot i que la gent d’allà considera que formen part d’un barri dels afores de la ciutat. Sigui barri o sigui poble, Zamarramala ens amagava una sorpreseta final, en forma de pujada infernal. Des de l’església de la Vera Cruz fins dalt són gairebé dos mil metres d’ascens...vaja, el toc de gràcia.\nPassades les sis de la tarda, sense haver dinat, vam arribar al poble amb les últimes gotes de benzina que hi havia a la reserva. L’alberg del peregrí va resultar ser l’ermita de San Roque, on ja no s’hi practiquen oficis. Uns quants matalassos al terra serveixen d’aixopluc per al caminant...corredor en el nostre cas.\nVan ser 34 quilòmetres en poc més de cinc hores i quart, a ritmes pròxims als 8’/km.\nPublicat per Sebas Guim a 20:34 Cap comentari:\nSIMON WHEATCROFT, TRENCA LES BARRERES DE LA CEGUES...\nISOSTAR DESERT MARATHON, LA CURSA QUE NO S’ACABA M...


OPERACIÓN RESCATE (SERIE AVENTURA TOTAL). JULVE, ÒSCAR ; COPONS, JAUME. 9788448855086 Llibreria Al·lots


'Mi Gaudí espectral'. Rafael Argullol. Acantilado. Barcelona, 2015. 80 páginas. 9 euros.


París condecora Nadal, "el més parisenc dels mallorquins"\nPer la seva banda, el tennista ha assenyalat que a París s'ha sentit "any rere any com un francès més, com un parisenc més", i ha confessat que sent "un vincle especial" amb la ciutat i els seus habitants\n2 min. Palma 21/05/2015 16:07\n651x366 Rafel Nadal en el moment de rebre la distinció de la ciutat de París. Rafel Nadal en el moment de rebre la distinció de la ciutat de París.\nRafel Nadal és "el més parisenc dels mallorquins", en paraules de la batlessa de París, Anne Hidalgo, que avui ha lliurat a Nadal la medalla Grand Vermeil, la major distinció que atorga aquesta ciutat.\n"Nadal ha marcat i continua marcant la història de París. La història del Roland Garros no es pot escriure sense Rafel Nadal", ha afegit la batlessa francoespanyola, que ha assenyalat el tennista de Manacor com "un exemple de campió que ha sabut mantenir la seva humilitat".\nQuan falten tres dies perquè comenci el Grand Slam de París, el guanyador de nou de les seves edicions va agrair la distinció procedent de la ciutat "més important" de la seva carrera, on va viure "la majoria d'edat esportiva".\nA l'acte, celebrat a l'Ajuntament de París, hi han assistit dos centenars de persones, entre ells un grup de joves procedents d'un club de tennis de la ciutat.\nPer la seva banda, el tennista ha assenyalat que a París s'ha sentit "any rere any com un francès més, com un parisenc més", i ha confessat que sent "un vincle especial" amb la ciutat i els seus habitants fins al punt que, ha dit, els reserva un lloc en el seu cor. Una relació que el mallorquí ha traçat "més enllà dels triomfs recollits a la pista Philippe Chatrier". Nadal ha descrit París com "la ciutat dels museus, dels monuments, de la fotografia, del teatre, de la literatura, de la música, del cinema, dels restaurants i la cuina, de la moda, de les vacances i les seves festes, de l'educació i la cultura".


Presentación del nuevo portal CIT del Institut d'Estudis Catalans - ASOCIACIÓN ESPAÑOLA DE TERMINOLOGÍA\nPresentación del nuevo portal CIT del Institut d’Estudis Catalans\nEl 21 de Enero de 2014, a les 18 h, la Secció de Ciències i Tecnologia de l’Institut d’Estudis Catalans ha presentado en la Sala Coromines el Portal CIT (Terminologia de Ciències i Tecnologia).\nEl portal CIT es un programa de investigación, dirigido por el Dr. Salvador Alegret, que tiene por objectivo poner al alcance de la comunidad académica y de la ciudadanía en general los recursos textuales y léxicos especializados del Institut d’Estudis Catalans. El portal se organiza en cuatro módulos o accesos diferentes: BiblioCIT, CercaCIT, ContextCIT i ExtraCIT.\nEl recurso, que está disponible en http://cit.iec.cat/, aún está en construcción, con los tres primeros módulos de acceso abierto con una parte de los datos previstos. El cuarto módulo, ExtraCIT, está en fase de desarrollo en colaboración con el grupo IULATERM del Institut Universitari de Lingüística Aplicada de la UPF, bajo la dirección de M. Teresa Cabré. Está prevista su apertura en 2014.\nPara la descripción de contenidos de cada módulo…\nBiblioCIT ofereix l’accés electrònic als continguts de 28 diccionaris especialitzats d’autor (17 editats per l’IEC, 2 dels quals en col·laboració amb Enciclopèdia Catalana, i 11 editats per la Universitat de les Illes Balears), editats inicialment en paper entre 1977 i 2011. La suma de totes les entrades d’aquests diccionaris és de 170.000 entrades.\nCercaCIT és un metacercador que opera de manera transversal contra els esmentats diccionaris de BiblioCIT, de manera que es pot fer la consulta d’un terme i el cercador ens retornarà tots els articles de diccionaris diferents que contenen aquest terme. Actualment CercaCIT dóna accés a una selecció de 34.000 entrades aproximadament de 25 diccionaris diferents.\nContextCIT és un altre metacercador que opera de manera transversal contra les revistes editades per l’IEC (Hemeroteca Catalana). Permet extreure contextos de cada revista a partir de les consultes realitzades.\nExtraCIT és un banc de dades terminològic resultat de l’extracció automàtica de terminologia realitzada per a cada una de les revistes de l’IEC. Ben aviat s’hi podran consultar els termes, que hauran estat validats per experts de les Seccions de l’IEC, i accedir als contextos corresponents. D’aquesta manera s’obtindrà la terminologia usada a les revistes de l’IEC, amb independència de la seva inclusió o no en els diccionaris editats.\nEls mòduls BiblioCIT, CercaCIT i ContextCIT han estat desenvolupats íntegrament per personal tècnic de l’IEC. El mòdul EXtraCIT és fruit d’una col·laboració entre l’IEC i l’Institut Universitari de Linguística Aplicada de la Universitat Pompeu Fabra. El grup IULATERM de l’IULA porta endavant una part d’aquest projecte, consistent en l’extracció automàtica de tota la terminologia de les revistes, durant el període 2012-2014 i sota la direcció de M. Teresa Cabré Castellví.\nAccés al portal CIT: http://cit.iec.cat/\nPresentación de la plataforma “Enclave de ciencia”\nHoy, 28 de mayo, a las 11h en el...\nEl Instituto Cervantes, uno de cuyos fines principales es...


Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) Online Gratis | TusPeliculasHD\nTom à la ferme (Tom en el granero) (2014)\nTitulos: Tom à la ferme | Tom à la ferme\nDeja un comentario sobre la película "Tom à la ferme (Tom en el granero)", gracias.\nVer Tom à la ferme (Tom en el granero), Watch Tom à la ferme (Tom en el granero), Watch Tom à la ferme (Tom en el granero) free, Tom à la ferme (Tom en el granero) sin limite de tiempo, Tom à la ferme (Tom en el granero) Latino, Español, Subtitulado online, Tom à la ferme (Tom en el granero) online, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) online, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) online flv, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) no megavideo, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) online gratis, Tom à la ferme (Tom en el granero) online latino, Tom à la ferme (Tom en el granero) online español, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) online en español, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) en español online, Pelicula Tom à la ferme (Tom en el granero) online latino castellano subtitulado, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) en vk, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) Online en openload,Tom à la ferme (Tom en el granero) DVDRIP, Tom à la ferme (Tom en el granero) 1080, Ver Tom à la ferme (Tom en el granero) online.\nTom à la ferme (Tom en el granero) HD, Tom à la ferme (Tom en el granero) online latino, Tom à la ferme (Tom en el granero) online sin cortes, Tom à la ferme (Tom en el granero) online español, Tom à la ferme (Tom en el granero) online castellano, Tom à la ferme (Tom en el granero) calidad hd, Tom à la ferme (Tom en el granero) pelicula completa, Tom à la ferme (Tom en el granero) descarga online, Tom à la ferme (Tom en el granero) online, Tom à la ferme (Tom en el granero) subtitulado online, Tom à la ferme (Tom en el granero) online vk, ver Tom à la ferme (Tom en el granero) online latino subtitulado castellano español.\nCapturas de pantalla de Tom à la ferme (Tom en el granero)\nTrailer de Tom à la ferme (Tom en el granero)


Rooms 4 Rent Bcn - Hostal en Barcelona, Espanya - reserves online - HostelsClub.com\nRooms 4 Rent Bcn - Hostal en Barcelona, Espanya\nHostals > Espanya Hostals > Catalunya Hostals > Barcelona Hostals > Barcelona Hostals\nAdreça: Gran Via de les corts catalanes nº 602, Lower flat - Barcelona, Espanya\nRooms 4 rent bcn està situat al cor de Barcelona, . Per fer el check-in i recollir les claus tens que anar al carrer Gran Via de les Corts Catalanes, 602 Planta baixa(està molt a prop). Aquests carrers són dels més centrics de la cuiutat, a tan sols 5 minuts caminant de Plaça Catalunya o de Les Rambles i a 2 minuts de la Universitat Central de Barcelona.\nSi estàs pensant en passar uns dies amb els teus amics, la teva parella o la família aquests és sense dubte el teu allotjament. La ubicació és privilegiada, molt a prop nostre tens:\nCinemes, teatres, restaurants, museus, transports públics (metro, autobusos, trens, taxis, etc.), zones comercials, zones per sortir de nit, platja, piscina, montaña, lloguer de bicicletes, i moltes coses més.\nRooms 4 rent bcn està situat en un edifici amb ascensor i disposa de 12 confortables habitacions amb diferents capacitats, habitacions individuals, habitacions doples i també triples. Disposem d'una cuina equipada i una sala amb TV. L'horari de oficina és de 9:00 a les 23:00 hores. Al voltant de Rooms4rentbcn hi ha diversos pàrquins on podràs deixar el cotxe pagant la tarifa.\nGran Via de les Corts Catalanes, 602 Planta Baixa - 08007 Barcelona. -Fax 0034 93 317 01 49. Horari de recepció de 9:00 a 23:00 h. Rooms 4 rent bcn està inscrita al registre d'empreses i acctivitats turístiques (REAT) en l'oficina de turisme. número: EB-00169.\n(Late check-in – reconfirmation of late arrival is necessary: If you arrive after 23:00 PM, please make a call to our reception to reconfirm your expected arrival time. We expect your call until 23:00PM on the reserved date in order to get prepared for your check-in Rooms ready from 14:00pm (if you arrive earlier we keep your baggage at the reception).)\nAccés a internet With extra cost\nRestricció d'edat per a habitació privada: Sense restriccions\nOther charges: For credit card payments +1€ charge per night and per person. City tax 0.75.\nL'alberg cobra 1 night si es cancel·len menys de 3 days abans de la data d'arribada.\nRespect our QUIET TIME! From 23:00 pm we ask silence in the whole house! Partying and alcohol only outside!\nYou’ll have the key all the time for a deposit of 20 Euros\nEarly check-out: If you need to check out early in the morning (before 9pm) and you want back your deposit, please come to the reception the day before!\nCHECK OUT: 10:00 am to 11:00 am Please note that if you leave the room after 11am, you must pay an extra fee of 10€.\nAfter checking out you can leave your things in the luggage room during the whole day (1 euro)\nNO VISITORS are allowed to enter the house & DON’T OPEN THE DOOR TO STRANGERS for your own security! Please be aware that we are not responsible for values! Take care of your things also in the city!\nvalorat per 285 client/s\nRead all Rooms 4 Rent Bcn reviews\n> Barcelona hostals econòmics\nAmsterdam Hostals - Barcelona Hostals - Berlin Hostals - Bruselas Hostals - Budapest Hostals - Dublin Hostals - Florencia Hostals - L'Havana Hostals - Lisboa Hostals - Londres Hostals - Madrid Hostals - Marsella Hostals - Milan Hostals - Montreal Hostals - Munich Hostals - Niza Hostals - Nápoles Hostals - Paris Hostals - Porto Hostals - Praga Hostals - Roma Hostals - Torino Hostals - Trento Hostals - Venecia Hostals - Vienna Hostals


Mon Planeta | Un joc amb la factura de l’aigua guanya la HackatH20n 2017 | Actualitat\nUn joc amb la factura de l’aigua guanya la HackatH20n 2017\nControlar l'aigua que gastem a la dutxa amb l'Spotify i un programa d’atenció al client a través del Twiter són els altres projectes guanyadors de la marató de 'hackers' que s’ha fet aquest cap de setmana\nper Redacció dimarts, 16 de maig 2017 - 10:32h\nEls equips WaterStock, Save&Sound i OASISBot, han estat els guanyadors que l’edició 2017 de la HackatH20n, la marató de hackers per innovar en la relació entre els ciutadans i l’aigua.\nWaterStock, un joc basat amb els trams de la factura de l’aigua que pretén fomentar l’ús de la factura electrònica en detriment de la de paper, és el nom de l’equip guanyador de la segona edició de la HackatH2On d’Aigües de Barcelona que ha tingut lloc aquest cap de setmana.\nLa marató de gairebé 48 hores de durada va tenir com a campament base el Museu Agbar de les Aigües a Cornellà.\nD’entre tots els projectes presentats, la solució de l’equip guanyador, integrada per Xavier Gil, Toni Trobat i Pedro Vila, destaca per ser una proposta disruptiva que fomenta l’estalvi i l’economia col·laborativa. WaterStock ha rebut un premi de 5.000 euros.\nLa proposta pretén, amb l’excusa d’un joc per entendre els trams de la factura de l’aigua i l’estalvi, fomentar que l’usuari faci el pas a la factura electrònica ja que el joc plantejat per l’equip guanyador es faria online.\nEl segon premi, valorat en 3.000 euros, ha estat per la proposta musical de l’equip Save & Sound, amb 6 integrants, Juan José Vázquez, Juan Salmerón, Marc Vila, Laura Benítez, Sandra Martín i Rita Pereira, que han presentat una aplicació per mesurar el consum de l’aigua de la dutxa vinculant-la amb cançons penjades a Spotify.\nD’entre les solucions que proposaven la implementació assistents personals i virtuals per millorar la relació directe entre Aigües de Barcelona i l’usuari, l’equip guanyador va ser OASISbot, que va presentar un programa informàtic d’atenció al client centrat en la xarxa social Twitter. L’equip, de 5 membres, Héctor Esteban, Rachid Boukrab, Álvaro Enrich, Albert Monill i Berta Segura, va rebre un premi monetari de 2.000 euros.\nEls participants han comptat amb accés a les dades d’Aigües de Barcelona com a base dels seus projectes i han pogut escollir d’entre tres reptes: l’excel·lència en l’experiència del client, la promoció del valor social de l’aigua i els nous serveis a l’Administració. El format de les solucions podien ser web, mòbil i hardware, entre d’altres.\nEl jurat format ha estat format per 7 experts: Catalina Balseiro, Chief Innovation Officer de Suez Water Spain; Manuel Cermerón, director d’Estratègia i Desenvolupament d’Agbar; Francesca Gabetti, cofundadora i CEO de TeamEQ; Javier González, director gerent de Citilab - Fundació pel Foment de la Societat del Coneixement; Miquel Martí, CEO de Barcelona Tech City; María Monzó, directora d’Innovació i Coneixement d’Aigües de Barcelona; i Xavier Verdaguer, fundador de TMT Factory, Innovalley i Imagine Creativity Center. Tot ells van ser els encarregats de valorar i premiar la creativitat de les propostes en el tractament de les dades obertes per millorar la relació dels ciutadans amb els serveis de l’aigua.\nA més, al llarg del cap de setmana, els equips que han participat de la HackatH2On han comptat amb el suport d’un grup d’experts i mentors que els han aportat la seva experiència i els han ajudat en el desenvolupament del projecte creatiu en el repte escollit.\nLa HackatH2On del 2017 ha tingut rècord de participació, amb més d’un centenar de persones inscrites amb perfils que van des d’estudiants, professors, emprenedors, investigadors i professionals d'àmbits diversos.\nAixí mateix, l’esdeveniment ha comptat amb perfils especialitzats en camps com el data mining i business intelligence, data science, big data i machine learning, molts dels quals han posat de relleu la gran oportunitat que ofereix la HackatH2On per analitzar i tractar dades amb l’objectiu d’oferir un millor servei a la ciutadania.


Tots Som Empresaris – Els Assalariats També – Jan Anguita\nAixí que, independentment de si estàs donat d’alta com a autònom, o de si tens un contracte laboral, tu ets un empresari. Fins i tot si no tens feina ets un empresari, el que passa és que no tens clients.\nTu controles el teu negoci\nPrendre consciència d’aquest fet pot suposar un canvi important en la manera de plantejar-te la vida. Generalment, tendim a associar els empresaris amb la llibertat, i els assalariats amb la submissió, però la diferència entre llibertat la submissió és simplement una qüestió d’actitud. Tu ets l’empresari que controla el teu negoci, i ets lliure de fer amb ell el que vulguis. Tu decideixes a qui ofereixes els teus serveis, com ho fas i quines ofertes acceptes.\nSi vols, fins i tot pots llençar les teves velles targetes, i fer-ne unes de noves on sota del teu nom hi posi: “empresari lliure”. No diries pas cap mentida.


Així ho penso: Fora mossos d'esquadra de la Universitat!\nPublicat per Josep Maria Yago Suau at 19:55\nBones les declaracions de Delgado!\n22 de març de 2009, a les 21:48\nHas reblat el clau, és inacceptable que en un període anomenat democràtic es criminalitzin els moviments crítics que es gesten a les universitats. Les idees de caire social que es gesten i expandeixen des de les universitat encara són per ells un dimoni i per això si cal es salten els principis fonamentals de la democràcia.\n22 de març de 2009, a les 23:12


» “sabe que es esto?”, “esto es España!”: encara discriminació i fòbia, ara, a Elx La nova frontera\n21 setembre 2013 per Enric Figueras\nEl Tempir d’Elx ha fet pública la denúncia i s’ha solidaritzat amb la víctima d’aquest nou tracte vexatori vers la llengua catalana/valenciana. La mateixa associació ha reclamat a les autoritats públiques estatals i valencianes que “adopten les mesures necessàries per a que no es tornen produir-se fets d’aquesta mena, que cada vegada són més habituals no sols a Elx, sinó a altres pobles i ciutats valencianes”. Defensar les arrels d’història, cultura i llengua es mantenir fort i viu l’esperit de la grandesa dels pobles que estimen la llibertat i la democràcia.\nA Espanya, nació de nacions, no només existeix la llengua castellana, parlada en el món per 500 milions de persones, protegida i amb important suport econòmic per part del govern central, centralista i nacionalista espanyol del ‘Partido Popular’, amb poder absolut. També hi ha el català, parlat per 10 milions de persones; el gallec i el basc que es mereixen el mateix respecte i consideració que el castellà, o més, ja que són llengües minoritàries que cal protegir. A Catalunya, els diaris més importants són en llengua castellana, també la ràdio i les televisions. El cinema gairebé tot és en castellà. A les escoles, col.legis, instituts, universitats, els alumnes aprenen en català i en castellà. Fins i tot a la selectivitat les notes en castellà són més elevades. Finalitzen els seus estudis dominant aquestes llengües i altres. A els Països Catalans -història, llengua i cultura- els governs del ‘Partido Popular’, amb poder absolut, menyspreen i fan tot el que poden per fer desaparèixer de les institucions i centres escolars la llengua catalana. Ja veiem -tot Europa ho veu- el que està passant a l’Aragó, ses Illes Balears i València on, fins i tot, han prohibit el dret constitucional d’expressió d’una televisió modèlica i exemplar com és TV3.\nTrenta cinc anys de democràcia no serveixen per a res. Espanya, nació de nacions, fa marxa enrere com els crancs. En tots els aspectes del progrés. És un fet de cada dia, que els actuals dirigents polítics de l’Estat únic -segles enrere dels Estats Units de Nord-Amèrica- i amb poder absolut, del ‘Partido Popular’ s’ho haurien de mirar molt a prop. Podria ser que a les pròximes eleccions generals, ho veiessin més clar. Així hauria de passar davant la desastrosa política del Govern central, centralista i nacionalista espanyol del ‘Partido Popular’.\nNo només -gravíssim- per mantenir la taxa d’atur més elevada dels països de la Comunitat Europea, sinó -entre altres desgavells-, aconseguir que Catalunya mitjançant una pressió injusta i desencertada que mai s’havia donat en els anys de democràcia, doni passos de gegant cap a la independència o aconsegueixi ser un Estat propi com a nació mil.lenària que és. Si els dirigents polítics del ‘Partido Popular’ hi posen tant empeny, els ciutadans de Catalunya no els poden defraudar. Precisament per això, un 80% demanen anar a votar fent ús del dret a la llibertat i a la democràcia dels pobles.\nAquesta pressió injusta i equivocada vers Catalunya, segueix. I, d’una manera ferotge, contra la llengua catalana. Un cas més i que proliferen arreu dels Països Catalans -història, llengua i cultura- des que el ‘Partido Popular’ governa. Embolica que fa fort! Tant i tant difícil resulta per la dreta conservadora, aprendre a governar Espanya! Ara, un advocat d’Elx denuncia un policia nacional per discriminació lingüística. Encara estem així! No se’n donen vergonya! Però, quina classe de ‘democràcia’ és aquesta! Escoltin, la Llei Orgànica 4/2010, de 20 de maig, del Règim disciplinari del Cos Nacional de Policia estableix en l’article 7 el següent: <<Es considera falta molt greu tota actuació que supose discriminació per raó d’origen, racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat, orientació sexual, llengua, opinió, lloc de naixement, veïnatge, o qualsevol altra condició o circumstància personal o social”.\nHo explica Daniel Betoret en el rotatiu ‘El Punt Avui’. <<Elx ha estat escenari d’un nou cas de discriminació lingüística aquesta setmana quan l’advocat Francisco Cortell volia presentar una denuncia davant la policia nacional per un cas de pedofilia. L’agent que l’atenia li va exigir que parlés en espanyol i li va etzibar, en un “to fatxenda”, segons el mateix relata, “sabe que es esto?” -assenyalant l’escut de la policia que duia al pit-, “esto es Espanya”>>.\nL’advocat, víctima d’aquest nou cas de discriminació, -informa Daniel Betoret- va demanar ser atès en valencià, però el van adreçar a la policia local d’Elx i en demanar el llibre de reclamacions, el policia li va respondre que “no n’hi havia”. Davant s’aquesta situació, Cortell, va demanar a l’agent que s’identifiques i aquest li va donar el número de placa, encara que sense acreditar-lo físicament. Davant d’aquesta situació, Francisco Cortell va decidir presentar una queixa mitjançant el correu electrònic i també una denúncia al web de la policia nacional.\nEls fets es van desencadenar després que la víctima detectés un arxiu de contingut pedòfil inserit a una pel.lícula que s’havia descarregat el seu fill. <<Cortell es va posar en contacte amb la policia nacional que li va aconsellar que anés a la comissaria a presentar la denúncia, en un primer moment no va tenir cap problema per expressar-se en valencià, però va ser quan li van demanar, via correu electrònic que tornés a personar-se a la comissaria per a presentar la denúncia formalment quan va trobar-se a un nou agent que es va negar a atendre’l en valencià, li va exigir que parlés en espanyol i li va recriminar que parlés en valencià perquè “esto es España”.\nL’associació il.licitana per la llengua, El Tempir, ha estat qui ha difós aquest nou cas de descriminació lingüística a la capital del Baix Vinalopó i s’ha volgut solidaritzar amb la víctima d’aquest tracte vexatori i ha volgut recordar que, la Llei Orgànica 4/2010, de 20 de maig, del Règim disciplinari del Cos Nacional de Policia estableix en l’article 7 el següent: “Es considera falta molt greu tota actuació que supose discriminació per raó d’origen, racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat, orientació sexual, llengua, opinió, lloc de naixement, veïnatge, o qualsevol altra condició o circumstància personal o social”. La mateixa associació ha reclamat a les autoritats públiques estatals i valencianes que “adopten les mesures necessàries per a que no es tornen produir-se fets d’aquesta mena, que cada vegada són més habituals no sols a Elx, sinó a altres pobles i ciutats valencianes”.\nNo només a “altres pobles i ciutats valencianes”, també està passant a Catalunya, ses Illes Balears i a l’Aragó. Es tracta de funcionaris -els ciutadans els hi paguen el sou- que ignoren o volen ignorar algunes Lleis Orgàniques d’obligat compiment o, fins i tot, la mateixa Constitució quan diu en el seu Article tercer: <<La Constitució accepta la pluralitat de les llengües espanyoles i els hi reconeix el caràcter de llengües oficials: una és el castellà com a llengua oficial de l’Estat, i les altres -català/valencià, gallec i euskera-, en les seves respectives Comunitats autònomes, d’acord amb els seus Estatuts. Encara més, la Constitució considera que aquestes modalitats lingüístiques (llengües) són “un patrimoni cultural que deu ser objecte d’especial respecte i protecció”>>.\nEls centres espanyols d’ensenyament de funcionaris, ja siguin de la policia nacional, guàrdia civil, exèrcit, justícia, etcètera…ja els hi expliquen això? Saben que a Espanya, nació de nacions, a més de la llengua castellana hi conviuen altres llengües no menys importants que el castellà? O és que encara hem de recordar i viure l’estil de la vella ideologia rància franquista que a Espanya només ha d’existir una llengua? S’ha de plantejar aquest conflicte a Europa on també existeixen països amb diferents llengües, com és el cas de Suïssa, entre altres, on hi conviuen quatre idiomes sense cap problema ni menyspreu? Com és que tots aquests conflictes greus, i altres que afecten a les llengües de les nacions d’Espanya, proliferen i augmenten des que governa el ‘Partido Popular’?\nSi tenen a bé, poden puntejar les adreçes de vídeo següents:http://youtu.be/Th48JXKgz1I, http://youtu.be/hOOUaHhcSpk (no permete’m que ens separin la nostra estimada llengua).\n<<La discriminació racial en els llocs de treball és especialment injuriosa tant per les seves víctimes com perjudicial per l’economia nacional. Porta com a resultat un enorme malbaratament d’energies humanes, i a la vegada crea seriosos problemes comunitaris. És endemés oposada al principi democràtic de que no es pot negar a cap home o dona treball apropiat a la seva capacitat a causa de la seva raça, credo o ascendència>>. (President John F. Kennedy, Missatge especial al Congrés, Washington, D.C., 28 febrer 1963).\nEl President John F.Kennedy amb el Dr. Benjamin Mayes que va ser mentor i pare espiritual del reverend Martin Luther King,(Jr). Mayes s’havia reunit amb Mahatma Gandhi. (Imatge: www.scetv.org.)\n<<El comitè del president per l’Oportunitat d’Igualtat de Col.locació, reorganitzat per ordre executiva a inicis del 1961, sota la immediata direcció del vicepresident Johnson, ha adoptat significatives mesures per eliminar la discriminació racial entre aquells sectors que treballen pel Govern. Centenars de companyies, que equivalen aproximadament a uns disset milions de llocs de treball, han convingut en suprimir les pràctiques discriminatòries que fins ara eren normes en tots els contractes de treball. Cent quatre grans empreses, incloent als patrons més poderosos del país, han signat acords per portar a cap un eficaç atac a la discriminació en las col.locacions; i cent disset sindicats, representant el vuitanta i cinc per cent dels membres afiliats a l’AFL-CIO, han signat també acords semblants amb el comitè. És principi democràtic que, a cap home o dona, se li pot negar treball adequat segons la seva capacitat a causa de la seva raça, credo o ascendència>>. (President John F. Kennedy, Missatge especial al Congrés, Washington, D.C., 28 febrer 1963).\nSi tenen a bé, poden veure el vídeo següent: http://youtu.be/rXxugvJ0xcA\n* LA RESPOSTA a la pregunta de la setmana anterior.- La historiografia dels darrers anys ha intentat de situar correctament l’empremta de la discriminació jurídica en la decadència econòmica catalana. El país ja no posseïa aquella banca puixant ni la sòlida indústria drapera que havien explicat l’esplendor del gran comerç i de l’imperi mediterrani medievals. El declivi demogràfic posat de manifest a partir del 1348, la crisi social encavalcada entre els segles XIV i XV, la guerra civil de 1462-1472 i l’esmentada guerra de les Germanies expliquen millor la feblesa econòmica de la fase en qüestió, certament, que no pas una clàusula jurídica prohibitiva, que no pas l’existència del monopoli comercial americà de Sevilla (1503). (Ulisses 11).\nLa Revolta de les Germanies va ser una rebel.lió armada que es va produir en el Regne de València i a les Illes Balears ben entrat el segle XVI, durant el regnat de Carles I. ‘La Pau de les Germanies’, oli sobre llenç, per Marcelino Unceta. (aa.wikipedia.org).\n* LA PREGUNTA.- Què va contemplar el conflicte civil de 1462-1472 -o Guerra contra Joan II?\n* LA CITACIÓ.- “Només la comunicació té caràcter diví”. Octavio Paz.\nCatalunya és una gran nació amb 1.000 anys de comunitat d’història, de costums, d’institucions, d’estructura econòmica, de cultura i de llengua, un sentit d’homogeneïtat i de diferència respecte a la resta de comunitats humanes, i una voluntat d’organització i de participació en un projecte polític que pretén arribar a l’autogovern i a la independència política. Per aquesta gran raó, per aquest motiu i en nom de l’enteniment i la democràcia, la nació catalana té tot el dret de que la seva bandera oneji entre les de la Comunitat Europea. Tot el dret de pertànyer a les institucions europees. Perquè sempre ha estat una avançada de l’europeisme, no per força, sinó per vocació. (Imatge: www.paises.net).\nAfegit a EDUCACIÓ | Etiquetes atur, bandera, castellà, català, CATALUNYA, cinema, Comunitat Europea, Constitució, crancs, diaris, discriminació, eleccions, Elx, empeny, estudis, euskera, fòbia, Francisco Cortell, gallec, governar, independència, llengua, llengües, llibertat, llibre, Martin Luther King, món, nació, negres, placa, policia, política, president John F. Kennedy..., pressió, protecció, règim, selectivitat, ses Illes, votar | No hi ha comentaris


Un projecte europeu combatrà infeccions provocades per bacteris multiresistents | Hospital Clínic Barcelona\nUn projecte europeu combatrà infeccions provocades per bacteris multiresistents\n6 de juliol de 2009 2009-07-06\nL’IDIBAPS-Fundació Clínic per a la Recerca Biomèdica (FCRB) participa en el projecte europeu AntiPathoGN que té com a objectiu principal investigar noves dianes terapèutiques contra bacteris patògens multiresistents als antibiòtics. Per dur-lo a terme, s’ha creat un consorci, liderat pel Dr. Xavier Daura, professor de l’Institut de Biotecnologia i Biomedicina (IBB) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), en el que participen sis institucions i empreses espanyoles, tres alemanyes, una francesa i una búlgara. L’investigador principal del projecte al Clínic és el Dr. Jordi Vila, director de l’equip IDIBAPS Recerca i desenvolupament en microbiologia i parasitologia clínica molecular i membre del Servei de Microbiologia de l’hospital. En l’àmbit estatal, també formen part del consorci l’Institut de Recerca Biomèdica (IRB), i les empreses del sector biotecnològic Infociencia, Anaxomics Biotech i Microbionta. El projecte, que tindrà un cost aproximat de 7,7 milions d’euros, es durà a terme durant quatre anys i ha estat subvencionat per la Unió Europea amb 6 milions d’euros.\nEn la darrera dècada, la resistència bacteriana als antibiòtics ha augmentat de manera notable i, en alguns casos, per exemple en ambients hospitalaris, fins i tot dramàtica. Fins al punt que l’Organització Mundial de la Salut (OMS) considera ja les infeccions ocasionades per microorganismes multiresistents com a malalties emergents. Actualment, una gran part dels antibiòtics disponibles no són aptes per al tractament de patògens resistents pertanyents a l'important grup de bacteris anomenats gramnegatius. En ocasions, les possibilitats d’elecció es redueixen a un sol fàrmac, com és el cas de la colistina (considerat antibiòtic de reserva) per a Pseudomonas aeruginosa i Acinetobacter baumannii. Igualment, la manca de rendibilitat econòmica ha reduït la recerca sobre nous antibiòtics per part de la indústria farmacèutica.\nEn aquest marc, el projecte AntiPathoGN vol aprofundir en el coneixement dels processos biològics i dels mecanismes de creixement i divisió cel•lular de quatre dels bacteris gramnegatius més resistents als antibiòtics - Pseudomonas aeruginosa, Helicobacter pylori, Acinetobacter baumannii i Escherichia coli-, que són causants de moltes infeccions respiratòries, digestives, del tracte urinari o dermatològiques. L’altre objectiu serà trobar noves substàncies efectives per a combatre aquestes patologies. La recerca tindrà un enfocament multidisciplinari, amb aportacions innovadores des dels àmbits de la microbiologia, la proteòmica i les biologies computacional i estructural, així com del farmacològic.


Hackleburg - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n34° 16′ 17″ N, 87° 49′ 51″ O / 34.27146°N,87.830826°O / 34.27146; -87.830826Coord.: 34° 16′ 17″ N, 87° 49′ 51″ O / 34.27146°N,87.830826°O / 34.27146; -87.830826\nHackleburg és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia una població de 1.527 habitants.\nSegons el cens del 2000, Hackleburg tenia 1.527 habitants, 657 habitatges, i 444 famílies. La densitat de població era de 38,5 habitants/km².\nDels 657 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,3% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 32,4% no eren unitats familiars. En el 29,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 25,7% de 45 a 60 i un 16,6% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones hi havia 90,4 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,3 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 26.075 $ i la renda mediana per família de 30.938 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.542 $ mentre que les dones 20.739 $. La renda per capita de la població era de 17.239 $. Aproximadament el 10,8% de les famílies i el 14,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nHaleyville (20 km)\nHodges (11 km)\nPhil Campbell (14 km)\nVina (23 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hackleburg&oldid=26474853»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 feb 2021 a les 22:30.


Sapigueu que. PDF Online\nSapigueu que. PDF\nCada dia, de dilluns a divendres, a les vuit del matí, Jordi Basté fa públic leditorial del programa El món a RAC1, un espai en què presenta una visió sincera de lactualitat, una anàlisi acurada, una font per crear i donar opinió. La mirada més personal del director del programa.Aquest llibre recull una selecció dels editorials més polèmics, més comentats i més significatius dels quatre anys de Jordi Basté al capdavant dEl món a RAC1. Política, el Barça, Catalunya versus Espanya (i viceversa), la crisi econòmica i tots els temes dactualitat amb què cada dia ens fa reflexionar sobre el que ha passat i el que passarà. .\nClub Ciclista Llíber. 300 Me gusta. C.C.Llíber es un club para amantes de la bici, tanto btt como carretera, con ganas de trabajar para organizar carreras y otros eventos deportivos.\n📚 Grupo auxiliar de la función administrativa del servicio gallego de salud. Temario parte específica\n📕 (CAT).(15).QUAD.GEOGRAFIA HA.1R.ESO\n📕 Don milani:la palabra a los últimos\n📕 Pulseras de gomas: Diseños exclusivos para crear tus propios complementos con gomitas\n📘 Llengua ortografia reforç\n📘 Pack ahorro farmacología, 6ª ed. Manual de patol\nAgraint la vostra visita i amb l'esperança de tornar-te a veure, sapigueu que si Elbarroco és el que...More. gregwilliamsart. 3 reviews. Reviewed 3 weeks ago via ...\n"Sapigueu que..." Barcelona. Columna 2011; Premios. 2005 - Premio Ràdio Associació a la innovación por la transmisión en directo desde Fresno, en los Estados Unidos, del Congresos de la Federación Internacional de Patinaje (FIRS). 2006 - Premio Ràdio Associació al mejor profesional. Cada dia, de dilluns a divendres, a les vuit del matí, Jordi Basté fa públic l'editorial del programa El món a RAC1, un espai en què presenta una visi\nSAPIGUEU QUE..., JORDI BASTE DURAN, $109.00. Cada dia, de dilluns a divendres, a les vuit del matí, Jordi Basté fa públic l'editorial del programa El món a RAC1,...\nEl autor de Sapigueu que...: Els millors "davantals" d'El món a RAC1, con isbn 978-84-664-1450-0 , es Jordi Basté, esta publicación tiene doscientas ochenta y ocho páginas. Esta publicación la edita Destino CAT. Read "Sapigueu que... Els millors davantals" d'El món a RAC1" by Jordi Baste Duran available from Rakuten Kobo. Cada dia, de dilluns a divendres, a les vuit del matí, Jordi Basté fa públic l'editorial del programa El món a RAC1, un ...\nSapigueu que... : Els millors "davantals" d'El món a RAC1. by Jordi Basté | 1 Dec 2011. Paperback · £23.48£23.48 £24.34£24.34. Get it Sunday, Aug 23.


LA FESTA DELS MENUTS, A MÓNNATURA DELTA DE L'EBRE - Sortir amb nens\nAgenda » Activitats familiars » LA FESTA DELS MENUTS, A MÓNNATURA DELTA DE L’EBRE\nDiumenge 4 de juny de 2017 de 10 a 17 hores\nMónNatura Delta organitza La Festa dels Menuts, una gran festa familiar on podreu gaudir de moltes activitats que donaran a conèixer les tradicions, cultura, gastronomia i paisatges del Delta de l’Ebre.\nHi haurà espais amb espectacles, jocs, contacontes, tallers infantils i moltes altres activitats.\nAquesta edició està dedicada a la natura i a l’entorn del Delta, amb tallers sobre les fascinants aus del Delta de l’Ebre, jocs de la desconeguda fauna que viu al mar, parades per descobrir un entorn natural únic i màgic i moltes més propostes per divertir-se en família!\n– Tallers per xiquets i xiquetes durant tot el dia:\nOcells mòbils: muntatge d’un mòbil d’ocells per emportar-nos a casa.\nEl Peix migrador : creació d’un peixet al gust de cada nen i nena.\nFes-te la samarreta: taller d’estampació de la samarreta de la Festa dels Menuts\n– Recorregut per MónNatura Delta acompanyats d’una cercavila que ens omplirà de festa i somriures.\n– El grup d’animació “Xarop de canya” ens acompanyarà amb l’espectacle “Quin sarau!” amb cançons que ens faran moure el cos i gaudir de la música.\n– “L’Encanyissada”: crearem grans estructures utilitzant centenars de canyes de bambú i teles de molts colors\n– El racó dels conta contes: la màgia del contes envairà la nostra imaginació a l’espai dels conta contes, a la caseta de l’Aguait.\n– Land art: ens transformarem en artistes participant en construcció d’un gran dibuix amb diferents materials.\n– Podrem fer una volta amb les nostres barques de perxar, típiques dels pescadors de les basses.\n– “Mercadet de la natura”: hi haurà un espai amb parades de productes relacionats amb la natura i dirigits a nens i nenes:\nPicampall, associació ornitològica de les Terres de l’Ebre\nGepec, grup d’estudi i protecció dels ecosistemes catalans\nAssociació Los Lliris, educació viva i desenvolupament humà\nCentre de recuperació de fauna salvatge de Deltebre\nGuaix, espai cultural i llibreria\n– Jocs que ens faran descobrir la fauna del Delta de l’Ebre, conèixer com cuidar el nostre entorn i moltes sorpreses més!. A càrrec de les diferents parades del Mercadet de natura.\n– L’hora de dinar: per als que tinguin gana després de realitzar tantes activitats, tindrem un espai amb diferents food trucks per menjar els plats que més us agraden.\nMés informació i reserves al telèfon 977 053 801 o bé al mail info@monnaturadelta.com\nDes de Sant Carles de la Ràpita\nCarretera direcció al Poblenou del Delta, vorejar aquesta població i seguir 5 km direcció a Platja del Trabucador.L’entrada es troba a mà esquerra.\nDes de Sant Jaume d’Enveja\nCarretera direcció a Els Muntells (TV-3405) durant 15 km, abans de la urbanització Eucaliptus girar a la dreta direcció La Tancada i al final de la carretera, girar altre cop a la dreta. L’entrada es troba a 900 metres a mà dreta.\nDissabtes i diumenges a les 10.30 hores\nTallers Infantils, Activitats familiars\namposta AMB NENS AL DELTA DE L'EBRE delta de l'ebre activitats familiars montsià\nVACANCES A VALÈNCIA PER A SINGLES AMB NENS


Lleida, 26 d’octubre de 2007\nPodar mecànicament per millorar la rendibilitat de la nostra explotació.\nFull tècnic. Conreus extensius - Octubre 2007\nResultats de les noves varietats de blat tou\nRecomanacció de varietats de blat tou\nCaracterístiques agronòmiques de les varietats recomanades\nJornada sobre el blat de moro\nLA PINYA (Vall d'en Bas)\nSi la climatologia i el mercat no ho fan canviar, la comarca de la Garrotxa és un territori on tradicionalment s’ha cultivat el blat de moro. Seguint amb les convocatòries d’anys anteriors us tornem a presentar una jornada tècnica dedicada a comentar diversos aspectes d’aquest cultiu.\nLa jornada dedicada al blat de moro, que com cada any es celebra per aquestes dates, enguany tindrà lloc en un clima marcat per la pujada generalitzada del preu dels cereals. L’actual situació favorable, però, no ha de servir d’excusa per a descuidar els aspectes tècnics ni per relaxar la contenció de despeses efectuada els darrers anys, ja que aquests són els pilars bàsics que sustenten la viabilitat futura del conreu més enllà de circumstàncies conjunturals.\nFull tècnic. Conreus extensius - Agost 2007\nResultats dels assaigs de varietats de colza d’hivern.\nEnginyeria i Biologia dels Aliments. Escola Universitària Tècnica Industrial de Terrassa (EUETIT).\n(7 i 8 de novembre de 2007)\nA través d’aquest congrés es pretén posar en contacte tan el món universitari, com centres de recerca en tecnologia alimentaria, amb les empreses del sector agroalimentari, hoteler, etc., que utilitzin noves tècniques, elaborin i distribueixin aliments o fabriquin i venguin equips, amb l’objectiu de compartir i debatre les últimes novetats dels processos de fabricació i conservació dels aliments.\nFull informatiu. Cultius extensius - Juny 2007\nCom avaluar les necessitats en N del blat de moro (balanç de N)\nAspectes per la millora del reg del blat de moro\nCurs de gestió de la fertilització nitrogenada\nPresentació de la campanya Pom Pom Poma! a les escales de la Catedral de Girona\nCOSTA BRAVA FRUCTICULTORS APOSTA PER LA INNOVACIÓ\nCosta Brava Fructicultors millora la competitivitat i optimitza la capacitat de producció amb la incorporació d’una precalibradora de 6 línies d’última generació\nAqui teniu informació i un recull de fotos referents a la presentació de la nova precalibradora que es va ensenyar als productors de Costa Brava Fructicultors el passat divendres dia 11 de maig a la cooperativa d'Ullà\nAquí teniu la Nota de Premsa\nXVIII Diada del conill de les comarques de tarragona al baix camp\n18 Maig de 2007 a Miami-Plataja (Tarragona)\nVI CONGRÉS EUROPORC a VIC\nEl congrés tindrà lloc a l’edifici el Sucre de VIC els dies 16 i 17 de maig\nEl mercat actual, reflexions mediambientals i la tecnologia punta, temes que es posaran sobre la taula durant el congrés\nAvui al migdia s’ha inaugurat una nova edició del congrés Europorc, a Vic. Veure la nota de premsa\nEl congrés ha comptat amb 325 inscrits, entre els quals hi ha hagut 11 mitjans especialitzats acreditats. Veure la nota de premsa\nPer informació i inscripcions es pot consultar el web: www.europorc.net\nII Congrés Internacional de Vacum, EUROVACUM a VIC\nEls dies 6 i 7 de juny tindrà lloc a Vic el II Congrés Internacional de Vacum, EUROVACUM\nEl creuament entre races lleteres, aportacions en el maneig reproductiu i alimentari i les perspectives del sector vacum seran debatuts durant dos dies de congrés\nAquí teniu un document amb més informació\nPer informació i inscripcions es pot consultar el web: www.eurovacum.net\nFull tècnic sobre malalties en cereals d'hivern\nLes pluges del mes d’abril han propiciat que en aquest moment el potencial de producció dels camps de cereal sigui elevant, esperant-se una bona collita si es donen unes bones condicions per la formació i emplenament del gra. Tot i això, aquestes pluges també han fet augmentar el risc d’atacs de malalties i en alguns camps ja s’estan començant a observar atacs severs tant en ordi com en blat. En ordi cal destacar principalment atacs d’helmintosporiosi reticular, cendrosa, etc. En blat cal destacar la presència de cendrosa, septoriosi, rovell groc i rovell bru. Algunes d’aquestes malalties són molt agressives i poden disminuir de forma important el potencial de producció de la parcel·la. Com a conseqüència es recomana vigilar els sembrats i en el cas de preveure l’atac sever d’algun d’aquests fongs, realitzat tractaments específics.\nEls fem arribar un full tècnic sobre dues de les malalties més importants en blat, el rovell groc i el rovell bru. El rovell groc és una malaltia poc freqüent, però molt agressiva i s’han començat a observar alguns atacs (que nosaltres en tinguem coneixença en la zona de Foixà i Torroella de Fluvià). També estan començant a aparèixer els primers atacs de rovell bru en les varietats més susceptibles.\nFull informatiu sobre fertilització del conreu del blat de moro en les comarques gironines. El full ha estat elaborat en el marc del Pla per la fertilització nitrogenada al Baix Empordà, l’Alt Empordà i la Garrotxa.\nI Congrés d'Art i Paisatge Vitivinícola\nEsteu tots convidats a la roda de premsa de presentació del Congrés, que tindrà lloc el proper dimecres dia 14 de març, a les 12 del migdia, a la sala Puig i Cadafalch, de l'Institut d'Estudis Catalans, carrer del Carme, 47 de Barcelona.\nVeure la primera circular\tdel Congrés\nL’agrobioenergia un boom mediàtic o el futur de l’agricultura\nIX jornada de les empreses agràries a les comarques de girona\nConvocado el VII Premio Cristóbal de la Puerta\nSe concede un Primer Premio de 1.300 euros y un Segundo Premio de 700 euros. El Jurado podrá distribuir la dotación total del Premio de otra forma si así lo estimara oportuno.\nARROZ EN EL PARQUE NATURAL DE L’ALBUFERA. UN FUTURO SOSTENIBLE\n7, 8 y 9 de febrero de 2007 en el Complejo Deportivo-Cultural La Petxina de VALENCIA\nEste encuentro está organizado por la Conselleria de Territori i Habitatge en el marco del proyecto Life Eco-Rice, con la colaboración del Ayuntamiento de Valencia y la cofinanciación de la Comisión Europea.\nTomando como punto de partida el modelo sugerido en el proyecto ECO-RICE (de intervención pública en la reducción de los impactos ambientales del cultivo teniendo en cuenta aspectos económicos y sociales) y las conclusiones de la Jornada sobre arroz que organizó AVA-ASAJA los pasados 1 y 2 de diciembre, se pretende revisar el panorama de la marjal del Parque Natural de l’Albufera desde todos los enfoques posibles (agronómico, ecológico y paisajístico) y definir una estrategia que sea la primera piedra en el camino hacia la sostenibilidad.\nTenemos la oportunidad de participar en este Encuentro, compartiendo opiniones y acercando posturas, todo ello con el objetivo de caminar hacia la necesaria convivencia entre agricultura y medio ambiente.\nSi está interesado/a en asistir o participar, o para cualquier información o propuesta al respecto, no dude en ponerse en contacto con nosotros:\nTfno.: 96 197 38 34 / 96 161 03 47; correo electrónico: pons_ann@gva.es, devesa.albufera@eco-rice.net\nVeure el tríptic en pdf


EROTICOS MALLORCA S.L. eroticosmallorca.net PERFUME FEROMONAS HOMBRE SANINEX INFLUENCE LUXURY. 38,85 € SANINEX FRAGANCE


QUÈ ÉS LA GUARICIÓ QUÀNTICA? - VIDA CONSCIENT - 2022\nAnem a descobrir tot seguit un món espectacular, el de la sanacin cuntica. En el nostre desig que conozcis cada dia una mica millor el món de les teràpies alternatives, avui ens centrem en una gran poder curatiu.\nLa pràctica de la Sanacin Cuntica es trasllada ms enll de les teràpies comuns o convencionals, ja que no considera a les malalties com a entitats aïllades o autnomes.\nLa sanacin cuntica\nD'acord amb la fsica cuntica, la sanacin cuntica integra totes les malalties en una de sola. D'aquesta manera, el tractament permetre proporcionar beneficis des d'un punt de vista holstico o integral.\nBeneficis de la Sanació Quàntica\nL'Associació de Holomedicina defineix a la Sanació Quàntica Mental Holística com una matriu holística de 4 x 4. Això vol dir que actua en quatre àmbits verticals i en quatre àmbits horitzontals.\nEn l'àmbit vertical actua en els nivells espiritual, mental, emocional i físic.\nAixò es reflectirà en el nivell horitzontal en un major benestar personal que propiciarà millors relacions de parella com així també una família millor integrada.\nLa Sanació Quàntica brindarà més prosperitat a nivell laboral i aconseguirà una major felicitat, més plenitud i millor harmonia en les relacions humanes.\nEn què consisteix la Sanació Quàntica?\nEls que practiquen les tècniques de la Sanació Quàntica entenen que les malalties que patim els éssers humans són l'efecte de la descompensació emocional, psíquica i energètica d'una persona.\nA la sanació quàntica li interessa primordialment que la consciència individual s'integri, ja que si aconsegueix connectar-se amb fluïdesa i harmonia, les malalties o patologies físiques desapareixeran.\nLa medicina tradicional química se centra en el cos, mentre que la sanació quàntica es focalitza en la Totalitat, a la Unitat de la persona. En el seu cos, en la seva ment i especialment en el seu esperit.\nPortar endavant una sanació quàntica implica transformar la realitat de les persones mitjançant la modificació del seu estat vibracional.\nÉs a dir, el Sanador treballa en canviar el "vibrar" baix que ocasiona a les persones sentiments de vergonya, apatia, por o fins i tot ira.\nAquestes vibracions negatives provoquen experiències físiques que ofereixen molta resistència i no permeten fluir adequadament.\nLlavors, el elevar la nostra freqüència vibratòria transformarà la nostra realitat i aconseguirà excel·lents nivells de fluïdesa i harmonia natural.\nEl sanador quàntic canalitza grans quantitats d'energia per poder construir estructures energètiques, que sota una connexió intuïtiva de transmetre a les persones perquè puguin connectar amb els seus mestres i així assistir al procés de sanació quàntica.\nLes vibracions de la Sanació Quàntica\nS'entén com a freqüència vibratòria el nivell de consciència del global, del que total. És a dir, com més gran és el grau de consciència o despertar, més gran serà la freqüència vibratòria d'aquesta persona.\nUna persona que estigui tot el temps baix estat de vergonya, està vivint (existint), però sense vida. L'apatia, la vergonya o la por, aconsegueixen desconnectar a qualsevol persona de la raó de ser i estar en aquest món.\nAquelles altres persones que poden vibrar en pau i amor, flueixen harmònicament. Poden comprendre que és un amb el Tot.\nEls que augmenten la seva consciència individual, estan augmentant simultàniament a la consciència col·lectiva i en última instància al propi planeta.\nLa Pau duradora comença a mi, perquè després pugui seguir en tu i d'allí a tots els altres.\nAixí és com actua la Sanació Quàntica, una teràpia alternativa molt poderosa que genera un gran equilibri vibracional en l'ésser humà, que pot ser molt més feliç i ple quan és sotmès a aquesta tècnica de gran poder sanador i curatiu.\nVist a Doctora Gasco, per Pedro, redactor de la Germandat Blanca


Les celebritats presumeixen d'embaràs en plena quarantena - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nsònia parladé/elperiodico 30.04.2020 | 11:19\nJordi Alba i Romarey Ventura\nSi una cosa bona té aquest confinament és que permet disfrutar més de la família. I passar el temps amb la parella i els fills és encara millor quan s'espera l'arribada d'un nou membre a la família. Són molts els famosos que seran pares durant els pròxims mesos o que estan a punt de ser-ho i que ho han compartit amb els seus seguidores.\nEl lateral esquerre del Futbol Club Barcelona Jordi Alba i la sevillana Romarey Ventura van anunciar a principis de setmana amb una tendra fotografia que el seu fill Piero tindrà un germanet o germaneta. Romarey va compartir a Instagram una instantània en la qual apareix subjectant globus en forma de cors mentre que Alba i el seu fill li acaricien la panxa de 19 setmanes d'embaràs. «¡Contents de poder anunciar-vos que aviat serem quatre!», va compartir amb els seus seguidors.\n¡Felices de poder anunciaros que pronto seremos 4! ?? #19weekspregnant #PieroHermanomayor\nUna publicación compartida de Romarey Ventura (@romarey_ventura) el\n28 Abr, 2020 a las 3:41 PDT\nTambé el seu company de selecció Sergio Ramos i la seva dona, la presentadora Pilar Rubio estan esperant el que serà el seu quart fill. Així ho va anunciar la col·laboradora d''El Hormiguero' al programa el mes de gener passat, quan ja estava embarassada de tres mesos. La parella no ha volgut revelar si el nou germà de Sergio Jr., Marco i Alejandro serà nen o nena i, tot i que hi ha rumors sobre que sigui la seva primera nena i es digui Julia, caldrà esperar fins a finals de juliol, quan se suposa que hauria de néixer el nou membre de la família Ramos Rubio.\nL'expilot de moto GP Fonsi Nieto i Marta Castro també van anunciar aquest dimarts que la seva família augmentarà amb el naixement del seu nadó en uns mesos. I és que tots dos van compartir al seu Instagram la notícia del seu embaràs de 14 setmanes. «¡Serem pares! Com és la vida... ¡Sempre que passa una cosa dolenta després ve una cosa bona! Estem molt contents i ho volíem compartir amb tots vosaltres, em fa molta pena que el meu pare i la meva àvia no puguin conèixer el nostre futur nadó, però des d'allà a dalt ens cuidaran molt», escrivia l'expilot, fent referència a la mort del seu pare i àvia pel coronavirus fa una setmana.\nOLE OLE VAMOS A SER PAPIS!!! como es la vida... siempre que pasa algo malo luego viene algo bueno!!! Estamos súper felices y lo queríamos compartir con todos vosotros, me da mucha pena que mi padre y mi abuela no puedan conocer a nuestro futuro bebé pero desde ahí arriba nos cuidarán mucho ?? @martacastro84 ???????????\n28 Abr, 2020 a las 10:00 PDT\nLa cantant Malú i l'exlíder de Ciutadans, Albert Rivera estan vivint una de les etapes més boniques de la seva vida. Tots dos van donar la gran notícia que estaven esperant el seu primer fill junts al desembre, i ara es troben preparant la seva arribada «amb els sentiments a flor de pell», explicava la cantant en una entrevista.\nAquesta setmana l'artista va estrenar 'Tejiendo Alas', una cançó dedicada a totes les mares que ja s'ha convertit en el número u a iTunes. «Amb la cançó volia expressar com em sentia i aquestes sensacions tan meravelloses noves que tens al teu cos en aquesta nova situació i en aquesta nova etapa», va confessar a Cadena Dial.\nL'actriu Natalia Sánchez i l'actor Marc Clotet estan a punt de conèixer el seu segon nadó. La parella va anunciar el gener que la intèrpret estava embarassada de quatre mesos, quan la seva primera filla Lia encara no arribava a l'any d'edat, i ara queden pocs dies per conèixer el nou membre de la família.\n¡¡Llegaron los 40!! En cuarentena, en el mes 4 y a punto de ser 4 en la familia (podría ser en 4h o 4 días??????) No me puedo sentir más afortunado... ¡Gracias a tod@s l@s que habéis formado parte de este viaje y a l@s que lo seguís formando día a día! #40cumpleaños Els 40 ja són aquí! En quarantena, en el mes 4 i a punt de ser 4 a la família (podria ser en 4h o en 4 dies! ??????) No em puc sentir més afortunat... Gràcies a tothom que ha format part d'aquest viatge i als que el seguiu formant dia a dia! #40aniversari My 40s are here!! They arrive while in quarantine, in the 4th month, and with my family about to welcome its 4th member (which could happen in 4 hours or 4 days!??????)I couldn't feel any luckier! Thank you to all of those who've formed a part of this amazing journey and to those who continue to on a day-to-day basis! #40thbirthday\nUna publicación compartida de Marc Clotet (@marc_clotet) el\n29 Abr, 2020 a las 6:00 PDT\nTot i que de moment no hi ha res confirmat i podria tractar-se d'un rumor, la supermodel Gigi Hadid i el cantant Zayn Malik podrien estar esperant el seu primer fill. La notícia la va revelar el portal de notícies americà 'TMZ' i ni la model, de 25 anys, ni l'exmembre de One Direction, de 27, s'hi han pronunciat.\n25 Abr, 2020 a las 5:49 PDT


Tarragona deixa d'ingressar prop d'1 MEUR dels aparcaments municipals i zones regulades per la covid-19\nAlguns conductors han seguit pagant el parquímetre tot i que durant dos mesos ha sigut gratuït\nImatge d'un parquímetre de la Rambla Lluís Companys de Tarragona, el 20 de maig del 2020 ROGER SEGURA / ACN\nDimecres, 20 Mai 2020 08:51\nL'Ajuntament de Tarragona calcula que ha deixat d'ingressar prop d'un milió d'euros per la menor afluència als aparcaments municipals per la crisi del coronavirus, i per la gratuïtat de les zones regulades, que s'ha estès entre el 14 de març i el 16 de maig. Segons les dades facilitades pel consistori a l'ACN, la caiguda de la recaptació dels parquímetres ha estat de 724.740 euros durant els dos mesos d'estat d'alarma. La reducció, però, no ha estat del 100% perquè, tot i que a les màquines i a les aplicacions hi constaven avisos, el sistema no estava bloquejat i alguns ciutadans van seguir pagant per aparcar encara que no calgués fer-ho, segons fonts municipals.\nLa setmana passada, amb la ciutat dins la fase 1 però encara amb parquímetres gratuïts, més conductors van abonar la zona blava per desconeixement i la reducció de la recaptació es va quedar en el 95,4%. Des de dilluns, però, els usuaris ja tornen a pagar per estacionar en les zones blaves, verdes o taronges d'arreu del municipi.\nEls aparcaments municipals: un 90% menys de rotació i 271.000 euros menys


/ j;1] E NS EN YA ME NT;0]Els estudiants deisinstituts públics de ‘Catalunya creuen que ha arribat el moment de sor tir al carrer. La seva ltima reunió amb represen tants del departament d’Ensenyament per modifi car el decret de Drets 1 Deures deis alumnes ha es tat la gota que ha fet vessar el vas. “Continuen ne gant-nos el dret de vaga i donen més compet’encies als professors per castigar-nos sense que els pro blemes es discuteixin al conseli escolar”, explica Joan Paz, de l’Associació de Joves Estudiants de Ca talunya (AJEC). Malgrat el perill de ser sancionats, aquesta associació 1 el Sindicato de Estudiantes han convocat una vaga dimarts que ve aprofitant la / convocatbria estatal, ja que consideren que hi ha “maltractament de la Generalitat cap a l’ensenya ment pUblic”. Altres associacions com l’ACE-AEP es- tan d’acord en les reivindicacions, per’o reclamen més unitat d’acció. Segons argumenten des de l’AJEC, “shavia anunciat una reducció del pressupost de poc ms de 3.000 miiions de pessetes per al 1996, peró la disminució real és de més de 5.000 milions”. Els estudiants dels instituts se senten discriminats per qu”s’ha disminuit un 8,4% la inversió en educació secundria publica quan s’incrementa un 5,4% el concert amb coliegis privats”. Montserrat Duch, re presentant del Partit deis Socialistes de Catalunya (PSC) a a comissió de Política Cultural del Parla ment de Catalunya, confirma les dades: “Els estu diants tenen raons per anar a la vaga: la retallada es fa en un rrioment d’aplicació de la reforma que ha comportat 570 barracons per acabar d’encabir los a tots”. Aquest és el primer any que l’Educació Se cundria Obligat’oria (ESO) saplica arreu i incor pora els estudiants de 12 anys als instituts. Si b és cert que Catalunya és una de les comunitats que ié un grau més alt de compliment de la reforma, s’es ian produint més entrebancs deis previstos. A més dels barracons, eis patis es fan petits —són més en el mateix espai—, en molts casos no es compleix la rtio de 25 alumnes per classe, hi ha dificultats per confeccionar els horaris, etc. Els estudiants més grans, a vegades ja majors dedat, veuen amb la no- va reforma una regressió de la seva llibertat. Per exemple, a l’Institut de La Bastida, de Santa Colo ma de Gramenet, s’ha collocat una tanca de tres metres d’alçada que envolta el centre perqu no en Surti ningú. Tenir nens de 12 anys comporta la prohibició de sortir al carrer. Els professors i els pa- res també estan amoínats. Els primers se sumaran a la vaga del 15 0. Jaume Graells, de la Federació d’Ensenyament de la UGT, dóna les seves raons per fer vaga: “Ens han congelat el sou 1 ens han negat el dret a la negociaciá collectiva, 1 recIa mem un respecte als serveis piíblics”. Segons les primeres análisis que fan els sindicats deis pressu postos del 97, “es vol reduir un 40% la despesa en ensenyament secundan”. Els pares estan més preocupats pel que pugui passar el 97. “Si no s’assumei xen els compromisos adqui rits, hi haur més conflictivi tat”, diu Caries Torruíbia, president de la Federació d’Associacions de Pares d’Alumnes de Catalunya (FAPAC) . “Respectem les raons de la vaga, per’o es perem que es compleixin els compromisos de nor malitzar la situació deis instituts en un període de cinc anys”. Caries Baeza, vicepresident de laltra as sociacid de pares que hi ha a Catalunya, FAPAES, també es mostra més comprensiu amb les dificul tats pressupostries de la consellenia. “No es diu que s’han posat menjadors ¡ transports gratuits per als nois”, indica. Als pares no els agrada que els filis comencin el curs amb vagues. Precisament, sobre la polémica de la reforma del decret de Drets 1 Deu res dels estudiants, els pares no tenen tan ciar que aquests puguin tenir dret de vaga, “sobretot si aixb suposa deixar pei carrer nois de 12 anys”, diu Bae za. Totes dues organitzacions, per’o, creuen que el conseli escolar no ha de perdre el paper de control en els processos sancionadors. Tot fa pensar que aquest curs será mogut. A Ial- fra banda del fil telef’onic, el subdirector d’Ordena ció Académica del departa ment d’Ensenyament, Pere Solé, assegura a YANG que no sap res de l’estalvi de 2.000 mi iions en la iiquidació del pres supost educatiu. “Aixb és cosa del Parlament”, repli ca. En qualsevol cas, sobre les crítiques a la falta de finançament de la secundria publica, Sol’a creu que “aquesta vaga va contra la política educativa del rninisteri d’Educació. Aquí no ens ha vingut cap plataforma a explican-nos les seves reivindicacions”. Sola va ser qui es va reunir la setmana passada amb eIs sindicats estudiantils per parlan sobre el decnet de Dnets i Deures. “Vam informar eis alumnes deis re tocs que hi faríem. Vaig obser var certa frustració perqu’e no vam negocian. Perb veurem quins canvis fem i en tonnanem a parlar”. Sobre el dret de vaga, Solé creu que és un tenme que no es pot extrapolar del món laboral; i pel que fa a un majon poder deis pnofessons per sancionar els alumnes, el subdirector d’Ordenació Académica in forma que”tnaunem un decret que reguli els rgims interns deis centres, sense necessitat que sobniri ex pedients al consell escolar. Un professor no podn inventar-se mai un cMtig”. Per la seva banda, la Universitat acaba d’iniciar el curs amb queixes deis rectors perqu també yo- len més finançament. Els estudiants veuen com es treruca i’acord de no apujar les taxes per sobre de l’IPC ¡ fins ¡ tot els que fan una segona carrera han de pagar un 50% més de matrícula que a Madrid o Euskadi. L’oposició pensa fer una pregunta al Par lament sobre el motiu daquesta nova taxa. ® AL LLORO /8] 11 fl 7 / fl L ‘ (ÇII L _‘ - L L - / : /\_ \_ ¡Lr’ T / / / TEXTDECARLES ESCOLÁFOTODE FERRAN QUEVEDO a a a ¿L B” L1L7’ Ü® [ ©®Q c© ® NO ÉS EL METRO DE NOVA YORK: s el passadfs de les aules subterrnies de l’institut La Bastida, a Santa Coloma de Gramenet. Els alumnes tenen prohibit sortir al carrer. Una tanca de tres metres impedeix sortir ningú Lt © a La C©”LT c©//© ¿ L©L aa aa’Aa }IA [© El ‘a El]A ©A [© ©L1 ©a ©©aai tc a©a: ú© © a


Ciutadans aposta per un CSI a Xàtiva | L'Informador\nCiutadans aposta per un CSI a Xàtiva\nPublicat a 10 de febrer de 2016 el 8:30. Escrit per Juan Antonio Cloquell\nEl partit taronja proposa una reordenació i ampliació de l’assistència sanitària en la ciutat\nCiutadans s’ha mostrat totalment d’acord en la creació d’un nou Centre de Salut en la zona Est de la ciutat, encara que no així en el plantejament del trasllat del Centre de prevenció de càncer de mama al Centre d’Especialitats “Españoleto”.\nPer aquest motiu, representants de C’s Xàtiva amb Juan Giner al capdavant, van mantenir una reunió amb la Regidora de Sanitat, Cristina Suñer, per a exposar-li les seues idees, que ja proposaven en el seu programa electoral. La proposta consisteix en la reconversió del Centre d’Especialitats, que actualment funciona pràcticament en un únic horari d’atenció al pacient matinal, en un CSI (Centre Sanitari Integral) amb la finalitat de que l’assistència siga contínua tot el dia durant tots els dies de l’any. Són vàries les ciutats de l’envergadura i importància de Xàtiva ja compten amb un CSI.\nEn 2012 ja es va realitzar l’estudi per part de la Conselleria de Sanitat per a la instal·lació d’un CSI en un solar als afores de Xàtiva, pressupostat en 4,3 milions d’euros. Des de l’Agrupació C’s Xàtiva es creu que la situació no permeten despeses d’aqueixa quantia ni per a crear-ho als afores de la ciutat, menys encara quan ja es compta amb un Centre Sanitari en el centre de Xàtiva. Per aquest motiu, el grup polític aposta per la rehabilitació del Centre d’Especialitats “Españoleto” molt deteriorat actualment, amb un pressupost menor, molt bé comunicat, i que suposaria una important revitalització econòmica de tots els negocis situats en les proximitats d’aquesta Infraestructura Sanitària, una zona tan necessitada com és el casc antic.\nUn CSI integra assistència mèdica especialitzada, com a radiologia o laboratori entre altres serveis, ja existent en l’actual Centre d’Especialitats, assistència primària que derivaria del trasllat de les dues consultes mèdiques i d’infermeria del Consultori de la Seu, amb problemes d’accés als usuaris i atenció continuada amb Urgències.\nGiner i el seu equip consideren que caldria realitzar un estudi previ i consensuar-ho amb experts en el tema dels diferents grups polítics, amb la finalitat de beneficiar al major nombre de ciutadans, i a tota la població en general, que és al cap i a la fi, la seua obligació com a representants dels ciutadans.


Servei a domicili - Grup Ca la Teresona\nLa teva comanda a domicili.\nArrel de la situació excepcional de confinament que vivim actualment, oferim servei a domicili als clients. Volem fomentar el confinament #quedetacasa i apropar-te la teva compara a casa. Ara es moment de cuidar-nos!\n>>> Servei gratuït i amb una comanda mínima de 35€ a VIC i tota la comarca d’Osona.\nSol.licita la teva comanda:\n☎ 938860028 o per correu electrònic. Envia la comanda!\nRecorda quan truquis o per email, sol.licitar el servei que vols:\n?Recollida a la botiga (concretant l’hora)\n?Portar al domicili (especificar direcció i telf contacte) – entrega màxim 24h ⏰\nLes entregues es fan de dimarts a dissabte de 16h a 21h.\n⚠Servei GRATUÏT ⚠\n? comanda mínima 35€\n✅Pagament directa amb VISA en l’entrega a domicili.\n✅Per la nostra part tindrem cura de totes les mesures de seguretat per prevenir el contagi del covid-19.\n⚠ Esperem poder-vos portar a casa i/o servir-vos a la botiga tot el que estigui a les nostres mans.\nSalut a tothom ?i gràcies per la confiança