Pimec creu que fou un «error» que Foment no volgués presentar llista única\nEl passat mes de març es va pactar la «unitat d'acció patronal»\ndimecres, 5 de juny 2019 - 22:25h\nConsidera un «error» que Foment del Treball no volgués presentar una candidatura conjunta | pimec.org\nEl president de la patronal de la Petita i Mitjana Empresa de Catalunya (Pimec), Josep González, ha considerat un «error» que Foment del Treball no volgués presentar una candidatura conjunta a les eleccions a la Cambra de Comerç de Barcelona tot i que a l'acord entre les dues entitats del març passat es pactés «unitat d'acció patronal». Pimec s'ha imposat als comicis i ha obtingut quatre dels sis representants patronals.\nGonzález ha lamentat que l'entitat presidida per Josep Sánchez Llibre no volgués formar llista única tot i que Pimec va oferir aquesta possibilitat «en diverses ocasions», i ha rebutjat l'argument de neutralitat que Foment va adduir per rebutjar la proposta perquè, a parer seu, «esperaven» una victòria d'una altra candidatura.\nNo es va arribar a cap acord previ a les eleccions\nPer la seva banda, Foment ha assegurat que no es va arribar a un acord en les setmanes prèvies a les eleccions per poder «preservar la independència» dels representants i per «assegurar l'elecció dels candidats». Els dos electes en representació de Foment, Jaume Roura i Anna Cornadó, no tindran «cap mena de condició» i «disposaran de plena llibertat dins la Cambra», ha afirmat l'entitat.\nEls quatre representants de Pimec escollits al ple de la Cambra de Comerç de Barcelona han estat José María Torres (Grup Numintec), Emili Rousaud (Factorenergia), Martina Font (Font Packaging Group) i Anna de Quirós (Cobertis).\nInverteixen 3,5 MEUR per remodelar i ampliar un gran hotel a l'Empordà


Trobadorets i Canta Canalla actuen a Aielo de Malferit de la mà del circuit musical Sonora - VilaWeb\nTrobadorets i Canta Canalla actuen a Aielo de Malferit de la mà del circuit musical Sonora\nLes actuacions per a públic familiar són aquest diumenge a l'Auditori Municipal\nEl circuit musical Sonora de l’Institut Valencià de Cultura, arriba aquest diumenge 23 de febrer a Aielo de Malferit, amb les actuacions de Canta Canalla i de Trobadorets.\nA les 18.00, a l’Auditori Municipal, posaran en escena els seus espectacles pensats especialment per a públic familiar, amb entrada gratuïta.\nCanta Canalla és un quintet de música familiar que va nàixer l’any 2017. El seu primer EP, de títol homònim, es va gravar als estudis de Bit Beat Boy de Benaguasil el març de 2018 i es va publicar al final del mes d’abril. L’àlbum va ser nominat com a millor disc per a xiquets i xiquetes en els I Premis Carles Santos de la Música Valenciana.\nEl seu segon treball Revolucions per menuts va veure la llum el setembre de 2019. Si en el debut s’atrevien amb els vals, les ranxeres, el blues, el tango o la rumba, en aquest segon treball introdueixen melodies del folk americà, la cúmbia, el twist i el rock, el gènere que té més presència en l’àlbum.\nD’altra banda, Trobadorets es va formar en 2010 amb la iniciativa del cantant Pau Sancho. Nascut per a animar les activitats infantils de Vilafranca, a l’Alt Maestrat, i actuar en algunes llibreries, el projecte créixer fins que s’ha convertit en una de les formacions que més concerts fa al llarg de l’any. L’escenografia i la teatralitat són elements fonamentals de la seua posada en escena, en què fan sonar danses tradicionals valencianes, així com ritmes de folk, rock, blues i reggae, entre altres estils.\nEl grup va presentar el seu quart treball discogràfic, titulat A xalar!, l’estiu de 2018 amb la participació de Dani Chiva (contrabaix, baix), Gerard Chiva (guitarra), Víctor Peris (percussionista), Javi Ruá (guitarra) i Santi Vicente (diversos instruments). L’àlbum va ser nominat com a millor disc per a xiquets i xiquetes en els I Premis Carles Santos de la Música Valenciana.


El fotoperiodista Samuel Aranda, distingit amb el premi a la trajectòria europeista\nL'Associació de Periodistes Europeus de Catalunya l'ha premiat pel seu treball sobre els refugiats\nSamuel Aranda XAVIER BERTRAL\nBarcelonaEl fotoperiodista català Samuel Aranda ha estat reconegut aquest dilluns amb el premi Ernest Udina a la Trajectòria Europeista, que atorga anualment l'Associació de Periodistes Europeus de Catalunya (APEC). L'entitat ha premiat el fotògraf de Santa Coloma de Gramenet "pel seu treball sobre els refugiats que fugen de les guerres i volen arribar a Europa", i ha destacat que en els darrers anys s'ha convertit en "referent de la defensa de la veritat, la professionalitat, el compromís i l'esperit europeista per als periodistes europeus".\nCol·laborador habitual de 'The New York Times', Aranda va guanyar el premi World Press Photo l'any 2011, i el més passat va ser distingit també amb l'Ortega y Gasset, que atorga 'El País', per una fotografia publicada originàriament a la portada de l'ARA i que mostra dona siriana que abraça el seu fill després de caure d'una barca a la costa de l'illa grega de Lesbos.\nPer la seva banda, la periodista i fotògrafa russa Victoria Ivleva, guanyadora del World Press Photo el 1991, ha rebut la menció honorífica del premi Ernest Udina "pel conjunt de la seva obra periodística i gràfica", que "mostra el seu compromís amb la veritat i amb els més febles".\nAmb l'atorgament d'aquests premis, l'APEC vol "reconèixer el valor dels professionals del fotoperiodisme, els quals aconsegueixen les imatges que expliquen la realitat, en moltes ocasions millor que les paraules". Segons l'entitat, "ambdós fotoperiodistes baixen fins al terreny de les emocions de les persones per reflectir-les en les seves imatges".\nEls premis Ernest Udina, que han arribat a l'onzena edició, es lliuraran l'1 de juliol a Barcelona.\nSamuel Aranda fotografia


XVIII Premis de Literatura Breu "Vila de Mislata" 2020 - Convocatòries de subvencions - Ajuntament de Mislata\nXVIII Premis de Literatura Breu "Vila de Mislata" 2020\nResolució de la concessió dels XVIII Premis de Literatura Breu, 2020\nLes presents Bases tenen per objecte regular, en règim de concurrència competitiva, el procés de concessió dels “XVIII Premis de Literatura Breu “Vila de Mislata”, 2020”.\nQueden exclosos de la convocatòria aquells autors i autores, les obres de les quals hagen resultat premiades en qualsevol de les modalitats de les últimes quatre edicions d'este certamen.\nFORMA I TERMINI DE PRESENTACIÓ DELS TREBALLS.\nEn la sol·licitud de participació en la convocatòria, en el cas de presentació per correu certificat, s'haurà d'enviar degudament emplenat l'annex I.\nEl termini de presentació d'originals s'iniciarà l'endemà al de la publicació de l'extracte de la convocatòria en el Butlletí Oficial de la Província i finalitzarà el dia que s'establisca en esta.\nResolució 3275/2020 rectificació d'error material en la concessió dels XVIII Premis de Literatura Breu, 2020.pdf (255 KB)\nResolució 3224/2020 concessió dels XVIII Premis de Literatura Breu, 2020.pdf (310 KB)\nActa del jurat Modalitat: Narrativa en Castellà.pdf (502 KB)\nActa del jurat Modalitat: Poesia en Castellà.pdf (493 KB)\nActa del jurat Modalitats: Poesia i Narrativa en Valencià i Millor treball efectuat per un autor local.pdf (547 KB)\nRelació d'obres admeses i excloses. Modalitats de narrativa i poesia en castellà i millor treball per un autor o autora local.pdf (791 KB)\nRelació d'obres admeses i excloses. Modalitats de narrativa i poesia en valencià i millor treball per un autor o autora local.pdf (829 KB)\nResolució 1936/2020 nomenament dels membres del jurat del certamen XVIII Premis de Literatura Breu “Vila de Mislata”, 2020.pdf (67 KB)\nAnunci BOP 23-06-2020 extracte de les bases reguladores.pdf (345 KB)\nAnunci BOP 08-05-2020 bases reguladores de la convocatòria.pdf (409 KB)\nBases reguladores de la convocatòria.pdf (399 KB)


Una planera guanyadora de dos Pentawards "els Oscars" del packaging | La Plana Ràdio\nUna planera guanyadora de dos Pentawards “els Oscars” del packaging\nDilluns, 30 Setembre, 2019 /0 Comments/in Cultura, Divers, Santa Bàrbara /by Tere\nEls premis són considerats “Els Oscars” del món del packaging en l’àmbit mundial. La Planera Mercè Puig , estudiant del Màster en Disseny Integral de Packaging per la indústria alimentaria i vitivinícola a Logroño, ha estat guanyadora de dos bronzes, un amb la seua companya Carlota Carrillo.\nMercè va estudiar a Barcelona la carrera de “Disseny Gràfic” de la que ens confessa, sempre havia estat la seua passió. En finalitzar el grau, va decidir realitzar un màster per acabar de definir la seua especialització optant per marxar a Logroño i centrar-se amb el packaging.\nEl món del Packaging compren tant l’embolcall com l’envàs d’un producte, el disseny estructural de l’exterior i l’interior i també la proposta gràfica.\nEl Màster entre d’altres constava del disseny de projectes reals en els quals, mitjançant un brífing d’una empresa, havien de desenvolupar-los.\nLa seua especialització en l’industria alimentaria i vitivinícola, va portar-la a elaborar dos projectes que un cop creats van escollir per presentar als pentawards.\nLes propostes foren el treball de Maeti i un altre realitzat conjuntament amb Carlota Carrillo anomenat Seré Breve. Tots dos treballs foren premiats en la categoria de begudes/estudiants.\nLa proposta Maeti, és una recuperació de les paraules autòctones riojanes, relacionades amb el món del vi perquè els consumidors puguin conèixer el dialecte.\nPel que fa al projecte Seré Breve, consta d’un packaging en forma de baül triangular per tres ampoll es de vi i unes etiquetes amb les quals pots crear missatges a les persones a qui adreces el regal .\nEl dia 12 de setembre es van entregar a Londres els guardons on van assistir els empresaris, estudiants, empreses de disseny que van participar aquesta edició dels Pentawards.\nMercè Puig ens explicava que “aconseguir aquests guardons no és tasca fàcil i menys tenir-ne dos, essent estudiant” aquests premis són un reconeixement a la tasca realitzada i l’ajudaran a l’hora d’impulsar noves propostes.\nTags: Maeti, Packaging, Pentawards, Sere Breve\nhttps://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2019/09/2-pentawards_merce-y-carlota-1024x683.jpg 683 1024 Tere http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Tere2019-09-30 10:24:352019-09-30 10:25:01Una planera guanyadora de dos Pentawards “els Oscars” del packaging\nSANTA BARBARA SEGUEIX INVERTINT EN LA REPARACIÓ I ASFALTAT DE CAMINS El Santa s’endú el tercer partit de la temporada davant el Sant Jaume


AGUA MINERAL NATURAL FONT VELLA BOTELLA DE 75 CL (159960)\n> Productos de alimentacion>Café y alimentación>AGUA MINERAL NATURAL FONT VELLA BOTELLA DE 75 CL\nAGUA MINERAL NATURAL FONT VELLA BOTELLA DE 75 CL\nPart number 158852\nAgua mineral natural font vella botella de 75 cl.\nFont vella agua mineral con tapón sport - botella 75cl. N agua equilibrada, intacta y libre de impurezas. Font vella es una agua indicada para la preparación de alimentos infantiles y dietas pobres en sodio\nTe resolvemos todas tus dudas sobre AGUA MINERAL NATURAL FONT VELLA BOTELLA DE 75 CL Sé el primero en hacernos saber tus dudas acerca de este producto\nhttps://www.materialescolar.es/cafe-y-cafeteras/agua-mineral-natural-font-vella-botella-de-75-cl-159960.html 159960 AGUA MINERAL NATURAL FONT VELLA BOTELLA DE 75 CL
75 CL
 https://cache1.materialescolar.es/2386531-home_default/agua-mineral-natural-font-vella-botella-de-75-cl-159960.jpg 0.825 instock Font Vella 0.825 0.75 0 0/Productos de alimentacion /Productos de alimentacion/Café y alimentación /Font Vella


Showing 4 out of a total of 4 results for collection: Facultat de Matemàtiques i Estadística. (0.822 seconds)\nOn Normal Forms and Splitting of Separatrices in Reversible Systems \nLázaro Ochoa, José Tomás\nÉs difícil dibuixar una frontera, dins la Teoria de Sistemas Dinàmics, entre lleis de conservació i simetries doncs, sovint, les seves característiques es confonen. Un clar exemple d'aquest fenómen el constitueixen els ...\nNew geometrical and dynamical techniques for problems in celestial mechanics \nBraddell, Róisín (Date of defense: 17-02-2021)\nIn this thesis, we study the application of symplectic geometry, regular and singular, to symplectic dynamical systems.We start with a motivating case: the relation between symplectic foliations and global transverse ...\nDelshams, Amadeu (4)\nconnexions heterocuniques (1)\ncorbes de resposta de fase (1)\ncàlcul numèric d'objectes invariants (1)\ndifusió d'arnold (1)


Sobre Nosaltres - Shining Star Electronic Technology Co, Ltd\nMàscara Pols molest\nCarta d'Aprovació NIOSH\n"Compromesos amb la protecció de tota la salut respiratòria humana"\nHangzhou Tu Yun Industrial Co, Ltd (Shining Star Electronic Technology Co, Ltd) es troba a la secció de Hangzhou "Beijing-Hangzhou Grand Canal"; un de la herència cultural de l'món que té una història de 2.500 anys.\nLa superfície de la fàbrica triga aproximadament 12.000m2; som una empresa que reuneix disseny, desenvolupament i producció de màscara professional d'alta qualitat de les empreses d'alta tecnologia. El nostre equip compta amb 20 anys d'experiència en el disseny, anàlisi, desenvolupament, producció, i la inspecció amb el laboratori de proves estandarditzades; i compta amb equips d'automatització avançada per a la producció de màscares. El nostre sistema de control seguit pel sistema de qualitat ISO 9001; que asseguren i executat estrictament la nostra producció en cada pas per tal de fer de la qualitat consistent de la màscara.\nEls nostres productes compleixen amb l'estàndard com ara; NIOSH, CE EN 149: 2001 + A1: 2009, requisits de la Xina GB2626.\nEns adherim a la "innovador, d'alta qualitat i eficient servei" concepte de pensament, fent esforços incansables per a satisfer els requisits de el client, i la millora de l'opinió pública en el concepte de salut i seguretat, per tal d'aconseguir l'energia verda a les necessitats socials de protecció de l'entorn.\nTelèfon: des 0.086-18698559823\n© Copyright - 2010-2019 :. Tots els drets reservats Productes destacats - mapa de el lloc - Mobile Site\nrespirador N95 en forma de copa , màscares N95 , en forma de con amb la vàlvula N95 , màscara NIOSH N95 pols , N95 plegat pla Forma de l'respirador , N95 Qualificació Màscara ,


TAC12 TV - Tarragona atorga les distincions al Mèrit Esportiu a Peter Martínez i Aurelio Tubilla\nTarragona atorga les distincions al Mèrit Esportiu a Peter Martínez i Aurelio Tubilla\nDijous, 10 Juny 2021 20:55\nL’Ajuntament de Tarragona ha atorgat les distincions al Mèrit Esportiu a Peter Martínez, referent de la motonàutica a la ciutat, i Aurelio Tubilla, pioner a Tarragona en l’esport base i la solidaritat.\nPeter Martínez, que forma part de l’equip Fórmula Tarragona del Reial Club Nàutic, ha estat campió del món i d’Europa, subcampió mundial i continental, cinc cops campió d’Espanya i diverses vegades campió de Catalunya.\nEn el cas d’Aurelio Tubilla, ha format part del Club d’Escacs Tarragona durant molts anys fins que s’ha dedicat exclusivament a l’handbol, referent del Tarragona Handbol Club. Destaca el projecte solidari FIATEH, que va crear per integrar les persones nouvingudes a través de l’esport.\nL’acte ha estat presidit per l’alcalde de Tarragona, Pau Ricomà, al Fòrum de la Colònia. Un cop acabat els parlaments, dos equips de la secció rítmica del Gimnàstic de Tarragona han realitzat una exhibició.\nMés en aquesta secció: « L’Institut Pont del Diable inicia la campanya "Un arbre per Europa" Nou pas per a la instal·lació de les xarxes tancades a la química »


de novembre 2012 - Cuina per a llaminers\nI ja tornem a ser dia 10! Això vol dir nou repte de les Cooking challenge! Aquest mes l'encarregada d'escollir repte va ser la Núria de Cocinarte. I aprofitant que som a la tardor i que d'aquí 12 dies és Thanksgiving (el dia d'Acció de Gràcies), la Núria ens va proposar preparar el pastís per excel·lència d'aquest dia: el pumpkin pie o pastís de carbassa. Com aquesta recepta va ser una de les primeres que vaig publicar al blog, aquesta vegada he anat més enllà i l'he versionat en forma de dip, o sigui de salsa dolça per fer un pica-pica de postres. I quina diferència hi ha? Doncs que és molt més ràpid de preparar ja que només necessitem el forn per preparar les galetes, i per aquells qui el trobeu massa especiat, en aquesta versió el gust de les espècies queda molt més difuminat al barrejar-lo amb el formatge. Boníssim!\nP.D.: En aquesta entrada només hi he posat la recepta del dip de pastís de carbassa. Si voleu la recepta del pastís, la trobareu aquí.\nPlats i bols de porcellana de Suiteonestudio\n- Per al dip de carbassa:\n50 g de sucre glaç (o si el preferiu més dolç en podeu afegir més al vostre gust)\n150 g de carbassa cuita i feta purè\n1 cullerada petita d'una barreja d'espècies (canyella, nou moscada, gingebre i claus) o bé la quantitat que desitgeu\nAl damunt de la superfície de treball, s'hi col·loca la farina tamisada i es barreja amb la mantega a temperatura ambient (amb textura pomada). Es treballa refregant entre els dits els dos ingredients. I veureu que es formen com grumolls de serradures humides.\nS'hi incorpora el sucre, i els rovells i es barreja tot.\nAquesta massa no cal treballar-la molt, simplement cal unir els ingredients fins obtenir una massa homogènia.\nEl dia següent, al damunt de paper de forn, s'estira amb l'ajuda del corró deixant-la d'un gruix de 0.3 cm aproximadament.\nEs talla la massa amb els talladors per a galetes que desitgeu.\nEs couen al forn prèviament escalfat a 180ºC durant uns 10 minuts fins que agafin color.\nPrimer de tot, es cou la carbassa al forn en papillota o es bull.\nEs deixa refredar, s'escorre i es passa pel passapuré, o bé bé s'aixafa amb una forquilla.\nSeguidament es barreja el sucre glaç i el mascarpone. S'hi incorpora el puré de carbassa i les espècies.\nEs deixa refredar a la nevera coberta amb film transparent.\nEs serveix juntament amb les galetes.\nDip de pastís de carbassa Mercè de novembre 10, 2012


Montefeltrano II Montefeltro - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nBonconte I Montefeltro\nMontefeltrano II Montefeltro va ser fill i successor de Bonconte I Montefeltro el 1242 al comtat de Montefeltro, comtat de Pietrarubbia i comtat d'Urbino. A aquesta darrera ciutat va haver d'abandonar el títol comtal i assumir el de podestà per l'oposició de la població (ja es titulava podestà el 1252).\nVa morir el 1255. Va deixar quatre fills: Guiu I Montefeltro, Tadeu II Montefeltro, Orlando (proposat el 27 d'agost de 1258 pel capítol de la catedral com a bisbe de San Leo, va ser elegit el 1275 i fins a la seva mort el 1282) i Feltrano (que el 27 d'agost de 1258, en un repartiment de territoris, va rebre alguns castells).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Montefeltrano_II_Montefeltro&oldid=18391982»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 abr 2017 a les 18:24.


Malta 0 Solo Provincia Puesto -- Añadir más -- Madrid 1317 Barcelona 617 Valencia 146 Málaga 102 Bizkaia 85 Sevilla 82 A Coruña 60 Asturias 37 Alicante 33 Valladolid 31\nBarajas 3 Stuttgart 0 -- Añadir más -- Madrid 842 Barcelona 395 Valencia 91 Málaga 62 Sevilla 52 Bilbao 48 Alcobendas 43 Tres Cantos 43 A Coruña 32 Pozuelo de Alarcón 27\nValladolid 25 Las Rozas 24 Murcia 21 Martorell 14 Alicante 14 San Fernando de Henares 13 Sabadell 11 Sant Cugat 11 Lleida 10 Granada 10 Alcorcón 10 Boadilla del Monte 10 Badajoz 10 Pozuelo 10 Las Tablas 9 Langreo 9 Santa Cruz de Tenerife 9 Cornellà de Llobregat 8 Ciudad Real 8 Gijón 8 Oviedo 8 Salamanca 8 Coslada 7 Madrid centro 7 Pamplona 7 Torrejón de Ardoz 7 Vigo 7 Las Rozas de Madrid 6 Arganda del Rey 6 Ferrol 6 Derio 6 Boecillo 6 Leganés 6 Quart de Poblet 6 Pinto 6 Zaragoza 6 Santiago de Compostela 6 Móstoles 6 Las Palmas de Gran Canaria 5 Paterna 5 Sant Cugat del Vallés 5 Terrassa 5 Castellón 4 Alcorcón y Madrid 4 Alcalá de Henares 4 Almería 4 San Sebastián 4 El Prat de Llobregat 4 Córdoba 4 Majadahonda 4 Ourense 4 Sta. Cruz de Tenerife 4 Vitoria 3 Sant Cugat del Vallès 3 Sant Quirze del Vallès 3 Puçol 3 Palma de Mallorca 3 Huelva 3 Marbella 3 Girona 3 Donostia 3 Erandio 3 Campanillas 3 Hospitalet de Llobregat 3 Donosti 2 Leganes 2 Gracia 2 Guipúzcoa 2 getafe 2 Boadilla 2 Eibar 2 Esplugues de Llobregat 2 Avilés 2 Cádiz 2 Camas 2 Colmenar Viejo 2 Banyoles 2 Arteixo/Arteijo 2 Alfafar 2 Alacant 2 Albacete 2 Irún 2 Elche 2 San Sebastian 2 Miramon 2 Toledo 2 Zona Franca 2 Miranda de Ebro 2 Villaviciosa de Odón 2 Sanchinarro 2 Sant Joan d´Alacant 2 Sant Joan Despí 2 Tarragona 2 Telde 2 Sant esteve de sesrovires 2 Torrejón 2 Reus 2 Pozuelo de Alarcon 2 Parets del Vallès 2 Petra 2 San Sebastián de los Reyes 2 San Juan 2 Martorelles 2 San Fernando 2 Mollet del Valles 1 Montcada i Reixac 1 Mataro 1 Mendez Alvaro 1 Miguelturra 1 Malgrat de mar 1 Miñano 1 Marpequeña 1 Malaga 1 Mallorca 1 Riba-Roja 1 Ribarroja de Turias 1 Mississauga 1 Molina de segura 1 Navarra 1 Mislata 1 Palma 1 Larraskitu 1 Las Palmas 1 Lea-Artibai 1 Miramon-San Sebastian 1 Padrón 1 Palafolls 1 Rotterdam 1 Mirasierra 1 Navarrete 1 Ojén 1 Olaz 1 Oleiros 1 oñati 1 Orihuela 1 Rivas Vaciamadrid 1 Polinya 1 Rubí 1 Terrasa 1 LA LAGUNA 1 Vallecas 1 Vilamalla 1 Viladecans 1 Zamudio 1 Zamora 1 Xixona 1 Xàtiva 1 Vitoria-Gasteiz 1 Soria 1 Santa Perpetua de Mogoda 1 Santa Coloma de Cervelló 1 Sant boi de llobregat 1 Sant Fruitós de Bages 1 Tona (Vic) 1 Real de Gandia 1 Torrejon de Ardoz 1 Torrejón - San Fernando de Henares 1 València 1 Torrevieja 1 Pulianas 1 Puerto de la Cruz 1 Polinyà 1 Paret del Vallés 1 Peralta 1 Peligros 1 San Sebastian De Los Reyes 1 San Sebastían de los Reyes 1 San Agustín de Guadalix 1 Sagunto 1 La Vall de Uxo 1 Badalona 1 La Gallega 1 Aravaca 1 Castellón de la Plana 1 Bocairent 1 Boadilla/Pozuelo 1 Boadilla-Montepríncipe 1 Barcelona / Sabadell 1 Barcelona - Vallès Occidental 1 Bormujos 1 Berango 1 Beniparrell 1 Benalmádena 1 Bellaterra 1 Bizcaya 1 Alicante/Alacant 1 Arteixo 1 Arakil 1 Cerdanyola del Vallès 1 Alzira 1 Aluche 1 Barberà del Vallès 1 Baix Llobregat 1 Atarfe 1 Alcorcon y Madrid 1 ALCAZAR DE SAN JUAN 1 Alcalá la Real 1 Aldaia 1 Alcoy 1 Algete 1 A Coruña/Santiago 1 Alaquás 1 Alboraya 1 Cerdanyola del Valles 1 Cerdanyola del Vallés 1 La Alcudia 1 Fuengirola 1 L´Hospitalet de Llobregat 1 L´Alcudia 1 Mádrid 1 Madrid y Barcelona 1 Madrid Centro Norte 1 Madrird 1 Lugo 1 Logroño 1 Loeches 1 Llanera 1 León 1 Griñón 1 Granadilla de Abona 1 Fuenlabrada 1 Gijón u Oviedo 1 Cambrils 1 Cuarte de Huerva 1 Caldes de Montbuí 1 Cantoblanco 1 Carabanchel 1 Cartagena 1 Casarrubios del Monte 1 Castelldefels 1 Cornella 1 GIJON 1 Cornellá De Llobregat 1 Esplugues del Llobregat 1 El Puerto de Santa María 1 El Puerto de Sta. María 1 Écija 1 Getxo 1 Valles Occidental 1


Botella de licor chartreuse. tarragona. siglo x - Vendu aux enchères - 338905188\nBOTELLA DE LICOR CHARTREUSE. TARRAGONA. SIGLO XX\nHeure officielle TC: 10:17:15 TR: 103 ms.


Birrart fa la cervesa Fum, Fum, Fum per recordar el foc que la va afectar a l'estiu | Imma Bosch | SARRIÀ DE TER | Economia | El Punt Avui\nSARRIÀ DE TER - 3 desembre 2013 2.00 h\nBirrart fa la cervesa Fum, Fum, Fum per recordar el foc que la va afectar a l'estiu\nL'incendi va provocar moltes destrosses a l'empresa de Sarrià, que ha tornat a començar\nElaboren sis tipus de cervesa diferent amb la marca Moska\nJosep Borrell controlant el procés d'una de les cerves Moska ICONNA.\nImma Bosch - SARRIÀ DE TER\nBirrart 2007 SL, que elabora la cervesa Moska de Girona, amb seu a Sarrià de Ter, traurà al mercat la cervesa Fum, Fum, Fum per recordar l'incendi que hi va haver a l'empresa aquest estiu passat i que els va obligar a refer una part de les instal·lacions. La nova cervesa, que sortirà al mercat a principi de desembre i que es presentarà el 21 d'aquest mateix mes a la Fira de Vilanova i la Geltrú, s'elabora amb malta fumada a l'estil rauchbier.\nInicialment, la nova cervesa se servirà només en barrils per als bars, però segons el director de l'empresa, Josep Borrell, si veuen que té molt d'èxit procuraran treure-la també amb ampolla. “És una cervesa que tindrà un buquet molt diferent del que estem acostumats a Catalunya. Lligarà molt amb salmó fumat, bacallà o plats forts”, va assegurar Borrell.\nBirrart va començar a produir la seva primera cervesa el 2008. Van arrencar amb una producció mitjana de 20.000 litres i actualment en produeixen 40.000, “que és el màxim que es pot fer a les instal·lacions de Sarrià de Ter”. Elaboren sis tipus de cervesa diferent amb la marca Moska, entre els quals hi ha la gamma bàsica “rossa, torrada i negra”. “En ampolla no podem créixer més ja que gestionem 90.000 ampolles l'any. Ara només creixem en barrils”, va assegurar el director.\nLes vendes de l'empresa són principalment a les comarques gironines i Barcelona, i els principals clients són bars, restaurants i botigues especialitzades. L'empresa, però, està a punt d'estrenar-se en l'exportació i ho farà amb la Garnatxa Beer, que elabora conjuntament amb una empresa del Priorat. “És un producte exclusiu d'alta gamma”, va assegurar Josep Borrell.\nés el que produeix l'empresa Birrart de Sarrià de Ter. Gestionen 90.000 ampolles l'any.\nUn foc al quadre elèctric ho va destrossar tot\nAquest estiu a l'empresa Birrart hi va haver un incendi que va afectar “la instal·lació elèctrica” però que no va provocar “grans destrosses pel foc” però en canvi sí pel fum. “Hem hagut de refer-ho tot, fins i tot canviar les barriques”, va assegurar. Després d'unes setmanes d'obres, el 25 d'agost l'empresa va tornar a començar la producció de cervesa.\nEl Punt Avui. Girona 03-12-2013, Pàgina 14


Actualitat Món 'Financial Times' i 'Le Monde' carreguen contra Puigdemont\nDos dies després de l'1-O la premsa internacional més rellevant segueix obrint la seva edició impresa amb l'actuació de la Generalitat de Catalunya i les conseqüències del referèndum d'independència. El diari britànic Financial Times (FT) i el diari francès Le Monde critiquen "l'amenaça" del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, de declarar unilateralment la independència de Catalunya. Les dues editorials creuen que Puigdemont "es va equivocar a l'afirmar el diumenge a la nit que la seva regió havia aconseguit amb la votació el dret a declarar-se un Estat independent".\nEl Financial Times (FT) posa com a títol "El president català urgeix la mediació de Brussel·les en l'enfrontament per la independència". El diari britànic considera que "vista l'escassa participació i la indiscutible il·legalitat, no hi ha cap justificació per declarar la independència" a Catalunya. El FT també creu que és "inapropiat" que la Unió Europea faci de mediador, malgrat que "la UE hauria d'urgir a les dues bandes -el govern d'Espanya i el de Catalunya- a què mostrin moderació, sentit comú, respecte per les normes democràtiques i per l'Estat de dret".\nPer la seva part, el diari francès Le Monde assegura que "Espanya se submergeix en una profunda crisi política" i que l'anomenat referèndum és "manifestament contrari a la Constitució de 1978, a l'Estat de dret, i que no respecta les normes de la consulta admesa en un país membre de la UE". L'editorial francesa considera que "s'ha de tornar a una negociació sobre l'autonomia de Catalunya", motiu pel qual insta a Puigdemont a "reprendre el contacte amb la realitat" i a Mariano Rajoy a "sortir de la seva postura per entrar en la complexitat de la situació catalana. El diari Le Monde es pregunta si els 2 milions de vots amb el 90% a favor del 'sí' i una abstenció del 60% són "suficients per proclamar la independència".\nue le monde 1-O Financial Times


Esteu aquí: Inici › TGN Agenda › El dorífor de Policlet i l'August de Prima Porta\nA càrrec de l'Oficina festival.\n«La cèlebre estàtua del primer princeps, trobada a la casa de Lívia, la vila Ad Gallinas Albas, prop de la Prima Porta de Roma, és una còpia en marbre d’un original de bronze i és, amb pocs dubtes, l’estàtua més coneguda i representativa d’August i de Roma, joia dels Museus Vaticans. El princeps se submergeix en el cos ideal del nu grec clàssic, en la versió màxima del Dorífor de Policlet, i fa explícita la seva presentació nua per la nuesa dels peus, un signe inequívoc de seguiment del nu heroic grec. Però a banda de cobrir-se amb un mantell o toga des del maluc [...], el tors queda cobert per una cuirassa que reprodueix el tors nu, com si estigués pintat sobre el cos musculat segons l’estructuració canònica i modèlica de l’escultura en el seu conjunt. És, en últim terme, “vestir-se de nu”...».\nText extret de l’article «Roma y sus tabúes: desnudarse a la griega o “vestirse de romano”», de Manuel Bendala, a 'Dioses, héroes y atletas'.\nInici: 13-05-2018, 10:00\nFi: 27-05-2018, 14:00


Itineraris de capvespre per Barcelona - Centre cívic Casa Golferichs\nSearch Tallers culturals Itineraris de capvespre per Barcelona\nItineraris de capvespre per Barcelona\nDescobreix la ciutat amb una guia de luxe, Carolina Chifoni\nAl voltant de quatre propostes farem un recorregut per alguns dels racons i barris més interessants de la ciutat. Jardins, terrats i edificis singulars que ens ajuden a posar en valor el nostre entorn.\nProfessor/a: Carolina Chifoni Preu: 59,68 €\nActivitats relacionades (humanitats, itineraris ciutat)El cos com a extensió de l’home en el mónCursos i tallersEl camí vell de SarriàItinerarisDescobreix els jardins del bosc BertranItinerarisVisita al cementiri de Sant AndreuItineraris Tangent. Festival de les arts de l’EixampleTallers i itineraris\tInscriu-te per internet Tallers intensius d’estiuInscripcions a partir del 12 de juny. A les 7 h, per internet. A les 10 h, al centre cívic.


Nit de l'Art 2015\nLa Nit de l’Art 2015\nGaleríes de l'AIGAB\nPrograma 2015 en pdf\nGuia 2015 en pdf\n(10 AÑOS, 2004 - 2014)\nPlaça de la Porta de Santa Catalina, 21 b\nHorari: Dilluns – dissabte: 11 – 14 / 17 – 20\nABA ART LAB PROJECT ROOM Nº4\n«El laboratorio de Dios»\nABA ART LAB Project Room Nº4. El laboratori de Déu. Katharina Pfeil.\nABA ART LAB té el plaer de presentar-vos amb motiu de la NIT DE L'ART 2015 l'obra sitespecific titulada El laboratori de Déu de la mà de l'artista Katharina Pfeil (Colònia, 1968).\nMitjançant els més diversos suports, materials i elements, les seves obres es converteixen en poemes de múltiples nivells que evoquen l'experiència individual i col·lectiva, el sentit del temps i de la consciencia. L'home és veu eternament implicat en les 4 edats/cicles definits en sànscrit com a Satya, Treta, Dvàpara, Kâli. Reflexionar entorn de l'aspecte qualitatiu del temps i la felicitat de l'ésser humà seran claus en el treball exposat.\nI MICHAEL JAMES WALKER\n«DIBUIX PER LA PLAÇA PORTA DE SANTA CATALINA»\nABA ART LAB – Site specific art installation\nDelicada instal·lació efímera que fa referència a la topografia de la plaça i el seu ús públic.\n258 x 370 x 7 cm\nTècnica mixta i àudio\nKELLY CUMBERLAND I MICHAEL JAMES WALKER\nCorretges, esferes de paper orgànic tallat al làser, interior acrílic.\nT/F. +34 971510045 - +34 619918894\nHorari: Dimecres – dissabte: 10.30 – 13.30 /\nAltres horaris: Cita prèvia / Otros horarios: Cita previa\nEl Pentatlón va ser una disciplina que es va originar a Grècia en els Jocs Olímpics de l'Antiguitat. Combinació de cinc proves (stadion, lluita, salt de longitud, llançament de disc i llançament de javelina).\nPartint d'aquesta base, el projecte va consistir en una recerca sobre les diferents formes de joc i oci esportiu realitzades en el context de Grècia avui.\nAmb aquesta recopilació es va generar una sèrie de noves competències, una combinació de les disciplines antigues amb les disciplines presents en l'actualitat, amb la finalitat de generar un diàleg entre la Grècia actual i la Grècia Clàssica.\nDisco / Ciclismo. Vídeo color hd, 2'00'', 2015\nHorari: Dilluns – diumenges: 18 – 24 h\nPicture és una paraula anglesa que designa, indistintament, una pintura (un «quadre»), un dibuix, una fotografia, una imatge de TV o de cinema o fins i tot un film.\nGirbent proposa amb Pictures una reflexió sobre la porositat de les fronteres entre universos plànols –vinculada a conceptes habituals en el seu discurs com «hrönir» o palimpsest– i simultàniament indaga en la naturalesa lúdica del relat, és a dir, en la relació entre relat i impostura, configurant a través del «parergon» un joc d'equívocs\ndel qual l'espectador és partícip.\nL'exposició «Memòria infinita» de l'artista Vasco Araújo reunirà un conjunt de treballs en escultura, vídeo i fotografia, demostrant una vegada més les multiplicitats de llenguatges i suports que serveixen per a la representació plàstica d'una idea, associant comunament imatges a texts literaris de correspondència incerta.\nPicture III (apres Godard), 2015\n160 x 332 cm\nWorks without nothing "Without qualities", 2011\nArmari de fusta, metacrilat amb text escrit a mà, roba\n186 x 166 x 61 cm\nC/ Sant Feliu, s/n\nDilluns – divendres: 10 – 14 / 16 – 20 h\nDissabte: 10 – 14 h\nEl principal punt d'interès de Tomáš Absolon és una pintura que, en el seu concepte, es pot entendre com una interfície entre la representació i l'abstracció. A través d'aquesta, fa ús de diferents dreceres visuals i diferents mitjans d'expressió. Uneix pintura i realitat. Per a Absolon, la pintura transmet i també co-crea, la comprèn com a experiència i com una eina pròpia de comunicació que utilitza el seu llenguatge.\nAquest interès es reflecteix, també, en l'ús d'una sèrie d'elements formals, tals com a fragments i línies que interactuen tant amb la memòria visual de l'espectador, com amb la seva psicologia, creant, conseqüentment, una tensió contínua.\nEn els últims anys, aquest jove artista explora les possibilitats i els límits d'un repertori de motius estrictament definits, mitjançant un esquema de repetició constant d'un mateix gest, propi i distintiu, que reflecteix a la vegada la profunditat de la seva obra i del seu potencial.\nSense títol, 2015\nOli i marcador d'oli sobre llenç\nCalle Verí, 9\nDimarts – divendres: 10 – 14 / 17 – 20 h\nDissabte: 11 – 14 h\nComissariat per Fernando Castro\nMaria José Argenzio (Guayaquil, 1977) havent estat seleccionada per la revista Vanguardia com una de les 12 dones més rellevants de les arts a Equador, es presenta com una de les grans promeses de l'art llatinoamericà actual. Després de recobrir un arbre de banana en pa d'or l'any 2010, i de construir nou columnes corínties a partir de fondant pastisser al 2012, l'artista reprèn els temes del colonialisme i la falsificació del passat identitari del seu país natal, per presentar el seu primer projecte produït per La Caja Blanca, carregat de tints autobiogràfics: les ànsies de reafirmació de l'estatus familiar a través de la connexió amb avantpassats colons. En aquest sentit, Maria José evoca la idealització, per part de la societat equatoriana, de les estructures socials importades en època colonial, a través de materials enganyosos que representen la falsa opulència. Els seus magnífics teixits brodats són realitzats per artesans tradicionals per construir una iconografia nostàlgica que denuncia el rebuig d'aquesta\nsocietat cap als orígens ancestrals indígenes del seu país natal.\nAmb el suport del Ministerio de Cultura y Patrimonio de Ecuador, i del Ilustre Municipio de Guayaquil\n3° 16′ 0′′ S, 79° 58′ 0′′ W\nArbre de banana cobert en pa d'or\nSite-specific: Província del Oro (Ciutat de Machala)\n2010 Cortesia de l'artista.\nC/ San Martí, 1\nT. 971 577 238\nDilluns – divendres: 10:30 – 14 / 17 – 20 h\nDissabte: 10:30 – 14 h\nEl projecte d'Ignacio Uriarte gira al voltant de l'obra sonora Acht Stunden zählen, a la qual sentim una veu masculina comptant nombres a ritme d'una síl·laba per segon durant 8 hores, convertint la llengua parlada en temps estructurat. Cada unitat de temps és una síl·laba i cadascuna dura un segon, al llarg de l'enregistrament\ns'arriba fins al número 3599. Amb aquesta instal·lació es proposa una reflexió sobre el temps com a categoria abstracta i la seva representació a través del llenguatge. El mural està compost per nombres, s'estén sobre dues parets i fa l'efecte de mirall.\nEls nombres mostren diferents densitats que en repetir-se periòdicament creen patrons de diferents tons de gris sobre la paret. En ambdues peces els nombres adquireixen un caràcter escultòric, envaint l'espai en forma d'ones sonores o representant el seu propi valor matèric en forma de mural.\nVinil aferrat sobre paret\n2 peces de 3 x 1,3 m cadascuna\nDimarts – divendres: 10 – 14 / 16.30 – 19.30 h\nDissabtes: 10 – 14 h\nBroto (Saragossa, 1949) és un dels artistes que més ha reivindicat l'abstracció enfront de la figuració i l'art conceptual. Sempre va considerar que les dues dimensions del llenç constituïen l'àmbit idoni per a la representació artística, i crea a les seves obres un espai capaç de provocar infinites evocacions i suggerències mitjançant composicions deliberadament abstractes. Broto prescindeix del major nombre d'elements i crea unes composicions extraordinàriament sintètiques en les quals superposa una sèrie de signes abstractes molt gestuals de gran capacitat metafòrica i suggestiva que suren sobre la superfície de cada llenç. Els seus quadres formen part de museus i grans col·leccions i ha rebut nombrosos premis i distincions, entre els quals destaca el Grand Prix du Solon de Montrouge, el 1988; el Premio Nacional de Bellas Artes, el 1995; Acadèmic corresponent de la Real Academia de Nobles y Bellas Artes de San Luis, el 1996; el Premi ARCO de l'Associació de Crítics, el 1997; la Medalla d'Or de la Ciutat de Saragossa, el 2003; i el Premi Aragón Goya de Grabado, el 2003.\nMapas 20, 2014\nDimarts – divendres: 10.30 – 13.30 / 16.45 – 20 h\nDissabtes: 10.30 – 13.30 h\n«FLUJO E IMPACTO»\nFlujo e impacto és un projecte expositiu de l'artista Rafa Munárriz (Tudela, 1990) que, al mateix temps, parteix d'un altre projecte, Ejercicios de coerción, una sèrie de laberints que contenen circuits i que sorgeixen de la idea d'entrada-sortida. El concepte d'aquesta exposició arranca de vivències de l'artista dins el sistema de trànsit de ciutats com Londres o São Paulo, i des d'elles, se centra en la sensació de rutina i repetició a través dels diversos obstacles que genera la circulació.\nJuliol - Octubre 2015\nAlighiero e Boetti (Torí 1940, Roma 1994), és un dels més importants exponents del moviment Arte Povera i de l'Art Conceptual dels anys 60-70. L'exposició que presentem, organitzada en col·laboració amb la Fondazione Alighiero e Boetti, recull 20 obres representatives del darrer període de Boetti.\nTub de coure manipulat 7\n6 x 62,5 cm\n"Cinque per cinque venticinque", 1988 B\nrodat sobre cotó\nC/. San Jaime, 23 A\nDilluns – divendres: 10 – 14 / 17 – 20 h\nAlberto Borea (Lima, 1979) reflexiona sobre realitats socials i polítiques contemporànies per qüestionar les estructures de control i poder dels estats, a través de la seva obra, en la qual construeix assemblatges com a símbols de la història de la dictadura i de la desigualtat política i social en el seu país natal, Perú, o bé, denunciant el sistema migratori dels Estats Units, lloc de residència i treball de l'artista en l'actualitat, a través de màscares fetes amb formularis d'immigració. Una altra de les qüestions que Borea planteja és la del fenomen global del turisme, la seva relació amb els corrents migratoris massius i la transformació del paisatge rural i urbà que suposen. Globalització, territori, identitat, migració, ruïna i desastre són conceptes que subjeuen en el seu discurs crític.\nDimarts – dissabte: 10.30 – 14.30 / 17.30 – 21 h\nDiumenge: 10 – 15 h\nCarolina Amigó a la Nit de l'Art per a l'espai de La Misericòrdia. L'artista mostra a través de la seva obra la representació d'un món interior ocult. La vida vista com un entramat de situacions, experiències, relacions fallides, estats d'ànim. Tot entrellaçat forma una trama que és el que som i en què ens hem convertit. A vegades amb aparença serena i altres vegades, complexa i brutal. La construcció d'aquest fràgil entramat ens dóna forma. Sota una aparença senzilla plena de complexitat ens crea com a individus. L'ésser és una acumulació de sentiments, una trama teixida per la interacció de les emocions, les trobades, les ruptures ... La càrrega d'aquest pes i l'acumulació d'experiències és el que ens fa únics....\nSala d'exposicions de la planta baixa del pa ti de la Misericòrdia.\nMixta sobre paper amb marc de fusta\nCalle de la luna, 127 - 07101 Sóller\nTel. 667 69 39 37 / 609 68 18 43\nDimecres, dijous i divendres: 11 – 13 h\nL'artista alemany Holger Reckter centre el seu treball en el tema "percepció". Juga amb perspectives, superfícies i amb la transició del bidimensional al tridimensional. Els seus fascinants motius pareixen creats artificialment quan en realitat han sorgit d'una intel·ligent combinació de punt de vista, perspectiva i objectiu fotogràfic.\nDimarts – divendres: 10.30 – 19 h\nDissabte – diumenge – festiu: 10.30 – 16 h\nEl CCA Andratx té el plaer de presentar l'obra de l'artista Lin Utzon (1946, DK). Aquesta cèlebre artista internacional ha viscut i treballat a Mallorca durant molts anys a «Can Lis», la casa construïda pel seu pare, l'arquitecte Jørn Utzon. Presentada per a primera vegada al 2009 al CCA Andratx, la col·lecció "Siurells" és el resultat d'un profund coneixement de la cultura mallorquina primitiva, que li ha servit d'inspiració per a la seva reinterpretació d'aquestes tradicionals figures artesanals, els siurells. En aquesta ocasió, es presenten obres de gran format damunt guix i unes altres de petit format damunt fusta.\nGouache damunt fusta\nDilluns – divendres: 10.30 – 13.30 / 17 – 20 h\nDissabte: 11 – 13.30 h\n«THIS IS AN EMERGENCY»\nComissariat per Tolo Cañellas\nVivim en un estat permanent d'emergència, desassossec i precarietat on se'ns exigeix estar a l'última en tot moment. No obstant això, alguna cosa no funciona i l'únic que acaba generant és ansietat i impotència. Sastre realitza un toc d'atenció, denunciant aquest fet mitjançant l'ús d'elements associats a aquesta situació límit –mantes tèrmiques– com a suport per a utilitzar la paraula escrita –Plantilles i esprai– a manera de pancartes desesperades, que ell manipula al seu gust, no exemptes d'ironia i tocs d'humor. L'espai blanc i asèptic, esdevé terreny de denúncia, desplegant tots els elements de manera disfuncional. Per emfatitzar més encara aquest descontent a través de les seves consignes, l'exposició surt, literalment, al carrer, activant així doblement, l'espai privat i el públic, ampliant el ventall de receptors.\nI'll do it, 2015\nManta tèrmica, esprai, elàstic i traus\nMides variables. Aproximadament: 100 x 80 cm\nMATISOS, GALERIA D'ART. COLÒNIA DE SANT JORDI\nLes obres de Crespí Alemany (Santa Margalida, 1963) reflecteixen a primer cop de vista una explosió de colors i taques que en el seu conjunt abracen la tela o el paper d'una forma ben personal i transgressora. A «I-llenques» recull una sèrie d'obres que t'apropen al mar o a la terra, i també a la sinuositat de les corbes dels violoncels i violins en ferro o ciment. Cap roigs i galls, dues de les criatures que reinterpreta l'artista, una i una altra vegada reflectint la solemnitat de la pinzellada o el degotís. Usa tintes i pigments naturals, resina acrílica, aquarel·la, i qualsevol altre material que permeti mostrar al món les figures d'aquests éssers illencs, dibuixats o transformats d'una manera magistral, o dels instruments que denoten música per totes les soldadures de la pell, com a llenques de la vida.\nC/ Tous i Maroto, 1\nDilluns – divendres: 10.30 – 13.30 / 16.30 – 20.30 h\nDissabte: 10.30 – 13.30 h\nL'obra artística de Tomeu Morey (Palma, 1978) vol apropar l'observador a la simbiosi dels racons urbans de la ciutat de Palma i als actors-vianants que envaeixen els seus carrers. Per això, capta l'instant d'un paisatge arquitectònic triat i integra les seves característiques figures. Les lleugeres pinzellades junt al predomini dels blaus caracteritzen la seva obra donant un resultat de moviment i lluminositat des d'un plantejament formal per aconseguir una sensació d'instantània pictòrica. El pintor Tomeu Morey és, sense dubte, una mostra de l'expressivitat de les darreres tendències artístiques de la figuració i de l'empremta de molts creadors del segle XX.\nPEP LLABRÉS ART CONTEMPORANI\nQuan era nen recordo haver construït una gàbia per als conills. Per al seu disseny, només vaig pensar en els aspectes pràctics. Volia que fos espaiosa i que permetés una bona obertura de la porta per poder alimentar els conills. El disseny no el va convèncer del tot el meu pare. Em va aconsellar que intentés pensar també en integrar «estèticament» la gàbia en l'espai, en relació amb els objectes del seu entorn. Amb aquest petit projecte i la intel·ligent observació del meu pare vaig tenir una primera reflexió sobre el concepte de bellesa.\nFusta de caoba\n80 x 174 x 200 cm\nC/ Sant Feliu, 10\nDins el camp de la física es coneix com caiguda lliure el moviment d'un cos sota l'acció exclusiva d'un camp gravitatori. Es denomina resistència la força que pateix un cos en moure's a través de l'aire. Al llarg de la història la natura ha estat representada en tots els seus aspectes. Considerada per totes les cultures com a font de saviesa, al servei de la inspiració per a la representació dels esdeveniments més importants de la nostra existència com són el naixement, el creixement i la mort, és a dir, el cicle de la vida. És doncs en aquest cicle vital on Hristina Milanova s'inspira, actualitzant la interpretació de la natura, mitjançant la innovadora combinació dels materials amb les tècniques de fotografia digital, l'escultura i la resina.\nUna exposició a cura de Fernando Gómez de la Cuesta. 24/07/15-30/11/15\nDarrers treballs d'escultura cinètica.\nDimarts – dissabte: 10 – 20 h\nREPRODUCTIBILITAT 2.0 COL·LECCIÓ MACBA\nAquesta nova entrega de «Reproductibilitat» presenta un període fonamental en l'ús i la consolidació de la imatge en moviment, a través d'una selecció de peces del Museu d'Art Contemporani de Barcelona – MACBA–. Parteix de les proposicions experimentals en determinats autors i destaca obres el denominador comú de les quals és la influència del cinema d'avantguarda, les tecnologies del vídeo i les investigacions espaciotemporals aplicades al paisatge i al cos.\nEL CORTE INGLÉS. Av. Jaume III\n07012, Palma de Mallorca.\n19 de setembre a les 20 h\nDel 14 al 20 de setembre de 2015. Instal·lació. Mostrador d'El Corte Inglés ES BALUARD MUSEU D'ART MODERN I CONTEMPORANI DE PALMA\nJoan Morey (Sant Llorenç des Cardassar, 1972) presenta el projecte site-specific THE CHARACTERS. El llenguatge i la seva diversitat de funcions és l'eix central d'una acció performàtica que connecta dos llocs a través de l'espai públic: el mostrador d'El Corte Inglés i el Gabinet d'Es Baluard, on romandrà una instal·lació de l'artista fins al gener de 2016.\nJoan Morey, THE CHARACTERS, 2015. © de l'obra, Joan Morey, 2015\nDilluns – dissabte: 10 – 20 h\nDiumenges i festius: 11 – 14 h\n«THE MOST IMPORTANT THING. RETRATS D'UNA FUGIDA»\nL'exposició ens apropa als testimonis de 24 persones que, en el moment de ser fotografiades, acabaven de veure's forçades a fugir de casa seva i a endur-se'n el més important per a elles. Són testimonis que ens conviden a reflexionar sobre què faríem nosaltres si ens trobéssim en la mateixa situació.\n«EL GRECO. LA MIRADA DE RUSIÑOL»\nLa mostra pretén destacar la influència ideològica i estètica d'El Greco en Santiago Rusiñol i l'aportació que aquest va fer en el procés de revaloració del pintor cretenc a finals del segle XIX.\nConcert: Aires de llevant a càrrec de JUAN REYES (guitarra)\nHora: 20.00 h / Entrada lliure\nLa lluna de Kitayama de la sèrie Cent aspectes de la lluna (Tsuki hyaku sugata), 1886, 5 de juny Gravat xilogràfic a color (nishiki-e)\n«ANGLADA-CAMARASA I L'ART JAPONÉS»\nNova exposició a l'espai que CaixaForum Palma destina a la difusió de l'obra del pintor Hermen Anglada-Camarasa. Aquesta vegada la mostra explora l'interès d'Anglada- Camarasa per l'art japonès, forjat al llarg dels seus anys d'estada a París. Aquest interès es fa palès amb la seva pròpia col·lecció d'estampes i llibres japonesos, que s'exposaran en relació amb la seva obra.\ndimarts – dissabte: 11 – 14 / 15.30 – 20.30\ndiumenges i festius: 11 – 14.30\n«WORKS IN PROGRESS – PALMA DE MALLORCA»\nPhotography in China 2015 | Fotografia a Xina 2015\nComissari: Walter Smerling\nData d'inauguració: 19 de setembre de 2015\nAquesta extraordinària exposició col·lectiva que inclou obres de disset artistes revela l'explosiva energia de la fotografia xinesa actual, caracteritzada per una vigorosa experimentació compromesa amb l'escena artística internacional.\nPRESENTACIÓ DEL MUSEU DEL GAS DE LA FUNDACIÓ GAS NATURAL FENOSA\nInstitució de referència en l'àmbit del patrimoni industrial, l'energia, el medi ambient i la història del gas i l'electricitat. Amb la voluntat de preservar, conservar i difondre aquest patrimoni disposa d'un ric programa cultural que pretén fer arribar a tots els públics. Properament presentarem a Palma l'exposició "La Bellesa de la màquina. Fotografia industrial de Ramon de Baños (1890-1980)". Pati del Casal Solleric. Data d'inauguració: 19 de setembre de 2015. PATI\nIntervenció escultòrica específica.\nDoble cel és una reflexió muda i íntima que es serveix de la imatge de les branques i les arrels d'un doble arbre suspès a l'espai sobre el qual es projecten paraules per construir una bella imatge de natura i cultura.\n«VELADOS, CANTOS DE AMOR Y MUERTE»\nInstal·lació específica multimèdia.\nUna proposta específicament dissenyada per aquesta prestigiosa creadora, pionera en l'àmbit de la creació multidisciplinària i compromesa amb una reflexió que posa la condició femenina i la construcció de l'imaginari col·lectiu contemporani en el centre del seu debat artístic.\n«EMY PRE-POST END. (AND BLA,BLA,BLA,ZZZZ)»\nComissari: Tolo Cañellas BOX 27.\nData d'inauguració: 13 d'agost de 2015\nT. +34 971 728 739\ndimarts – divendres: 16 – 21\ndiumenges: 11 – 21\n«CASTAWAY, Mediterranean Street Art»\nComissariat per Frank-Picazo\nPer la Nit de l'Art d'enguany el CAC Ses Voltes tendrà en residència el col·lectiu "CASTAWAY, Mediterranean StreetArt" que, juntament amb artistes urbans locals desenvoluparan un treball en comú que estarà obert al públic i que a més es podrà debatre en una taula rodona també oberta. El col·lectiu "CASTAWAY, Mediterranean StreetArt" està integrat per diferents artistes que treballen el disseny, la il·lustració, la pintura, la escultura i la interactuació amb els espais, tenint com a principi el treball transversal a l'espai públic. Projecte comisariat per Frank-Picazo. Artistes confirmats: Deih, Dulk, Vinz, Feel Free, Joan Aguiló, Xemayo, Dyox, Nena Wapa, Barbiturikills, Flug, Omega, Hope, Xolaka, Xelon, Napol, TMX, Xemayo, Demia Concept, Disneylexia Neuronal, Hombre Lopez i Toni Espinar. Dates de producció: del 15 al 18 de setembre. Data i horari de la taula rodona per determinar.\nJoan Aguiló al CAC Ses Voltes, juliol 2015\nCENTRE CULTURAL DE LA MISERICÒRDIA.\nDimarts – divendres: 11 – 14 / 17.30 – 20.30\nDissabte: 11 – 14\nNOVES PRESÈNCIES 2015\nExposició organitzada amb l'AIGAB\nen el marc del projecte NOVES PRESÈNCIES\nGALERIA DIONÍS BENNÀSSAR\nCENTRE CULTURAL D'ANDRATX\nGUILLEM VICENS LLANERAS\nCOLEGIO OFICIAL DE ARQUITECTOS DE LAS ISLAS BALEARES\nHorari visita: 24 hores (espai obert fins a l'11 d'octubre de 2015, Setmana de l'Arquitectura)\n«PARTICIPACIÓ DEL COAIB EN LA NIT DE L'ART 2015»\nEl Col·legi Oficial d'Arquitectes de les Illes Balears participa per tercer any consecutiu en la Nit de l'Art, mitjançant una exposició d'obres arquitectòniques recents, en aquest cas, els finalistes i guanyadors dels Premis d'Arquitectura de Mallorca 2011-2012-2013, amb l'objectiu d'apropar-se a la societat i posar en valor l'arquitectura com a manifestació artística.\nPIXEL - Punt de llum, element destacat dins d'una retícula.\nLa proposta presenta panells de vidre il·luminats, encaixats en un mur construït amb arquetes prefabricades de formigó.\nUna escenografia que mostra, mitjançant la successió de píxels, com encara és possible construir somnis mitjançant l'arquitectura.\nSaridakis, 29 07015 Palma de Mallorca\nT +34 971 70 14 20\nDimarts a dissabte: 10 – 19 h\nDiumenge i festius: 10 – 15 h\n«PLANOS DE FUGA»\nWorkshop + exposició de projectes dirigits per Santiago\nMorilla a cura de Fernando Gómez de la Cuesta\nInauguració 19 de setembre a les 12 h 15, 16, 17 i 18 de setembre.\nUn taller i una exposició dirigits per Santiago Morilla amb la col·laboració curatorial de Fernando Gómez de la Cuesta i la participació de Marga Adrover, Blanca Alonso, Carolina Amigó, Sandra Christiansen, Colectivo Amorfo, Carlos Danús, Tomeu Estelrich, Neus_FaFa, Victoria García Masdeu, María Rosa Gnidica Bozzini, Vivian Hernández, Carmen Hurtado Pérez, Belén Iniesta, Carlos Lozano, David Martín, Javier Mazuelas, Eva Nadal, Ainoa Peressini, Beatriz Polo, Mercedes Melero, Catalina Ramis, Mar Ripoll, Fabián Schalekamp, Maria Simón Masip, Cruz Ugarte i Maria Uribe.\n15, 16, 17 i 18 de setembre. Workshop d'iniciació a les intervencions artístiques sitespecific en stop-motion i timelapse, i muntatge de l'exposició 19 i 20 de setembre. Exposició "Planos de fuga" Places exhaurides.\nCada artista o col·lectiu serà responsable tècnicament i creativament de la realització d'una petita peça videogràfica, acompanyada de documentació fotogràfica, que es farà en els espais de la Fundació Pilar i Joan Miró jugant amb les variacions lumíniques, les interaccions d'agents casuals o controlats per l'artista, el moviment de la càmera i les possibilitats narratives de la manipulació del paisatge.\nSantiago Morilla, "High Society (aerial view #1 + #2)", 2013\nIntervenció permanent amb pintura termoplàstica al terrat del CCC Pelaires, Palma de Mallorca\nUn projecte a cura de Fernando Gómez de la Cuesta\nJuliol, agost i setembre: 18 – 24 h\nOctubre, novembre i desembre: 10 – 14 / 17 – 20 h\nAmb el títol Cor en brases, la reconeguda artista alemanya Rebecca Horn mostra una obra site specific que convida a meditar sobre la tranquil·litat, la inspiració i la llum que ofereix Mallorca, un lloc al qual l'artista viatja sovint. Es tracta d'un conjunt escultòric dedicat a Ramon Llull, integrat per una obra central, una escultura de llum de 18 m d'alçària i 16 escultures que l'envolten.\nLa instal·lació està composta per materials ben diferents: peces electròniques, miralls, acer, llum, figueres de moro i so, a través dels quals es cristal·litza el missatge i la relació entre el temps i l'espai que té l'artista. Les figueres de moro caracteritzen la presència de l'illa, i la música de Hayden Chisholm reflecteix els moviments de les escultures.\nL'Associació de Galeristes Art Palma programa dues taules rodones incloses en les activitats de celebració de la Nit de l'Art 2015:\n«COL·LECCIONISME A LA NOSTRA COMUNITAT»\nQuatre professionals del sector debatran sobre diverses qüestions relacionades amb el desenvolupament del col·leccionisme en el marc autonòmic. Entre d'altres temes, s'analitzarà la situació actual local, s'exposaran estratègies per al seu foment i mesures per afavorir l'adquisició d'obres d'art.\nDijous 17 de setembre de 2015 a les 19.00 h al Centre Cultural Contemporani Pelaires (C. Can Verí, 3. 07001 Palma).\n«PROMESES I MENTIDES. QUATRE ANYS PER FER POLÍTICA CULTURAL»\nLa taula rodona comptarà amb quatre convidats, que seran els representants de les màximes autoritats institucionals (autonòmica, insular i local) en matèria de cultura, més el nou director de l'Institut d'Estudis Baleàrics, i un moderador. Es debatrà sobre les polítiques culturals a seguir en la present legislatura.\nDijous 22 d'octubre de 2015 a les 19.00 h al CaixaForum Palma (Plaça de Weyler, 3. 07001 Palma).\nCoordinació: Magda Albis i Pilar Rubí\nDocumental sobre l'obra de Joan Miró "Els rastres fosforescents dels caragols". Una producció de La Perifèrica dirigida per Cesc Mulet.\nLa projecció es durà a terme el dijous 17 de setembre a les 23.30 hores al Pesquero presentada per l'escriptor Biel Mesquida.\nApropa't a l'Art Contemporani. Amb INTROART pots recórrer les galeries de Palma acompanyat/da d'una especialista que t'introduirà en les diferents propostes que els espais expositius presenten amb motiu d'aquesta nova edició de la Nit de l'Art.\nDes del dia 18 de setembre fins el 17 d'octubre, de dimarts a dissabte Horaris: de dimarts a divendres de 10.00 a 11.30 h, divendres de 18.00 a 19.30 h i dissabte de 12.00 a 13.30 h.\nFes la teva reserva a www.introart.es o telefonant al 608 019880.\nContacte: Montserrat Torras Planas.


SEPIA AL AJILLO - Pescados y mariscos - Blog de CHELO BELENGUER GANDIA de Thermomix® Alzira\nBlogosfera › Delegación Alzira › Tasteando › Pescados y mariscos › SEPIA AL AJILLO\n#Pescados y mariscos 14 noviembre 2020\nHojas de perejil (6 ramitas o al gusto)\nSe ponen los ajos pelados, las hojas de perejil, el aceite y se tritura 6 seg/vel 5.\nCon la espátula se bajan los ingredientes y se sofríe 5 min/120°c/ vel 1.\nSe añade la sepia y la sal y se sofríe 15 min/120°C/ giro inverso/vel.cuchara


Congrés 2015 – VII Congrés Art i Paisatge\nCategoria: Congrés 2015\nwww.enolegs.cat www.elcargol.com www.rtvvilafranca.cat www.eixdiari.cat www.cupatges.cat www.bonart.cat www.presspeople.com www.elsingular.cat www.sevi.net/es www.upc.edu http://blogs.iec.cat/icea/ www.eixdiari.cat www.proensa.com surtdecasa.cat www.cartavariada.com/\nTot sobre Paul Merton\nLa conferència inaugural de la sisena edició del Congrés d’Art, Paisatge Vitivinícola i Enoturisme anirà a càrrec de Paul Merton, expert internacional en el negoci del vi.\nAssociació “CENTRE D’ESTUDIS DEL PAISATGE VITIVINÍCOLA”, coneguda amb l’acrònim: CEPvi. es constitueix a Estació Renfe de Lavern s/n, 08739 Lavern, […]\nPrograma Vè Congrés Art i Paisatge Vitivinicola, Enoturisme\nAquesta Va. edició del Congrés Art i Paisatge Vitivinícola ,promoguda pel Centre d’Estudis del Paisatge Vitivinícola,CEPvi i emmarcada dins la Capital Cultural de Vilafranca del Penedès.2015 recull les aportacions de les edicions anteriors i, en una línia d’utilitat i enllaç entre problemes i inquietuds locals i saber universal, pretén apuntalar el salt cap endavant que en el món del vi i el cava sembla començar a clarejar.\nArticulat en 4 blocs específics (Economia, Territori, Paisatge i Art ) pensats segons sectors i sensibilitat) se situa com el punt d’arrencada del Pla de Gestió de la Identitat Vitivinícola i Desenvolupament 2015-20, l’objectiu del qual és defensar de manera clara i compromesa, però dialogant, la identitat del paisatge vitivinícola com a valor cultural i actiu econòmic excepcional, tot des del vessant relacionat amb els estudis, projectes i plans pluridisciplinars incidents en el paisatge vitivinícola.


Tipografia · Resum llibre by Paquita Ribas 1878 views\nProgramació Web - PAC 3 correcció ... by Paquita Ribas 4725 views\nProgramació Web - PAC 4 - Multimèd... by Paquita Ribas 4686 views\nProgramació Web - PAC 1 correcció ... by Paquita Ribas 4752 views\nProgramació Web - PAC 3 - Multimedi... by Paquita Ribas 4710 views\nProgramació Web - PAC 2 correcció ... by Paquita Ribas 4895 views\nResum dels materials de Tipografia del Grau de Disseny i Creació Digital de la UOC.\n1. RESUMEN MATERIALS TIPOGRAFÍA · GRAU DE DISSENY DIGITAL · UOC MÒDUL 1 – LLETRES La tipografia prové del grec typos (“segell”, empremta”) i grapho (“escriure). Té com objectiu fer l’aparença d’un text tan atractiva i funcional com sigui possible per tal de captar l’atenció del lector, i convertir la seva lectura en una experiència eficaç i plaent. TIPOGRAFIA, RETOLACIÓ I CAL·LIGRAFIA En els últims anys s’han fet populars la cal·ligrafia, la tipografia i la retolació (lettering). La cal·ligrafia està relacionada amb l’art de l’escriptura. La retolació és més propera a l’art del dibuix. Amb el lettering es construeixen signes alfabètics amb una eina de dibuix. La tipografia està relacionada amb les màquines i l’automatització. ESCRIPTURA I PROCÉS DE LECTURA L’escriptura és una forma de comunicació humana. Creada a partir de signes visuals definits mitjançant convencions creades al llarg dels segles. Introduir molts canvis en les formes i proporcions de les lletres desemboca en una pèrdua de llegibilitat. Quan llegimreconeixem el significat de les paraules. En realitat no ens parem lletra a lletra sinó parem l’atenció en la silueta dels grups de paraules. - Salts sacàdics – Els ulls es queden quiets en un punt concret i fan moviments curts i ràpids sobre el seu entorn immediat. - Regressió – L’ull fa enrere quan no acaba d’entendre alguna cosa. FACTOR LINGÜÍSTIC I FACTOR GRÀFIC La tipografia és híbrida: té un component lingüístic i funcional i un altra component gràfic i expressiu. Dins del disseny gràfic existeix: - La tipografia d’edició – S’enfoca a la llegibilitat. Té en compte per damunt de tot els factors que faciliten el procés de lectura. - La tipografia creativa – Entén la comunicació d’una altra manera. El text funciona com a imatge En un llibre, per exemple, la portada es podria classificar de tipografia creativa i la maquetació dels interiors es correspon més amb la tipografia d’edició. El text corregut té com a finalitat que el contingut es pugui retenir de forma ràpida i fàcil. En canvi, el punt prioritari d’una porta, d’un anunci, d’un cartell o d’un titular és atreure l’atenció del lector abans de res. Un bon treball tipogràfic és el que aconsegueix una bona unió entre forma i contingut.\n2. BREU HISTÒRIA DELA TIPOGRAFIA - Protoescriptura – Son les primeres manifestacions gràfiques de la humanitat. Signes en el fang, incisions sobre os o fusta, pintures sobre roca. Són imatges que transmetien missatges. Van sorgir 3.000 anys abans de Crist. - Escripturacuneïforme sumèria (aprox. 300 a.C.) – Va anar evolucionant cap a petits codis de representació, entrant en un procés d’esquematització i codificació bàsica donant lloc a l’ideograma (signe que és a mig camí entre l’escriptura referencial i formes amb finalitats lingüístiques). - Alifar fenici (1200 a.C.) – Primer alfabet conegut, del qual prové l’alfabet llatí. Va estar basat en el sistema egipci de jeroglífics. De l’alifat fenici surt la versió grega de l’alfabet i posteriorment apareix l’alfabet llatí. Els grecs afegiren les vocals a les 22 consonants fonètiques fenícies. - Escripturalapidàriaromana, monumental o capital – Cada caràcter de l’alfabet es basa en les forms simples del quadrat, el cercle i el triangle i rigoroses lleis de proporcionalitat. Encara són les bases de l’alfabet llatí d’avui dia. Versions o Capital quadrada o Capital rústica o Cursiva romana ( s. I-IX) basades en el moviment natural del braç i de la ma - Escripturauncial i semiuncial (s. IV – V) – Intenten conservar la proporcionalitat de la capital romana però aporta una reinterpretació cap a les formes corbes, modulació i inclinació de tipus cal·ligràfic. - Minúsculacarolina (any 800 aprox.), temps de Carlemany, hi provenen les lletres minúscules o de caixa baixa. L’emperador va imposar una tipografia que es pogués escriure i llegir ràpidament, perquè era conscient del valor del text com a difusor d’idees i com a instrument de governabilitat.\n3. Se’n deriven dues branques: o La gòtica – Condensada, procedent del nord d’Europa o La humanística – Procedent d’Itàlia, formes més obertes i estructurades - Johannes Gutemberg (1440) – inventa la fosa de tipus mòbils. La producció abans era manuscrita. Els textos però van seguir imitant les formes dels textos escrits a mà. La producció més important va ser la Bíblia de Gutemberg (1452-1454) escrita en llatí i amb tipografia gòtica. - La Romana – A partir del s. XV. Unió de la capital romana (lletres majúscules) i la escriptura humanística (lletres minúscules). El nostre alfabet es basa en aquests dos alfabets. Aldo Manuzio crea Bembo que és una fusió entre capitals romanes i humanístiques. Manuzio va dissenyar les primeres cursives, aldines o itàliques. - S. XVI – XVII – No hi ha canvis profunds però sí evolució i perfeccionament de les formes. Destaca la Garamond (1540) de Claude Garamond. - S. XVIII – Aparició de fonts modernes, amb marcat contrast, influenciades pel gravat en coure. Desapareix l’escriptura cal·ligràfica. Es normalitzen les mesures tipogràfiques. - S. XIX – Industrialització. Apareix la publicitat, el cartellisme i els periòdics. Apareixen les egípcies i les primeres sense remats, anomenades grotesques.\n4. - Primerameitat del s XX – Recuperació dels antics models tipogràfics. Renaixement de les fonts sense serif. Gill Sans (1916) d’Eric Gill, Futura (1932) de Paul Renner, Univers (195/) d’Adrian Frutiger i l’Helvetica (1956) de Max Miedinger. - 1970 – Apareix la fotocomposició i desapareix la composició amb tipus de plom - 1980 – Dècada de l’autoedició. El dissenyador pot compondre tipogràficament un projecte sense proveïdors externs. ANATOMIA DEL TIPUS - Lletres – Forma gràfica usada per a representar un so lingüístic. Les lletres o caràcters també s’anomenen glifs. - Famílies – Conjunt de caràcters de l’alfabet dissenyats amb uns criteris de coherència i amb la mateixa línia gràfica. L’Helvètica i la Tipes són famílies perquè tenen personalitat pròpia. - Font – Varietat dissenyada dins d’una mateixa família de tipus. Ex. Helvètica Light Italic (fina i cursiva) i la Times Bold (negreta i rodona) Avui en dia ens referim com a font quan volem referir-nos a una família. És molt habitual en disseny gràfic. - Estils – Fan referència a les característiques d’una lletra. Ex. rodona, cursiva, itàlica, negreta, fina, condensada, expandida, etc. LÍNIES DE REFERÈNCIA - Línia base (4) – línia sobre la qual jeu el cos principal dels caràcters. - Línia mitjana, Alçàriade la x o ull mitjà (3) – alçària de les minúscules - Alçàriade majúscules (2) - Línia d’ascendents (1) – En algunes famílies coincideix amb l’alçària de les majúscules i en altres no. - Línia de descendents (5) – No necessàriament guarda relació de simetria amb la línia d’ascendents.\n5. PARTS I ELEMENTS DELS CARÀCTERS - Vèrtex (1) - Asta transversal (2) - Asta (3) - Contrapunxó o contaforma (4) - Cua(5) - Descendent (6) - Ascendent (7) - Remat, gràcia o serif (8) - Arc o espatlla (9) - Espina (10) - Ungla o ganxo (11) - Llàgrima o gota (12) - Coll (13) TRETS FONAMENTALS - Contrast – Diferència entre els traços gruixuts i prims de la lletra - Eix – Ve suggerit per la posició dels traços prims i gruixuts. Pot ser inclinat o vertical. En general, una modulació inclinada respon a un tipus més proper a l’escriptura manual. - Ull mitjà– Alçària de la minúscula respecte a la majúscula sense tenir en compte els ascendents i descendents. Generalment les tipografies de pal set tenen un ull més gran que les romanes COMPONENTS DELA FONT:LLETRES, NOMBRES I CARÀCTERS ESPECIALS - Caixa baixa – Minúscules. Deriven de l’escriptura medieval. - Caixa alta– Majúscules. Deriven de les romanes - Versaletes\n6. - Nombres – Els nombres de caixa alta estan alineats a la base i són de la mateixa alçària, mentre que el de caixa baixa estan dissenyats i compostos amb ascendents i descendents. - Versions text i display – Hi ha lletres que tenen diferents dissenys segons s’utilitzin en text corregut o en titulars respectivament CLASSIFICACIÓ TIPOGRÀFICA - Clàssiques o Humanes o venecianes – Modulació obliqua i contrast suau entre traços gruixuts i prims. o Garaldes (Garamond i Aldo) – Romanes renaixentistes. Modulació obliqua, contrast mitjà entre traços gruixuts i prims. o Reials – Romanes de transició cam a la lletra moderna. Modulació vertical. Contrast mitjà entre traços gruixuts i prims. - Modernes o Didones – ús de recursos tipogràfics com les gotes. Modulació vertical. Contrast molt alt entre traços gruixuts i prims. Actualment transmeten moda, elegància i feminitat.\n7. o Mecànicao egípcia– Modulació vertical. Sense contrast de traços. Terminals horitzontals del mateix gruix que les astes. o Lineals grotesques– Primers caràcters de pal sec del s. XIX. Petit contrast de modulació. o Lineals neogrotesques – Contrast menor que el de les grotestes. La “g” de caixa baixa té el traç inferior obert. o Lineals geomètriques – A partir de formes geomètriques bàsiques. El gruix és constant i regular. o Lineals humanístiques – Inspiren el les romanes, cal·ligràfiques. - Cal·ligràfiques o Incises – Basades en els caràcters tallats en pedra o metall. Modulació mitjana i remats insinuats. o Escripturai manuals – Imiten traços manuals o Fractures – Escriptura densa. Destaquen les línies verticals i les terminacions punxegudes i anguloses.\n8. - Noves romanes de lectura – Ideals per a la reproducció i l’edició de textos de baixa qualitat, principalment diaris i revistes. Són d’aquesta categoria: Georgia, Miller, Chronicle, Century, Bookman, etc. MESURES TIPOGRÀFIQUES En composició amb tipus metàl·lics, el cos era la cara que contenia el caràcter i determinava la grandària de la lletra. El punt tipogràfic és la unitat més petita i més utilitzada avui dia per a concretar la grandària, i correspon a l’alçària del bloc de metall on figuraria el caràcter amb l’antic sistema d’impremta. - Un punt equival a 1/72 polzades. - Una polzada equival a 25,4 cm. - Un punt representa 0,352 mm. - La pica equival a 12 punts. Finalitats: - 5-8 punts – Notes al marge, notes al peu, guies telefòniques, diccionaris, etc. - 8-12 punts – Text corregut, llibres - A partir de 14 punts – Display, titulars, rètols, cartells, ensyals, etc. TIPOGRAFIA DIGITAL L’any 1985 va aparèixer el llenguatge PostScript d’Adobe i va suposar una revolució del món gràfic i tipogràfic. També l’ordinador personal amb interfície gràfica Macintosh. És el començament de l’autoedició: un ordinador personal, un programa, un llenguatge i una impressora. PostScript és la tecnologia que permet que tot el programari que intervé en el procés d’autoedició parli el mateix llenguatge. És universal i independent del maquinari. Les primeres tipografies eren bitmap (píxels), però les fonts actuals són totes vectorials. Tipus: - PostScript Type 1 (Adobe) – Primera tecnologia tipogràfica vectorial, per mitjà de corbes Bézier. Estan formades per dos arxius relacionats, un per visualització i l’altre per a la impressió. - TrueType (Apple) – Finals de la dècada de 1980. A diferència del PostScript només fa servir una única descripció per a la visualització i la impressió. Es va convertir en l’estàndard de l’industria multimèdia, en canvi els PostScript es va fer servir principalment en la indústria gràfica.\n9. - OpenType OTF (Adobe i Microsoft) – Finals de la dècada de 1990. Format Multiplataforma real. Disposa d’un únic arxiu per a cada font, admès per tots els sistemes operatius actuals sense necessitat de programari addicional. Es basa en la codificació internacional Unicode, que assigna 2 bytes per caràcter. Representa un gran nombre de signes especials: versaletes, nombres de caixa baixa, lligadures, fraccions, etc. ADQUISICIÓ I GESTIÓ DE TIPOGRAFIES D’ESCRIPTORI Les tipografies d’escriptori són les que vénen incloses en el sistema operatiu i també les que instal·lemposteriorment. Existeixen empreses dedicades a la creació i venda de fonts digitals, anomenades foneries. L’ús d’un gestor de fonts ens permetrà alliberar memòria del sistema activant i desactivant les fonts en funció del treball que fem. TIPOGRAFIA PER A INTERNET Durant els primers anys d’Internet no hi havia la possibilitat de controlar ni triar la tipografia per a una pàgina web, però l’any 1995 es va incloure l’etiqueta <font> en el llenguatge HTML. A partir d’aquest moment es va poder determinar la font triada i la llista de possibles substitutes, anomenada font stack. L’últim element de la cadena de les font stack fa referència una família estilística perquè el navegador triï una font el més semblant possible en el cas de no trobar les anteriors. Els dissenyadors que volien fer servir tipografies no convencionals havien de transformar el text en imatge. L’any 1998 es va llançar el CSS2 que permetia instal·lar una font en el servidor que es pogués baixar. Però va plantejar problemes amb les llicències. El format finalment triat pel W3C es tracta d’una font OpenType però comprimida per a la web i que no es pot instal·lar de manera permanent. Hi ha dues alternatives per a aquest sistema: La subscripció a un servei extern com Adobe Typekit, i el servei gratuït Google Fonts.\n10. MÒDUL 2 – PARAULES L’ESPAIATDEL TIPUS I EL QUADRATÍ El quadratí és una unitat de mesura no absoluta que equival a un quadrat. Te per a cada costat tants punts com el cos al qual pertany. És l’herència tipogràfica anterior a la digitalització de les lletres. Quan componem en un tipus de 12 punts, el quadratí és un quadrat de 12 punts de costat i el mig quadratí és un rectangle de 6 x 12 punts. El quadratí s’utilitza com a base per a la separació entre paraules, que oscil·la entre 1/3 i ¼ de quadratí. INTERLLETRATGE:TRACKING I KERNING El tracking és la quantitat d’espai que separa els caràcters. Determina la llegibilitat d’un text. Reduir el tracking permet la cabuda d’un nombre més gran de lletres en un espai però també provoca la condensació de traços negres. Així mateix, un tracking massa ampli pot dificultar una lectura fluida. El kerning és l’espai existent entre un parell de lletres concretes en una font. Algunes lletres, pel seu disseny, són conflictives perquè generen espais peculiars que trenquen la continuïtat de la lectura. Les correccions de parelles de lletres ja es troben integrades en les fonts comercials digitals. De fet, quan més acurada resulta la taula de parells de kernings, més qualitat té la font. En definitiva, el kerning és una excepció del valor general de tracking que s’aplica en totes les lletres.\n11. MÒDUL 3 - FRASES JERARQUIA TIPOGRÀFICA La tasca fonamental per al dissenyador és l’ordre dels elements. La jerarquia visual ordena els continguts i permet una comunicació àgil i clara donant més o menys importància a cada element. Els pot fer mitjançant sagnat, interlineat, ubicació, escala, estil, color. És essencial mantenir el mateix criteri per a evitar confondre el lector (tots els subtítols del mateix nivell amb la mateixa sèrie). Es recomana utilitzar el mínim de recursos per a cada nivell (mai més de tres) Una família tipogràfica completa ofereix molts recursos. Un contrast baix és poc eficaç i un contrast alt s’ha d’utilitzar amb moderació. És recomanable evitar combinacions de famílies del mateix estil o similars. Exemple: la Times amb Georgia i la Futura amb Avenir. Per a ressaltar una paraula dins d’un text n’hi ha prou amb un sol recurs. Es pot organitzar la mateixa informació amb nombroses variacions només amb una família tipogràfica. Es tracta de destacar la informació prioritària que permeti comprendre al més ràpidament possible el missatge que es pretén comunicar.\n12. L’índex és un dels elements més importants d’un llibre. La seva funció és ajudar als lectors a trobar la informació rellevant. El seu disseny ha de ser funcional i atractiu. LLEGIBILITAT La finalitat de la composició de textos és aconseguir una lectura fàcil i contínua. Les condicions de lectura són diferents entre els textos continus i els secundaris (titulars, destacats, anotacions, etc.). Disseny regularitzat contra decoratiu Les lletres d’una tipografia amb disseny regularitzat solen tenir formes més obertes i clares que faciliten la lectura. El disseny decoratiu té característiques estranyes que distreuen al lector.\n13. Contrast i serifs El contrast o diferència de gruix en els traços de les lletres produeix menys confusió al lector que els traços uniformes. Els serifs milloren el flux horitzontal de la vista al llarg de la línia. Algunes tipografies lineals són molt llegibles, comla Meta d’Erik Spiekermann, perquè els seus traços tenen una mica de contres i certes terminacions que funcionen gairebé com serifs. Caixa baixa i caixa alta Les formes de caixa baixa són més llegibles. Les de caixa alta tenen una alineació horitzontal uniforme que és difícil de llegir còmodament. La caixa alta s’ha de fer servir amb moderació. Sèrie oestil:eix, pes i contragrafisme Les sèries o estils d’una tipografia ofereixen diferents nivells de llegibilitat. La cursiva i la negreta són molt útils per a contrastar o diferenciar determinats conceptes en un text, però no per a compondre tot un text seguit. La rodona presenta la màxima llegibilitat i la cursiva perd llegibilitat per la inclinació. El pes mitjà de la rodona és més llegible, però si és massa prim perd el seu contrast amb el fons i si és molt gruixut es redueix el contragrafisme i les seves formes són menys obertes. Reproducciói mitjà La qualitat de reproducció repercuteix sobre la llegibilitat. Mala llegibilitat: impressió feble, papers de textures rugoses, etc. Totes les tipografies han estat dissenyades per a un mitjà determinat. Per exemple, Georgia (1993) dissenyada per a Microsoft per a ser vista en pantalla. La majoria de tipografies tenen seriosos problemes de llegibilitat en cossos inferiors a 10 punts. Les seves formes no estan concebudes per a ser reproduïdes en una pantalla de baixa resolució. Quan es sotmeten a l’antialiàsing per a suavitzar l’escalonat dels traços, es tornen indefinides.\n14. Color i contrast El contrast entre el color del text i els fons és essència per a una bona llegibilitat. La millor combinació és els text negre sobre fons blanc. L’invers pot enlluernar el lector i per tant es limita a aplicacions en les quals la prioritat sigui l’impacte. Kerning i tracking El kerning és l’ajust automàtic que elimina l’espai entre grups de dues o tres lletres concretes i va incorporat a la font digital. S’ha d’evitar que les lletres mai arribin a encavalcar-se. El tracking ha de ser equilibrat, ni molt obert ni molt tancat. Cos Un tipus massa gran o massa petit cansa al lector. S’ha de tenir en compte la distància de lectura en cada cas (llibre, cartell, rètol, etc.) i el públic al qual va dirigit. Longitud de línia o amplada de columna Una columna massa estreta cansa el lector en haver de canviar de línia massa sovint. Si la columna és massa ampla li resulta difícil trobar el començament de la línia següent.\n15. Interlineat L’interlineat va en relació amb el cos de la lletra i l’amplada de columna. Cada tipografia demana un interlineat diferent en un mateix cos, depenent de l’altura de la x i de la longitud d’ascendents i descendents. Un interlineat massa estret genera una taca massa densa que dificulta la localització de la línia següent. En cas contrari interromp contínuament la lectura. Alineació Són més llegibles l’alineació a l’esquerra i la justificada. En textos curs es pot fer l’alineació a la dreta o centrada. MÒDUL 4 - TEXTOS La tipografia es divideix en: - Lletres – És la unitat mínima de qualsevol contingut textual. - Paraules- Es formen a partir de la combinació de lletres. - Frases – Són una successió de paraules. - Paràgrafs – Si la frase s’estén més enllà d’una línia genera una ordenació consecutiva d’aquestes fins que arriba a un punt i apart en l’última línia. Això forma el paràgraf. - Textos – Estan formats per paràgrafs que guarden relació entre si. Cada paràgraf expressa una idea. COMPOSICIÓ DECARÀCTER I COMPOSICIÓ DEPARÀGRAF En les aplicacions de maquetació solen diferenciar la composició de textos en dos apartats: - La composició de caràcter – Agrupa paràmetres com la font, la sèrie, el cos, l’interlineat, el tracking, el kerning, etc. - La composició del paràgraf – Permet editar paràmetres com l’alineació de paràgraf, la sagnia, l’assignació d’espais entre paràgrafs, etc.\n16. ALINEACIÓ Hi ha quatre estructures tipogràfiques bàsiques: - Alineació a l’esquerra o És la més habitual en els textos de lectura occidental o Cada línia comença en el mateix punt però acaba on acaba l’ultima paraula que té cabuda en l’amplada de la línia sense partició o Els espais entre paraules són uniformes - Alineació a la dreta o S’utilitza menys perquè costa trobar el principi de la línia successiva o Es reserva per a la composició de textos curts, peus d’imatges, anotacions o textos secundaris. - Alineació al centre o Imposa simetria en el text assignant el mateix valor als dos extrems de cada línia. o Dificulta greument la lectura de textos continus. o Resulta interessant per a titulars, textos en ressalt o fórmules gràfiques equivalents. - Alineació justificada o El text s’alinea tant per l’esquerra com per la dreta. o Es presenta com un bloc que dóna sensació d’ordre funcional o L’alineació es fa automàticament, augmentar l’interlletratge i l’espai entre paraules. o Es poden obrir espais excessius entre paraules que fragmentin el text. En aquest cas dóna lloc als rius de blanc tipogràfic.\n17. COLOR I TEXTURA TIPOGRÀFICA La tria de la tipografia, el cos, el pes i l’interlineat afecten la textura i el color del text (la taca tipogràfica). La taca te text ideal te un valor mitjà de gris (a) i no s’ha de percebre com una sèrie de franges (b). La diferència entre tipus s’expressa no només en les lletres individuals, sinó també en el conjunt de línies tipogràfiques que s’uneixen per a constituir els blocs de text. Textura segons el disseny de la tipografia Un text amb un format idèntic on només variï la tipografia ofereix diferents textures a causa del gruix o el contrast entre els traços, l’altura de la x o la longitud d’ascendents i descendents. Segons el cos\n18. Segons el pes Segons el interlineat INTERLINEAT És l’espai vertical entre línies de text. Es mesura des de la línia de base d’una línia de text fins a la línia de base de la línia següent. Un interlineat adequat és primordial per a aconseguir una distinció clara en la lectura de línies de text consecutives. Convé que els descendents i els ascendents de línies successives no arribin a tocar-se per a evitar una difícil lectura. Però també un interlineat massa ampla distreu el lector.\n19. Les majúscules necessiten menys interlineat perquè no tenen ascendents ni descendents i fan més evident l’espai entre línies. El valor de l’interlineat es configura en relació directa amb el cos. Però per a aconseguir un interlineat òptim s’han de tenir en compte: el cos, l’altura de la x, amplada de columna i la longitud d’ascendents i descendents. Les aplicacions de maquetació solen tenir una opció d’interlineat automàtic predeterminada que defineix l’interlineat en el 120% de la grandària del text. Per exemple, per un text de 10 pt assigna un interlineat de 12 pt. LONGITUD DE LÍNIA O AMPLADA DECOLUMNA Per a decidir l’amplada de columna correcta es considera el cos del tipus i l’interlineat. Els dissenys que tenen gran quantitat de text sovint opten per una retícula de columnes. Aquesta partició d’espai facilita la lectura i ajuda a donar cabuda a tot el text en l’espai disponible. En la composició de textos és una bona regla que la longitud de línia es mantingui entre els 35 i 65 espais (mai més de 75). Les columnes de menys de 35 espais són pels peus de foto, titulars, notes al marge, etc. AJUSTOS DE PARTICIÓ I JUSTISFICACIÓ Per a compondre un bloc de text justificat els programes de maquetació van omplint les línies d’esquerra a dreta fins arribar al final de la columna. Si l’ultima paraula no hi cap poden tallar-la o no, depenent del que hem indicat. Després s’acomoden els espais perquè la línia arribi exactament fins a l’extrem dret de la columna. En primer lloc es modifiquen els espais entre paraules i després els espais entre lletres. Indesign té una taula de configuració de separació per síl·labes on es pot modificar manualment els ajustos de partició entre paraules. També els ajustos de justificació entre paraules i lletres.\n20. Els valors per defecte d’Indesign són 80%, 100% i 133% d’espaiat entre paraules i 0%, 0% i 0% d’espaiat entre lletres. SEPARACIÓ DEPARÀGRAFS Els canvis de paràgraf distingeixen els punts i a part dels punts i seguit. Això és molt útil en textos llargs. Mètodes per a marcar els salts de paràgraf. - Utilitzar el símbol de paràgraf - Deixar un espai més gran que el que es deixa entre paraules\n21. - Fer sobresortir la primera línia (sagnat francès) - Deixar una línia en blanc - Fer un sagnat convencional ORTOTIPOGRAFIA L’ortotipografia és el conjunt de pautes per les quals e regeix l’escriptura amb signes tipogràfics. És un camp que es troba entre l’ortografia i la tipografia i varia segons la llengua.\n22. ESTÈTICA TIPOGRÀFICA És qüestió d’estètica no permetre que en un text apareguin vídues i òrfenes. - Vídua – L’ultima línia d’un paràgraf que apareix com la primera en la columna següent. - Òrfena – Línia que apareix al final d’una columna i que és el principi d’un paràgraf que té la seva continuació en la columna següent. - Partícules – Són articles, pronoms, paraules molt curtes, lletres soltes, etc, al final de línia i de paràgraf.\n23. - També evitar partició de paraules al final d’una columna - ESTRUCTURA DE LA PÀGINA La proporció, grandària i forma de la pagina és una de les primeres decisions d’un projecte gràfic. Qualsevol material que s’hagi d’adaptar a fotocopiadores o impressores haurà de tenir un format adaptat al sistema DIN. En els projectes editorials s’ha de treballar sempre a doble pàgina. Els blancs de les pàgines són tant importants com la taca.\n24. Tècnicament, els noms dels marges de la pàgina són: - A) Marge de llom / interior - B) Marge de tall / exterior - C) Marge de cap / superior - D) Marge de peu / inferior El corondell cec (castellà: medianil) és la separació entre columnes i ve determinat per la relació entre el cos de la tipografia, l’interlineat i l’amplada de columna. La retícula és una estructura subjacent que permet organitzar i situar els diferents elements. S’utilitza per a garantir la coherència visual entre les pàgines. Diferents sistemes reticulars Retícula de manuscrit Estructura senzilla. Defineix els marges i una columna. Es fa servir en llibres de novel·la.\n25. Retícula de columnes La divisió de columnes permet situar-hi qualsevol tipus de contingut: text, titulars, imatges, peus de foto, etc. Retícula modular Està composta per mòduls de la mateixa grandària. És una modalitat bastant més complexa. Es molt adequada per a revistes i diaris. Retícula jeràrquica La seva estructura és construeix sobre la base d’una organització de continguts més gran. Els projectes de pàgines web tenen aquesta estructura.\nTipografia · Resum llibre\nProgramació Web - PAC 3 correcció - Multimèdia (UOC) - Paquita Ribas\nProgramació Web - PAC 4 - Multimèdia (UOC) - Paquita Ribas\nProgramació Web - PAC 1 correcció - Multimèdia (UOC) - Paquita Ribas\nProgramació Web - PAC 3 - Multimedia (UOC) - Paquita Ribas\nProgramació Web - PAC 2 correcció - Multimèdia (UOC) - Paquita Ribas\nTaller de Color · Pac 1 · Paquita Ribas


Fons Català - Meritxell Budó, actual presidenta del Fons Català de Cooperació (FCCD), deixarà el càrrec després d’haver estat nomenada Consellera de Presidència de la Generalitat de Catalunya.\nL’Assemblea General del FCCD que es farà el dijous 11 d’abril a Barcelona haurà d’aprovar el nomenament del nou president o presidenta. La fins ara alcaldessa de la Garriga, que va deixar el càrrec el diumenge 24 de març, va ser nomenada presidenta del FCCD en l’Assemblea General del fons celebrada el 2011 a Sant Boi de Llobregat. La fins ara presidenta considera que les administracions locals són claus en la cooperació i considera que cal que siguin solidaries en la defensa d’un món més just i equitatiu.\nBudó (Barcelona, 1969), és llicenciada en Farmàcia per la Universitat de Barcelona i màster en Indústria Farmacèutica pel Centre d’Estudis Superiors de la Indústria Farmacèutica (CESIF). Des de l’any 2002, s’ha dedicat a la política local a la Garriga, d’on ha estat alcaldessa des de 2007. A més també ha estat vicepresidenta segona de la Diputació de Barcelona des de 2015 i membre fundacional del Consell per la República.


El Castellón estrena el documental que inmortaliza su último ascenso - Plaza Deportiva\nEl Castellón estrena el documental que inmortaliza su último ascenso\nEl CD Castellón rememora su último ascenso. (Fotos: CARLOS PASCUAL)\nCASTELLÓ. El Castellón ha estrenado este jueves el documental que rememora el ascenso a Segunda División B que logró hace poco más de un año y que supuso el frenazo a una caída a los abismos de la entidad albinegra tras siete años en la cuarta categoría del fútbol español.\nLa película 12.701. Un año de récord se ha podido ver por primera vez en público en el Ocine Premium del Centro Comercial y de Ocio Estepark, con la presencia de una buena representación de aquel logro, encabezada por el presidente del Castellón, Vicente Montesinos, el técnico de entonces, Sergi Escobar, y muchos de los jugadores que estuvieron en el terreno de juego aquel 24 de junio de 2018, cuando el club albinegro dio el salto de categoría tras imponerse al Portugalete en Castalia.\nTambién presenciaron la proyección los integrantes de la actual plantilla del Castellón, su cuerpo técnico y representantes de la política local y provincial, destacando el concejal de deportes, Omar Braina, y la diputada de deportes, Tania Baños.\nLa película, de algo más de una hora de duración, rememora el día en que el Castellón disputó el partido que le daría el ascenso a Segunda División B, con testimonios de jugadores, entrenador y dirigentes, ambiente previo al partido y el desarrollo del choque.\nEl documental incluye imágenes inéditas, como la charla de Sergi Escobar a los jugadores en el vestuario antes de que saltaran al terreno de juego, y las emociones de los protagonistas del ascenso tras el pitido final del árbitro.\nLa película ha permitido poner en perspectiva la relevancia del ascenso en una temporada que fue clave para la supervivencia del club, que estuvo al borde de la desaparición y que ahora ve el futuro con más esperanza.\nDelanteros en horas bajas en un Castellón sin gol\nEl mejor partido de Pablo Hernández no le bastó al Castellón para volver a la buena senda\nEscobar clama contra los arbitrajes: "Hace tiempo que están pasando cosas extrañas y da que pensar"


Dissabte que ve se celebraran els "Goya del covid" amb la participació telemàtica dels nominats\nEls Premis Goya celebraran la seva gala el proper dissabte 6 de març al teatre Soho CaixaBank de Màlaga --una gala "del covid", com va avançar un dels seus presentadors, Antonio Banderas-- marcada tant per la incertesa de celebrar un gran esdeveniment en pandèmia com per la decisió de comptar amb participació telemàtica dels nominats.\nAntonio Banderas i María Casado (EP)\n'Adu', la pel·lícula dirigida per Salvador Calvo, serà la favorita a l'haver rebut 13 nominacions, inclosa la de millor pel·lícula. Les següents pel·lícules que més nominacions acaparen són 'Les nenes', de Pilar Palomero, i 'Akelarre', de Pablo Agüero, totes dues amb nou. Així mateix, 'Les noces de Rosa', la cinta d'Icíar Bollaín protagonitzada per Candela Peña, ha aconseguit vuit nominacions.\nEl camí fins a arribar a aquesta gala ha estat llarg i, de fet, es va trigar a fixar una data --els Goya habitualment solen celebrar-se al febrer--. A més, va ser aquest mateix mes de febrer quan el president de l'Acadèmia de Cinema, Mariano Barroso, va anunciar que els nominats no acudiran a la celebració.\n"Hem de ser realistes i farem una gala híbrida, amb directes i telemàtica. Cal complir tots els protocols i això llança un missatge a tots els col·lectius: això és una lluita mundial. La pandèmia s'ha intensificat i ara estem en un moment àlgid, no sabem com s'arribés al 6 de març, però per això ", explicava llavors l'actor Antonio Banderas, un dels directors de la cerimònia.\nDe moment, se sap que pràcticament gairebé tots els nominats assistiran de forma telemàtica --pot donar-se el cas que un nominat presenti un premi i, en aquest cas, sí acudiria--. Tampoc es comptarà amb la presència in situ de representants polítics, tal com han assegurat fonts institucionals.\nDes de l'Acadèmia de Cinema ja han confirmat a diverses autoritats que en l'edició d'enguany s'apostarà per la gala televisiva i, per tant, no comptarà amb ningú de públic, incloses les presències polítiques habituals en altres edicions.\nDe fet, l'assistència de polítics ha estat habitual en anteriors gales i fins i tot ha estat motiu de polèmiques. Per exemple, l'organització dels Premis Goya va convidar per primera vegada l'any passat a Vox a acudir a la seva gala anual, encara que el líder de la formació, Santiago Abascal, va declinar assistir-hi.\nSUPORT DE ACADÈMICS\nAquesta decisió d'una gala telemàtica ha estat ben acollida per part dels acadèmics, al menys pel que fa als candidats al Goya a millor pel·lícula preguntats al respecte per Europa Press.\nIcíar Bollaín ( 'El casament de Rosa'), Cesc Gay ( 'Sentimental'), Salvador Calvo ( 'ADU'), David Pérez Sañudo ( 'Ane') i Pilar Palomero ( 'Les nenes') van coincidir a ressaltar la seva "pena "davant la celebració d'una gala telemàtica, encara que respectant la decisió de l'Acadèmia de Cinema" en temps de pandèmia "i esperant que el resultat televisiu sigui" a l'mínim un espectacle ".\nFins i tot actors com Eduardo Noriega, que malgrat no estar nominat aquest any sí que ha estat habitual en altres edicions, també han donat suport a la decisió. "Lamentablement, estem vivint una pandèmia i cal cuidar-se i donar exemple i no em semblaria bé un festeig multitudinari. L'Acadèmia ha pres una bona decisió", assenyalava en una entrevista.\nA més dels participants en els espectacles de la gala, uns altres que també sí que estaran presents a Màlaga són els entregadores dels 'cabuts'. "És un nombre relativament petit i és més fàcil de controlar", justificava Banderes en la roda de premsa de presentació de la gala.\nUNA GALA ELEGANT I SOBRIA\nDes de principis de febrer s'està treballant amb TVE --encarregada de retransmetre el event-- per "buscar formes d'unir el guanyador amb l'objecte" de manera telemàtica. Una de les primeres confirmades en la cerimònia ha estat la premi Goya d'Honor d'aquest any, Ángela Molina.\nI una altra de les possibilitats que va ser descartada és el lliurament de dos premis Goya a València, una opció que estava prevista per a l'any Berlanga. L'altra presentadora de l'acte, María Casado, va avançar que serà una gala "elegant i sòbria" de poc més de dues hores de durada.\nHi haurà un reconeixement exprés a la gent de cinema - "hi ha molts companys que han marxat abans d'hora", va apuntar Banderas, qui a més farà el monòleg inicial--. Entre les actuacions, de moment està confirmada la participació d'Aitana, Vanesa Martín i l'Orquestra Simfònica del Soho.


admin | Fundació Arapdis\nAvantatges fiscals i socials\nRestauració de mobles i Decoració\nServeis generals de suport\nExposició-Venda amb subasta Solidària\n10 desembre, 2015 admin serveis generals No comments\nDes d’ARAPDIS es desenvolupa un nova Activitat Solidària, coincidint amb les dates Nadalenques:\n“Exposició- Venda amb una gran subhasta Solidària“\nHi podeu col·laborar, donant articles, objectes i productes d’interès ( com mobles, quadres, ceràmica, joies, catifes, objectes de regal, apadrinant una estada d’hotel, viatge, restaurant, ...)\nI així, pots contribuir a que Projectes d’inserció i inclusió social i laboral, segueixen endavant, fent possible que les persones amb una diversitat funcional (principalment degudes a una problemàtica de Salut mental Greu) , puguin fer realitat els seus somnis: mantenir una feina, sentint-se útils i participis del seu entorn social.\nGracies per endavant, per la teva aportació solidària. Pot fer les seves donacions: Trucant al Telèfon: 93 4154617 o enviar un correu a: mdolors.colom@arapdis.org\nadminExposició-Venda amb subasta Solidària 12.10.2015\nRecord d’un reportatge al qual estem molt agraïts\n10 desembre, 2015 admin mes societat No comments\n25 anys treballant per a la creació d'ocupació de persones amb especials dificultats, avui ens agradaria compartir la publicació del següent reportatge realizat fa 2 anys. Seguirem amb les mateixes ganes i embranzida....\nadminRecord d’un reportatge al qual estem molt agraïts 12.10.2015\nUna horta a Barcelona\nFa uns dies Jiwar Creation & Society ens van obrir les portes de la seva residència. Va ser una trobada que ens va permetre constatar que, des de projectes diferents, treballem en la mateixa direcció. I com a mostra, aquesta proposta amb l'Associació - Fundació Arapdis que també formen part de Teixint Connexions. Fantàstic projecte i experiència. Gràcies Mireia per la bona feina. Convençuts i amb ganes de fer coses plegats.\nadminUna horta a Barcelona 12.10.2015\nEstrenem noves instal·lacions\n17 novembre, 2015 admin serveis generals No comments\nadminEstrenem noves instal·lacions 11.17.2015\nEl nostre treball per a les empreses\n17 novembre, 2015 admin bugaderies No comments\nadminEl nostre treball per a les empreses 11.17.2015\n17 novembre, 2015 admin restauració No comments\nadminLa restauració 11.17.2015\nExposició-Venda amb subasta Solidària 10 desembre, 2015\nRecord d’un reportatge al qual estem molt agraïts 10 desembre, 2015\nUna horta a Barcelona 10 desembre, 2015\nEstrenem noves instal·lacions 17 novembre, 2015\nEl nostre treball per a les empreses 17 novembre, 2015\n2015 Fundació ARAPDIS. Desenvolupat por Twentic


PalmaLa Conselleria de Salut ha ordenat aquest dijous la intervenció durant 20 dies de la residència Es Ramal, a Menorca, després que s'hi hagi detectat un brot que afecta 11 usuaris i un treballador. Dia 14 de novembre s'hi va detectar el primer usuari positiu. L'endemà es va programar un cribratge, que va permetre detectar deu usuaris contagiats més i un professional. Els residents amb coronavirus han estat traslladats a l'hospital Mateu Orfila perquè els 19 usuaris que en són contactes estrets puguin fer l'aïllament correctament.


Hotel Villaggio Gabbiano Passignano sul Trasimeno Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 90 allotjaments a Passignano sul Trasimeno.\nVocabolo Sant'Agnese, 22/A, Passignano sul Trasimeno, Passignano sul Trasimeno, Itàlia, 06065 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Villaggio Gabbiano\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Passignano sul Trasimeno, Hotel Villaggio Gabbiano és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hotel Villaggio Gabbiano, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió, articles de tocador a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com centre esportiu, piscina exterior, pesca, parc infantil, pistes de tennis. Hotel Villaggio Gabbiano és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Passignano sul Trasimeno.