Medicina interna – Institut Català de la Salut\nICS Camp de Tarragona > Hospital Joan XXIII > Els nostres Serveis > Medicina interna\nEl Servei de Medicina Interna de l’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona està dedicat a la prevenció, diagnòstic i tractament no quirúrgic de problemes de salut dels pacients adults, tant de pacients ingressats com en règim ambulatori (consultes externes, Hospital de dia, Unitat de diagnòstic ràpid).\nMissió: oferir serveis sanitaris mèdics de qualitat excel·lent que responguin a les necessitats i demandes de la població.\nEl servei de Medicina Interna presta una atenció clínica integrada i completa dels pacients amb problemes de salut, fent de guia en la complexa trajectòria pel sistema hospitalari, dirigint i coordinant amb altres especialistes per assolir un diagnòstic i tractaments adients. El servei té com objectius continuar treballant amb la major qualitat possible tant des del punt de vista assistencial com docent i investigador.\nLa seva dedicació és fonamentalment assistencial, però també dedica una part a l’activitat docent i a la investigació.\nEl Servei de Medicina Interna té una plantilla de 12 Internistes que es fan càrrec de la sala d’hospitalització, les consultes externes del Servei, l’Hospital de Dia de Medicina Interna, la Unitat de diagnòstic ràpid, la Unitat d’alta intensitat de cures, l’assistència compartida amb determinats serveis quirúrgics, de les interconsultes sol.licitades per altres Serveis, consultoria amb Serveis penitenciaris.\nEl Servei de Medicina Interna i el Servei d’Hematologia de l’Hospital Joan XXIII han organitzat, del 30 de novembre al 14 de desembre té lloc el Curs d’Actualització en Autoimmunitat i Malaltia Tromboembòlica Venosa, dirigit a metges especialistes de diferents especialitats mèdic-quirúrgiques i especialistes en medicina de família.\nLes sessions presencials tindran lloc al Col·legi Oficial de Metges de Tarragona. Les inscripcions són gratuïtes i es poden fer fins el 25 de novembre als documents adjunts que pengem al final de la notícia, en els que també teniu tota la informació i el programa.\nCurs Actualització en Autoimmuitat i MTV\nTeresa Auguet Quintilla\nFacultatiu Especialista: Ajla Alibalic, Andra Ceausu, Miguel López-Dupla, José Joaquim Peraire, José Antonio Porras, Jessica Ramos, David Riesco, Emilia Solé, Sergi Veloso, Consuelo Viladés.\nConsultor sènior: Francesc Vidal Marsal\nTutor Docent: Miguel López Dupla, José Antonio Porras Ledantes, Sergi Veloso Esteban.\nHospitalització, Hospital de dia polivalent, Hospital de dia del pacient crònic complex i Hospital de dia del pacient VIH (inclou consulta PrEP) , Consultes Externes, Consulta general de Medicina Interna, Unitat de diagnòstic ràpid, Consultes monogràfiques: Malalties Infeccioses, Malalties sistèmiques autoimmunes, Uveïtis conjunta, Malaltia tromboembòlica venosa, Hepatopatia grassa no alcohòlica i hepatopaties no filiades, Risc vascular, Síndrome de Fatiga crònica , Síndrome de Sensibilitat Química múltiple, Malalties minoritàries. Gabinets: Capil·laroscòpia i El·lastograma hepàtic.\nPacient pluripatològic, Pacient alt risc cardiovascular, Malaltia tromboembòlica venosa, Malalties sistèmiques, Malalties metabòliques, Malalties infeccioses, Sd febril perllongat, Sd febril sense focus, Sd constitucional, Adenopaties de qualsevol localització, LOE visceral, Anèmia de causa no filiada, Lesions cutànies que puguin estar relacionades amb probable malaltia sistèmica, Dispnea, Síncope, Embassament pleural, Edemes, Reaccions adverses a fàrmacs.\nTècniques diagnòstiques i terapèutiques:\nAnamnesi i exploració sistèmica, Puncions/biòpsies diagnòstiques i terapèutiques, Accés de vies vasculars centrals, Cateterisme vesical, Sondatge nasogàstric, Intubació orotraqueal, Tècniques de reanimació cardiopulmonar, Fons d’ull, Determinació glucèmia capil·lar, Electrocardiografia, Pulsioximetria, Capil·laroscòpia digital, El·lastografia hepàtica.\nEls membres del servei de Medicina Interna tenen relació contractual amb la universitat a través de la facultat de medicina. Formen part de l’estructura docent: un catedràtic de medicina (actualment Consultor docent), un professor titular i 9 professors associats. Tots ell tenen responsabilitat docent en l’àrea de medicina, en el segon cicle, a nivell d’alumnes de 4art, 5è i 6è curs. El servei imparteix tant formació teòrica com pràctica.\nExisteixen diferents facetes de la formació postgrau que es realitzen en el nostre servei.\na) Programa MIR:\nDes de l’any 1973 el servei de Medicina Interna té l’acreditació per a la formació d’especialistes en Medicina Interna; en concret, cada any s’incorporen 2-3 metges residents al nostre servei. A més, es realitza part de la formació hospitalària de diferents especialitat: Medicina familiar i comunitària (6 mesos, actualment, 12 residents/any), d’Hematologia (5 mesos), d’UCI (6 mesos), d’Al·lèrgia (5 mesos), Cardiologia (6 mesos), Nefrologia (6 mesos), Farmàcia (1 mes), Digestiu (5 mesos) Radiologia (1 mes), Endocrí (5 mesos), Dermatologia (6 mesos). La docència MIR que suporta el nostre servei és molt important i de qualitat. El Pla docent MIR del servei de Medicina Interna es troba detallat en els diferents documents relacionats dipositats a la Comissió de Docència.\nb) Tercer cicle:\nLes activitats del tercer cicle s’organitzen en 2 vessants principals:\n- Docència universitària de postgrau: El servei de Medicina Interna participa en programes de postgrau universitaris.\n- Realització de la tesis doctorals: A més, la programació docent del servei intenta garantir la possibilitat de seguir un programa de doctorat, tant als metges residents com als metges adjunts i facilitar la lectura de la seva tesi doctoral.\nEl servei de Medicina Interna organitza, co-organitza i/o participa en diferents cursos anuals de formació continuada a l’hospital que citem a continuació:\nCurs d’actualització en Medicina Interna en les diferents edicions\nCurs de prevenció de les infeccions nosocomials\nCurs d’actualització en infecció VIH\nCurs actualització en malaltia tromboembòlica venosa\nCurs actualització en malalties autoimmunes\nLa integració de la investigació en la pràctica clínica aporta una major qualitat dels serveis de salut. En aquest sentit, l’activitat de recerca dels membres del servei és essencialment clínica i traslacional i va molt vinculada a consultes i grups de treball monogràfics assistencials. Les línies de recerca definides actualment són: l’estudi de l’obesitat i les malalties metabòliques associades, les malalties infeccioses i VIH/SIDA, les malalties autoimmunes i la malaltia tromboembòlica venosa. Actualment, l’activitat de recerca del servei es vehiculitza i gestiona essencialment a través de l’Institut d’Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV, www.iispv.cat).\nLa vinculació amb la universitat afavoreix l’activitat investigadora i, en aquest sentit, diferents membres del servei formen part del Mapa de Grups de Recerca de la URV, que es concreta en la direcció i participació en el Grup de Recerca de Medicina Aplicada. Els investigadors que treballen en la línia d’obesitat i malalties metabòliques associades són reconeguts, a més, com a Grup Consolidat (Grup d'estudi de malalties metabòliques associades a insulin resistència (GEMMAIR) per l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR). Formen part d’aquest grup el Prof. C. Richart com a investigador principal, i la Dra.T. Auguet que és investigadora col·laboradora.\nFinalment, com a grup reconegut que forma part d’organitzacions de recerca estables de l’Instituto de Salud Carlos III (ISCIII, www.isciii.es), es forma part de la Red Temática Cooperativa de Investigación en Sida (RIS www.isciii.es), l’investigador principal del grup del nostre hospital és el Dr. F. Vidal i són investigadors col·laboradors els Drs. J. Peraire, C. Viladés, M. López-Dupla i S. Veloso. El grup de VIH/SIDA també ha estat reconegut per l’AGAUR.


Got de xocolata a la taronja amb peres al cava | Recicla't a la cuina\n3 peres sense pell, bullides amb cava\n150 gr. de xocolata de cobertura al 70%\nPell de dues taronges ecològiques\nFruits secs per guarnir\nAprofitem la pell de les taronges i les peres al cava que ens hagin sobrat d’un altre plat.\nSempre queden restes de begudes, si no teniu cava, feu servir vi. Quedarà igual de bo.\nProveu de fer-ho amb qualsevol fruita que tingueu a casa. Si està una mica lletja és igual, com la fem a bocinets no es notarà.\nNetegeu les taronges amb un raspall.\nTalleu en juliana la pell de la taronja sense la part blanca\nPoseu un recipient al foc amb aigua, quan arranqui el bull fiqueu-hi les tires de taronja durant uns 2 minuts. Traieu-les. Repetiu aquesta operació un parell de cops més.\nPoseu la xocolata, la nata i la pell de les taronges al bany maria.\nTalleu les peres a bocinets.\nPoseu el cava de bullir les peres en una paella i deixeu-lo reduir fins que tingui aspecte d’almívar.\nFiqueu en el fons d’un got la xocolata, a sobre les peres, un altra capa de xocolata i almívar. Finalment els fruits secs.\nAneu a comprar amb cistell, eviteu omplir casa vostra de bosses de plàstic.\nQuan hagueu de posar aigua en un recipient per bullir, no espereu que l’aigua surti calenta. Així evitarem pèrdues d’aigua i estalviarem energia.\nPells i closques dels fruits secs.\nPaper de plata de la xocolata i Xapa del pot de nata o bric de la nata.\nCartró de la xocolata i Paper del sucre.\nPot de la nata.\nÀngels Yllescas- Eco cuinera\n5 comentaris a l'entrada: Got de xocolata a la taronja amb peres al cava\nSergi Salvany diu:\n30 novembre 2010 a les 21:42\nOstres, quina bona pinta que fa aquesta!!\nRecicla't a la Cuina diu:\n3 desembre 2010 a les 7:10\nPer fer la xocolata podem aprofitar els típics bombons que ens hagin sobrat d’alguna capsa i que no ens agradin massa perquè tenen alcohol o perquè tenen un farcit que no ens fan el pes!\n3 desembre 2010 a les 7:15\nAhir 2 de desembre al taller de Cabrera d’Anoia el Carles, l’ecocuiner, per comptes de peres al cava va aprofitar una magrana que ara n’és temporada. Què bo que estava!! La magrana també es pot menjar en una amanida, amb escarola que també n’és temporada, formatge fresc i una vinagreta suau.\n3 desembre 2010 a les 7:17\nAquesta mateixa xocolata fosa la podem aprofitar per fer bombons de plàtan. Tallem el plàtan a rodanxetes gruixudes, banyem cada trosset amb la xocolata i els deixem refredar en un plat. Quan estiguin freds ja els podem servir!\n7 desembre 2010 a les 9:05\nSempre que tinguem fruita una mica tocada podem aprofitar-la per fer bombons de xocolata!\nRespon a Recicla't a la Cuina Cancel·la les respostes


Característiques de l'escriptura col·laborativa en línia de textos multimodals en un curs virtual | BiD\nObjetivo: analizar la incidencia de una estrategia de escritura colaborativa en línea de un texto multimodal en el aprendizaje de la escritura, el aprendizaje colaborativo y el aprendizaje de contenidos disciplinares de estudiantes universitarios en un curso virtual.\nMetodología: se realizó un estudio de caso en una asignatura de lengua de un programa universitario en modalidad virtual. Participaron 2 tutoras y 214 alumnos organizados en 43 grupos colaborativos, de los que se tomaron como muestra 12 grupos (60 estudiantes). Las técnicas de recolección de la información utilizadas fueron el registro audiovisual, el análisis documental de los foros y las wikis y los textos producidos por los estudiantes, así como las entrevistas a las docentes.\nResultados: se encontró que la estrategia de escritura colaborativa en línea incidió positivamente en los procesos de aprendizaje de los participantes en lo relacionado con el trabajo colaborativo, la lengua, la temática planteada para el producto y las herramientas de las TIC utilizadas en su ejecución. Asimismo, se encontraron dificultades en las características multimodales de los productos elaborados. Se resalta el potencial encontrado en la escritura colaborativa en línea, condicionado a los procesos de diseño y a la mediación de las actividades.\nObjective: This paper examines the impact of online collaborative writing of multimodal texts, completed during a virtual course for university students, on the participants’ writing skills, their experience of collaborative learning and their disciplinary literacy.\nResults: The study found that the collaborative writing activities had a positive effect on the students’ learning process, specifically on their ability to engage in collaborative work, their language learning (the subject of the course), the quality of attention given to the topics that emerged in the writing activities and the students’ use of ITC tools. On the other hand, the study also observed that there were certain shortcomings in the texts produced during the course and that these were directly related to the multimodal character of the texts. The authors conclude that online collaborative writing can positively contribute to student learning when and where this is favoured by the design of the writing tasks and the choice of activities.\nL'escriptura és àmpliament reconeguda com una eina que permet la comunicació i l'aprenentatge en les disciplines (Lea, 2004; Carlino, 2005; Bazerman[et al.], 2005).\nDiferents perspectives plantegen que les maneres d'escriure a la universitat difereixen considerablement de les formes de fer-ho en altres nivells educatius i contextos, i aquestes diferències semblen augmentar encara més amb el desenvolupament de les tecnologies de la informació i de la comunicació (Castelló, 2009). El salt del paper a la pantalla ha ampliat enormement la producció, la distribució i el consum dels textos, així com també l'accés tal com els coneixíem fa algunes dècades. Les eines digitals han permès que sorgeixin nous gèneres i formats escrits, amb característiques, estructures i aspectes diferents. Aquests nous formats han matisat també la nostra manera de concebre els rols de lector i autor (Cassany, 2013).\nEn aquest marc de pràctiques lletrades en línia, o noves literacitats (Knobel; Lankshear, 2006), trobem formes d'escriptura en què diferents persones participen i col·laboren amb unes regles flexibles i canviants. Tot i que el fenomen d'escriptura col·laborativa no és nou, és clar que les eines tecnològiques han contribuït a transformar les pràctiques escrites. Particularment, en aquest treball ens criden l'atenció els processos i les característiques de l'escriptura col·laborativa en la modalitat educativa virtual, tenint en consideració que en ella tots els intercanvis entre els participants s'estableixen amb eines de les tecnologies de la informació i la comunicació (López-Gil; Pedraza-Ramírez, 2012).\nEntenem l'escriptura col·laborativa com un procés interactiu i social en què un equip de treball té per objectiu comú la construcció d'un text, mitjançant mecanismes de negociació, coordinació i comunicació (Lowry; Curtis; Lowry, 2004. Bustos, 2009. Kittle; Hicks, 2009). En aquest sentit, és important diferenciar aquesta forma particular de col·laboració d'altres maneres d'escriure en grup. Kittle i Hicks (2009) reprenen una tipologia plantejada per Haring-Smith (1944) en la qual es diferencien, almenys, tres formes d'escriptura grupal: l'escriptura serial, la compilació escrita i la coautoria escrita. L'escriptura en sèrie és aquella en la qual els membres del grup escriuen individualment els diferents apartats del text, que després s'uneixen sense cap elaboració. La compilació escrita consisteix a integrar els textos individuals dels membres de l'equip, però amb més control que en l'escriptura en sèrie. A la compilació s'espera que els participants es coordinin entre ells i s'estableixi un rol de supervisor que decideixi sobre la pertinència de certa informació. I la coautoria escrita es refereix a la construcció entre tots els membres d'un text; en aquest tipus d'autoria és molt difícil distingir les aportacions individuals. De tot el procés, des de la planificació i la revisió fins a l'edició final del text, se n'encarreguen els diferents participants, encara que poden establir-se certs rols que ajudin a assolir l'objectiu comú (McAllister, 2005).\nBustos (2009) destaca certs avantatges de l'escriptura col·laborativa respecte d'altres pràctiques com ara la revisió per iguals. Esmenta que l'escriptura col·laborativa afavoreix el pensament reflexiu, quan els participants defensen o argumenten les seves idees. Els participants centren l'atenció en aspectes com l'estructura i l'organització de les idees, més que en els aspectes formals de l'escriptura, i s'afavoreix l'adquisició de coneixements sobre el llenguatge dels participants.\nParticularment, en l'escriptura col·laborativa en línia es fan servir eines tecnològiques que permeten intercanviar idees als participants en un moment o diversos del procés d'escriptura. Entre les tecnologies d'escriptura col·laborativa més comunes es troben els wikis (Piscitelli, 2005), els blogs, els fòrums, els editors de text en línia (Google Docs) i, en general, les diferents eines que permeten la comunicació per mitjà de xats, trucades i videotrucades (Skype, Hangout de Google, WhatsApp, Collaborate, etc.).\nEn aquesta investigació analitzem la incidència d'una estratègia d'escriptura col·laborativa en línia d'un text multimodal en els processos d'aprenentatge de l'escriptura, l'aprenentatge col·laboratiu i l'aprenentatge de continguts disciplinaris d'un grup d'estudiants universitaris d'una institució educativa en modalitat virtual, atesa la importància que té l'escriptura, i sobretot l'escriptura col·laborativa, com a mediadora dels processos d'ensenyament i aprenentatge en aquest tipus de modalitat educativa.\nLa metodologia plantejada per desenvolupar aquesta investigació està dins el paradigma qualitatiu, ja que es buscava "entender el conjunto de cualidades interrelacionadas que caracterizan a un determinado fenómeno" (Mejía, 2004, p. 278). El disseny metodològic utilitzat s'emmarca en l'estudi de cas, definit per Yin (1994) com una investigació empírica que estudia un fenomen dins el seu context real, en la qual els límits entre el fenomen i el context no són clarament visibles, ja que estan estretament relacionats i són, en la majoria de les ocasions, interdependents.\nEl cas es va estudiar en el context d'una assignatura introductòria de lectura i escriptura d'un programa de la llicenciatura de Pedagogia Infantil d'una universitat a distància virtual a Colòmbia. La majoria dels estudiants eren dones dedicades a l'educació de la primera infància des de l'empíric, que s'estan professionalitzant en aquest programa, de més de trenta-cinc anys d'edat, nivell de formació de secundària i, en molts casos, amb pocs coneixements de les tecnologies de la informació i la comunicació.\nL'assignatura tenia com a propòsit ajudar els participants a familiaritzar-se amb les maneres d'escriure i llegir pròpies del context universitari. Estava organitzada en tres unitats, les dues primeres relacionades amb els processos individuals de lectura i escriptura. En aquest article es documenta la investigació sobre la tercera unitat, en la qual es va proposar l'escriptura d'un text col·laboratiu en el transcurs de tres setmanes, ja que l'escriptura de treballs col·laboratius és un dels exercicis més comuns en el model pedagògic de la universitat. Es va demanar als estudiants que per grups elaboressin una presentació digital sobre educació per a la primera infància amb els textos individuals elaborats en les unitats anteriors.\nEls grups col·laboratius, que solen estar formats per cinc estudiants, preferiblement de la mateixa ciutat o de ciutats veïnes, es van organitzar automàticament des de l'administració tècnica de la plataforma. L'acompanyament docent va incloure el síl·labus del curs, la guia d'activitats i la rúbrica d'avaluació, així com també l'acompanyament als grups en un fòrum asincrònic en què s'interactua amb els estudiants, l'acompanyament per mitjà del correu electrònic de l'aula, l'acompanyament per l'Skype (en horaris d'atenció estipulats) i una videoconferència per a cada unitat. També es va disposar d'un espai de wiki per a cada grup.\nEn l'assignatura van participar-hi dos-cents catorze estudiants organitzats en quaranta-tres grups col·laboratius. Per a la investigació es van seleccionar dotze grups, amb un total de seixanta estudiants.\n2.4 Instruments de recol·lecció\nEs van registrar les interaccions dels estudiants en els fòrums i els wikis, i els textos multimodals produïts per cada grup. També es va reprendre el registre audiovisual de la videoconferència de la unitat i es va recollir el síl·labus, com també les guies escrites i les rúbriques d'avaluació proposades per al treball col·laboratiu.\nEs fer una entrevista semiestructurada a les docents per identificar les seves percepcions sobre la incidència de l'estratègia d'escriptura col·laborativa en els aprenentatges dels estudiants.\nPer organitzar i analitzar la informació es va usar la tècnica d'anàlisi de contingut (Bardin, 1986; López-Noguero, 2002), amb suport del programari Atlas.ti 7.0.\nPer tal d'organitzar la informació recollida de les diferents fonts i instruments, vam establir cinc categories d'anàlisi: rols assumits pels participants en l'escriptura col·laborativa, acompanyament docent, eines de les tecnologies de la informació i la comunicació utilitzades, aprenentatges assolits i característiques del producte final.\n3.1 Rols assumits pels participants en l'escriptura col·laborativa\nAquesta categoria es refereix a les funcions o responsabilitats que orienten les accions dels participants en els grups. Els rols poden ajudar a complir els acords grupals i afavoreixen la dinàmica i fluïdesa de l'equip de treball (Handayani, 2012), tot i que no cal que aquests rols siguin determinats o rígids, ja que els estudiants poden canviar de rol o assumir-ne de complementaris en algun moment del procés d'escriptura.\nEn la guia d'activitats del curs es va demanar als estudiants que assumissin rols determinats en l'escriptura col·laborativa: relator/compilador, alertes/dinamitzador, avaluador, revisor i lliuraments. En analitzar les interaccions en els fòrums i wikis, es va trobar que només en dos grups tots els integrants havien assumit explícitament un rol, mentre que en dos altres grups només un dels participants ho va fer. En tres altres grups s'observa que almenys un dels participants va assumir un paper tàcitament, encara que assumir rols en l'escriptura col·laborativa no és obligatori. Barkley, Cross i Howell (2007) afirmen que exercir rols dins un grup possibilita la participació individual de l'estudiant i garanteix que s'abordin diferents aspectes de la tasca d'aprenentatge.\nEl paper més assumit implícitament o explícitament en els grups va ser el de relator (sis estudiants), és a dir, aquell en què un estudiant reprenia les aportacions individuals d'altres membres i les integrava i reorganitzava en el text. El paper d'alertes el van assumir quatre estudiants, que es van encarregar d'animar els companys a contribuir en els diferents espais, van organitzar reunions sincròniques, i fins i tot es van posar en contacte per telèfon amb els altres membres, si la participació era molt baixa. Tres estudiants van complir clarament el paper d'avaluador, monitorant el desenvolupament de la tasca i verificant que el producte final complia totes les especificacions sol·licitades.\nPel que fa a les relacions entre l'assumpció de rols i l'efectivitat del producte lliurat, es va trobar que els grups en què els participants van assumir explícitament un paper van crear productes més ajustats als criteris avaluats. Una de les docents indica que "los estudiantes son nuevos y no están muy familiarizados con los roles, tampoco todos atienden adecuadamente esa parte de la consigna, a pesar de que en la guía de la actividad y en la rúbrica es explícito que deben asumir un rol […]. También en muchos grupos se observa que hay un estudiante que siempre 'se echa al hombro' el grupo, y estudiantes que se limitan a colgar su aporte individual confiando en que habrá quien consolide y entregue, lo que no siempre sucede" (professora 1).\n3.2 Acompanyament de les docents\nPer acompanyament entenem les accions de la docent per facilitar el procés d'escriptura col·laborativa dels estudiants. Aquestes accions es van classificar segons la facilitació pedagògica, facilitació social i facilitació organitzativa o logística a partir de Collins i Van der Wende (2002) i Mora (2010).\nQuant a la facilitació pedagògica, l'activitat va incloure una consigna per escrit i una rúbrica d'avaluació que els estudiants coneixien prèviament. Així mateix, se'ls va facilitar en el fòrum un format de planificació per a la presentació i es van recomanar recursos per orientar-se en les característiques d'una presentació. Es va dur a terme una videoconferència en què es va explicar oralment la consigna.\nPer a la facilitació social, en les seves intervencions en els fòrums, les docents animaven els estudiants a participar-hi i en reconeixien els avenços. La facilitació organitzativa s'evidencia en la guia de l'activitat i en els fòrums, en els quals les docents indiquen els temps i recorden les activitats i els procediments per als lliuraments. Aquestes estratègies es mantenen en els diferents grups, si bé varia el nombre de les intervencions per a l'acompanyament segons les necessitats i les respostes de cada grup. Com més actiu es mostrava el grup, menys intervencions de les docents hi havia.\nEn l'entrevista, una docent afirma que, tot i les diferents accions de facilitació que es van fer, amb freqüència troba que els estudiants no revisen acuradament les consignes o s'orienten en el que han de fer a partir del que observen en les intervencions dels altres companys. Esmenta que es poden acompanyar millor els grups que comencen el treball amb anticipació i que aquests grups obtenen millors resultats; tot el contrari del que succeeix amb grups que fan el treball a última hora. Assenyala que l'acompanyament es dificulta quan hi ha membres del grup que volen començar amb temps, però altres companys no comencen a participar-hi fins poc abans de la data de lliurament.\nSanz i Zangara (2012) afirmen que el procés, les interaccions i les estratègies de cada grup han de ser focus d'atenció del docent, fet que permet comprendre el que ha aconseguit no solament quant al producte final; per a això es requereix un seguiment intencionat i criteris d'avaluació i anàlisi que enfoquin la mirada cap al procés. En el cas que abordem, s'expliciten en la rúbrica d'avaluació quatre dels set criteris relacionats amb el procés d'escriptura col·laborativa: participació de l'estudiant en el fòrum col·laboratiu, participació en la planificació de l'estructura i organització del producte grupal, ús d'estratègies d'escriptura col·laborativa (exposades en els materials d'estudi del curs) i participació activa en el treball grupal segons el rol acordat amb el grup.\n3.3 Eines de les tecnologies de la informació i la comunicació utilitzades\nSegons Bustos (2009), la particularitat dels processos d'escriptura col·laborativa en línia es determina especialment pel paper de les tecnologies, que, d'una banda, fan possible l'escriptura col·lectiva de manera que tots els participants del procés poden contribuir-hi sense jerarquies que condicionin les modificacions a l'aprovació d'un altre. De l'altra, es constitueixen en "entornos para la construcción del conocimiento", construcció que és possible gràcies a les característiques col·laboratives de tenir objectius en comú, discutir grupalment i sintetitzar idees dels participants (Bustos, 2009, p. 41). En el cas de l'experiència que documentem, anomenem eines els recursos tecnològics utilitzats per a la interacció, l'escriptura col·laborativa i la construcció de coneixement conjunt.\nEn l'activitat es van usar com a eines de discussió el fòrum i el wiki, ja que estaven determinades en la consigna de l'activitat. En l'entrevista, una docent va afirmar que en el disseny de l'activitat es va proposar el wiki com a eina d'escriptura col·laborativa que permet documentar fàcilment la interacció del grup i treballar sobre el mateix text (Meishar-Tal; Gorsky, 2010), a més de ser un recurs col·laboratiu disponible fàcilment al Moodle (plataforma en la qual funcionen els cursos de la universitat). Tot i això, el fòrum ha estat més efectiu que el wiki per a la interacció, ja que s'hi observa més participació; això es pot deure al fet que la metodologia de la institució promou l'ús dels fòrums col·laboratius en tots els cursos i és un mitjà de comunicació molt utilitzat per a la interacció grupal. Alguns grups no van usar el wiki o no s'observa clarament l'aportació de cada un a la construcció col·laborativa del producte.\nEs va trobar també que tres grups van utilitzar altres eines: el Google Docs per fer la planificació i el WhatsApp per establir acords; els altres dos grups van usar l'Skype per establir el cronograma i fer la planificació. Per elaborar el producte final, la majoria va utilitzar el Prezi, com s'indicava a la consigna, encara que dos grups van fer servir l'Emaze. Una docent va afirmar que el format va suposar un desafiament per als participants del curs, perquè molts d'ells van dir que mai havien fet presentacions digitals i que es demanessin en Prezi era una variable addicional que complicava la feina. Davant aquesta situació, les docents van decidir donar llibertat als grups per decidir quin tipus d'eina feien servir. Val la pena recordar aquí les característiques de la població participant, com ara l'edat, el fet de cursar el primer semestre i l'escàs contacte amb les eines tecnològiques abans d'ingressar a la universitat.\nAquests resultats ens indiquen que l'eina fa possible la interacció i l'escriptura col·laborativa sempre que hi hagi familiaritat i destresa en l'ús; en cas contrari, es pot convertir en un obstacle per al desenvolupament del procés. També assenyalen també que és convenient obrir un ventall d'eines que facilitin tant la interacció com l'elaboració dels productes. És de ressaltar que alguns estudiants van recórrer a altres eines per a la comunicació que no estaven previstes en la consigna, com ara el Google Docs, el WhatsApp o l'Skype, i que, malgrat els desafiaments que van revestir per a alguns, hi va haver grups que van manifestar a les docents satisfacció d'haver après a manejar eines noves per a ells, com ara el Prezi o l'Emaze.\n3.4 Aprenentatges assolits\nEs podria afirmar que la motivació principal per proposar activitats col·laboratives en línia és l'aprenentatge, partint de la convicció que l'estudiant aprendrà amb els seus companys i que l'elaboració entre tots d'un producte és en si un procés d'aprenentatge (Sanz; Zangara, 2012). En fer un treball col·laboratiu, els participants busquen informació junts, avancen en la comprensió dels temes per la seva interacció amb la informació i la negociació de significats que fan entre si per arribar a acords, i assumeixen una certa autonomia en el procés d'aprendre coneixements nous mitjançant la planificació, execució i avaluació per aconseguir el producte final (Bustos, 2009). Així mateix, els espais de treball col·laboratiu en línia possibiliten els entorns d'interacció amb iguals que són comuns en l'educació presencial i l'absència dels quals molts critiquen en l'educació virtual.\nD'acord amb els materials de descripció de l'assignatura i les entrevistes a les docents, l'activitat tenia diversos propòsits d'aprenentatge. Un primer grup d'aprenentatges esperats tenia a veure amb l'avanç en el maneig d'aspectes de l'escriptura que són tema de l'assignatura, com ara recerca de fonts fiables, citació i referència segons les normes APA i maneig de les característiques dels textos argumentatius, a partir d'un exercici de coavaluació dels textos dels companys que es compartien al fòrum, com a aportació per elaborar la presentació grupal. Sobre aquest aspecte, la interacció i els productes evidencien que la meitat dels grups analitzats va manejar adequadament les fonts d'informació i de citació. Pel que fa a la coavaluació, els estudiants van compartir els textos individuals, però molt pocs van fer una coavaluació en profunditat relacionada amb l'estructura del text argumentatiu, i es van centrar més en comentaris generals sobre l'interessant del text, l'esforç del company o detalls d'aspectes formals del llenguatge.\nUn segon grup d'aprenentatges està relacionat amb les estratègies per a l'escriptura col·laborativa en línia. Sobre aquest aspecte, a més de la coavaluació, s'observa que nou grups van fer planificació conjunta (la majoria orientant-se amb el format suggerit) gràcies a les estratègies de discussió i posada en comú de les aportacions individuals dels estudiants en els fòrums o en el wiki. En la majoria dels grups es van distribuir i van assumir rols i es va aconseguir fer i lliurar un producte grupal.\nL'últim grup d'aprenentatges es relaciona amb el tema proposat per a la presentació (educació infantil inclusiva) a partir de la lectura de les aportacions dels companys i, sobretot, de la construcció conjunta de significats que suposa la planificació i l'execució d'un producte comú. Tots els grups van treballar el tema proposat a diferents nivells de profunditat i d'acord amb els criteris de les professores, i la meitat reflecteix en el contingut de les seves presentacions avenços significatius pel que fa als conceptes del tema. Les qualificacions dels participants que van fer tota l'activitat estan entre un mínim de seixanta i un màxim de cent en un rang de zero a cent punts; només sis dels participants van obtenir menys d'aquesta puntuació.\nSi bé les docents no ho esmenten en la consigna ni en l'entrevista, considerem que indirectament l'activitat proposada també promou l'aprenentatge sobre els requisits i les característiques formals de les presentacions digitals. Les docents van donar orientacions sobre aquest format dins el fòrum i la rúbrica d'avaluació de l'activitat preveu un criteri específic d'avaluació denominat aplicación de criterios para organización de presentaciones. Considerem que aquest és un aprenentatge evident també quant al fet que, com ja s'ha esmentat, una porció important de la població participant no tenia gaire destresa ni contacte previ ni amb les tecnologies ni amb l'elaboració de presentacions digitals, i, no obstant això, al final onze dels dotze grups va lliurar una presentació digital grupal, i diversos estudiants van manifestar a les docents que els va agradar el maneig de noves eines com ara el Prezi i l'Emaze.\nAquests resultats ens assenyalen que els processos d'escriptura col·laborativa en línia poden contribuir a l'aprenentatge en múltiples àrees que abasten tant l'escriptura mateixa com les temàtiques específiques sobre les quals es proposen els treballs. Igualment, aquestes activitats possibiliten als participants aprendre més sobre les eines digitals que fan servir en la interacció i en l'elaboració del producte. Uns altres aspectes implicats en l'aprenentatge col·laboratiu tenen a veure amb les anomenades competències transversals o competències toves, com ara la comunicació assertiva, el treball en equip, la negociació de responsabilitats o l'autogestió, que són indispensables per crear qualsevol producte col·laboratiu, si bé aquesta investigació no es va centrar a indagar sobre aquests aspectes.\n3.5 Característiques dels productes finals\nCom ja s'ha esmentat, el producte sol·licitat era una presentació digital grupal que conjugués elements textuals i gràfics. Es va triar aquest text multimodal perquè a la universitat se sol·licita amb freqüència (principalment en PowerPoint). Pérez i Rincón (2013), en la investigació ¿Para qué se lee y se escribe en la universidad colombiana?, indiquen que aproximadament el 40 % dels estudiants s'enfronta a l'elaboració de presentacions, percentatge molt proper al d'altres tipus de text com ara l'assaig, els informes de lectura i els tallers. De la mateixa manera, Díaz (2009) i Cassany (2013) plantegen la multimodalitat com una característica rellevant dels textos en pantalles.\nPel que fa a les característiques dels productes finals, es va trobar que tres dels dotze grups van complir a bastament els criteris plantejats en la rúbrica d'avaluació. Un dels grups no el va lliurar, i en els altres grups no es va complir estrictament tot el requerit. La dificultat principal va ser la característica de la multimodalitat, ja que la majoria dels grups no va poder articular adequadament la informació textual amb les imatges. En general, hi va haver excés d'informació textual i es va desaprofitar l'oportunitat d'usar aspectes gràfics o, fins i tot, sonors. Dussel i Gutiérrez (2006) plantegen que l'ús de la imatge amb propòsits educatius, ja sigui com a element principal o complementari d'un text, també s'ha d'orientar explícitament en el procés d'ensenyament. Això no obstant, en la guia, en la rúbrica i en les orientacions dels docents en el fòrum, no es van identificar orientacions explícites per a l'escriptura multimodal, i en la videoconferència es van donar orientacions molt generals sobre les característiques de les "bones" presentacions digitals.\nReferent a això, una de les docents planteja que molts estudiants es van centrar més a compilar la informació que necessitaven, però no es van ajustar a les característiques multimodals del producte sol·licitat: "Esto nos llevó a que en nuevas ediciones del curso pusiéramos materiales más explícitos sobre las características de este tipo de texto como parte del material de estudio de la unidad. Por otro lado, también dimos estas orientaciones sobre las características de una presentación en la videoconferencia, tanto de formato como de cantidad de texto y características del producto, pero muy pocos atendieron las indicaciones" (professora 2). Amb aquesta afirmació de la docent s'evidencia que l'equip de professors considera que són suficients les orientacions sobre aspectes formals dels textos multimodals, però no s'observa que assumeixin l'orientació quant a les seves característiques textuals.\nA partir de la recerca duta a terme ratifiquem el valor del treball col·laboratiu en la modalitat d'educació virtual, específicament pel que fa a l'escriptura. L'escriptura col·laborativa en línia té un gran potencial per al procés d'ensenyament-aprenentatge que depèn de certs factors.\nD'una banda, requereix una mediació molt estructurada i sistemàtica per part del docent. Aquesta mediació passa pel procés de disseny de l'activitat, la identificació dels suports necessaris i l'acompanyament permanent als grups. Com menys experiència tenen els estudiants amb l'escriptura i amb les eines tecnològiques, més mediació forta i constant es requereix. Com planteja Bustos (2009), "[...] debemos tener presente que, junto con el desarrollo de las tecnologías para leer y escribir, es fundamental considerar el desarrollo de propuestas tecnopedagógicas para aprender escribiendo con los otros o para aprender solucionando problemas con los otros a través de la revisión entre pares en línea o de la escritura conjunta en línea" (p. 40–41).\nLes eines també són un element central en el procés d'escriptura col·laborativa, ja que cada eina possibilita un cert tipus d'interacció entre els estudiants. En el cas d'aquesta investigació, els wikis no van ser tan efectius com s'esperava per a la construcció grupal de les presentacions digitals, mentre que en els fòrums es van donar més negociacions i es van prendre decisions quant als procediments que havien de seguir-se, i sobre els continguts i formats més apropiats. De la mateixa manera, s'observa que diversos estudiants estan familiaritzats amb altres eines que també poden considerar-se pertinents en el desenvolupament d'activitats col·laboratives, com ara editors de text en línia, xats i videotrucades, i fins i tot xarxes socials.\nÉs important ressaltar que l'escriptura de textos multimodals és molt més complexa del que sembla a primera vista, ja que l'articulació entre imatge i text en un producte coherent és un desafiament particular. Com en qualsevol procés d'escriptura, no s'ha de donar per fet que els participants disposen de les competències per fer-lo. Aquest estudi mostra que es requereix mediació específica, exemples, indicacions i materials de suport que orientin l'estudiant en la tasca, més enllà d'unes instruccions genèriques. Aquesta situació resulta especialment rellevant si es té en compte que l'educació, en totes les seves modalitats, demana als participants cada vegada amb més freqüència la producció de textos multimodals, especialment amb l'auge de les tecnologies de la informació i la comunicació.\nRessaltem llavors, com a troballa principal, que l'escriptura col·laborativa en línia evidencia un gran potencial epistèmic, en la mesura que afavoreix els aprenentatges sobre la llengua, el treball col·laboratiu i l'aprenentatge de continguts disciplinaris, però també possibilita l'avanç en el maneig d'eines telemàtiques i promou pràctiques d'escriptura diferents de les de l'escriptura individual o col·laborativa cara a cara. Es requereixen unes altres lògiques de temps, d'edició, de jerarquies o d'aprovació dels canvis, participacions, negociació de significats; en altres paraules, pràctiques més properes a les lògiques dels textos digitals contemporanis.\nBardin, Laurence (1996). Análisis de contenido. Madrid: Ediciones Akal S.A.\nBarkley, Elizabeth; Cross, Patricia; Howell, Claire (2007). Técnicas de aprendizaje colaborativo: manual para el profesorado universitario. Madrid: Ediciones Morata.\nBazerman, Charles; Little, Joshep; Bethel, Lisa; Chavkin, Teri; Touquette, Danielle; Garufis, Janet (2005). Reference Guide to Writing Across the Curriculum. West Lafayette, Indiana: Parlor Press. <http://wac.colostate.edu/books/bazerman_wac/>. [Consulta: 12/04/2016].\nBustos, Alfonso (2009). "Escritura colaborativa en línea. Un estudio preliminar orientado al análisis del proceso de co-autoría". RIED: revista iberoamericana de educación a distancia, vol. 12, n.º 12, p. 33–55. http://e-spacio.uned.es/fez/eserv.php?pid=bibliuned:revistaRied-2009-12-2-2030&dsID=Documento.pdf>. [Consulta: 11/02/2016].\nCassany, Daniel (2013). En línea: Leer y escribir en la red. Barcelona: Anagrama.\nCastelló, Monserrat (2009). "Aprender a escribir textos académicos: ¿copistas, escribas, compiladores o escritores?". En: Pozo, Juan Ignacio; Pérez Echeverría, María (ed.). La psicología del aprendizaje universitario: de la adquisición de conocimientos a la formación en competencias. Madrid: Morata, p. 120–133.\nCollins, Betty; Van der Wende, Marijk (2002). Models of Technology and Change in Higher Education. Center of Higher Education Policy Studies. <http://doc.utwente.nl/44610/1/ictrapport.pdf>. [Consulta: 11/02/2016].\nDíaz, Javier (2009). "Multimedia y modalidades de lectura: una aproximación al estado de la cuestión". Comunicar. Revista científica de comunicación y educación, vol. XVII, n.º 33, p. 213–219.\nDussel, Inés; Gutiérrez, Daniela (2006). Educar la mirada: políticas y pedagogías de la imagen. Buenos Aires: Manantial.\nHandayani, Nani Sri (2012). "Emerging Roles In Scripted Online Collaborative Writing In Higher Education Context". Procedia - Social and behavioral sciences, vol. 67, p. 370–379. <http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1877042812053268>. [Consulta: 30/03/2016].\nHaring-Smith, Tori (1994). Writing Together: Collaborative Learning in the Writing Classroom. New York: Harper Collins College.\nKittle, Peter; Hicks, Troy (2009). "Transforming the Group Paper with Collaborative Online Writing". Pedagogy: critical approaches to teaching literature, language, composition, and culture, vol. 9, no. 3, p. 525–538. <http://tccl.rit.albany.edu/knilt/images/0/07/Kittle_and_Hicks_2008.pdf>. [Consulta: 30/03/2016].\nKnobel, Michael; Lankshear, Collin (ed.) (2007). A new literacies sample. New York: Peter Lang Publishing.\nLea, Mary (2004). "Academic literacies: a pedagogy for course design". Studies in higher education, vol. 29, no. 6. <https://secure.lsit.ucsb.edu/writ/wrconf08/Pdf_Articles/Lea_article.pdf>. [Consulta: 12/09/2015].\nLópez-Gil, Karen; Pedraza-Ramírez, Carmen (2012). "La inclusión y la lectura y la escritura a través de las TIC en la Educación Superior a Distancia". En: V Encuentro nacional y IV internacional de la Red de Lectura y Escritura en Educación Superior (26/09/12). <http://media.utp.edu.co/referencias-bibliograficas/uploads/referencias/ponencia/10-ponencia-lopez-y-pedraza-inclusion-ead-redleespdf-rcwRO-articulo.pdf>. [Consulta: 30/01/2016].\nLópez-Noguero, Fernando (2002). "El análisis de contenido como método de investigación". XXI, revista de educación, vol. 4, p. 167–179. <http://rabida.uhu.es/dspace/bitstream/handle/10272/1912/b15150434.pdf?sequence=1>. [Consulta: 12/04/2016].\nLowry, Paul; Curtis, Aaron; Lowry, Michelle (2004). "Building a Taxonomy and Nomenclature of Collaborative Writing to Improve Interdisciplinary Research and Practice". Journal of business communication, vol. 41, no. 1, p. 66–99. <http://job.sagepub.com/content/41/1/66>. [Consulta: 15/04/2016].\nMcAllister, Carole (2005). "Collaborative Writing Groups in the College Classroom". Writing in context, vol. 15, p. 207–227.\nMeishar-Tal, Hagit; Gorsky, Paul (2010). "Wikis: what students do and do not do when writing collaboratively". Open learning, vol. 25, no. 1, p. 25–35.\nMejía, Julio (2004). "Sobre la investigación cualitativa. Nuevos conceptos y campos de desarrollo". Investigaciones Sociales, año VIII, n.º 13, p. 277–299. <http://www.acuedi.org/ddata/3586.pdf>. [Consulta: 12/07/2015].\nMora, Francisco (2010). "Papel del tutor virtual en la educación a distancia (UNED)". Revista calidad en la educación superior Caes, vol. 1, n.º 2, p. 104–119. <http://investiga.uned.ac.cr/revistas/index.php/revistacalidad/article/view/410/305>. [Consulta: 02/02/2016].\nPérez, Mauricio; Rincón, Gloria (ed.) (2013). ¿Para qué se lee y se escribe en la universidad colombiana? Un aporte a la consolidación de la cultura académica del país. Bogotá: Editorial Pontificia Universidad Javeriana.\nPiscitelli, Alejandro (2005). Internet: la imprenta del siglo XXI. España: Gedisa.\nSanz, Cecilia; Zangara, Alejandra (2012). "La escritura colaborativa como e-actividad". En: XVIII Congreso argentino de ciencias de la computación. <http://sedici.unlp.edu.ar/bitstream/handle/10915/23661/4810-La_escritura_colaborativa_como_una_e_final.pdf;jsessionid=C7FE30E52FA19ED8ACB4DAB656C001B6?sequence=1>. [Consulta: 02/02/2016].\nYin, Robert (1994). Case study research: Design and methods. California: Sage.\nLópez Gil, Karen Shirley, Pedraza Ramírez, Carmen Eugenia


La marxa de la Setmana de la Dona: el 10 de març, 1.500 veïns solidaris contra el càncer de mama\nInici Benestar social La marxa de la Setmana de la Dona: el 10 de març, 1.500 veïns solidaris contra el càncer de mama\nPer quart any consecutiu, l'Ajuntament de Puçol organitza una marxa solidària dins de la Setmana de la Dona i en totes les edicions la recaptació íntegra ha sigut destinada a la lluita contra el càncer de mama, concretament a l'Incliva, l'institut on la doctora Ana Lluch continua la seua investigació contra el càncer entre les dones joves i també contra el triple negatiu. Enguany, ja s'han aconseguit els 1.500 inscrits… a falta l'última setmana. El diumenge 10 de març, toca lluitar contra el càncer, cadascun a la seua manera.\nL'any 2000 naixia l'Incliva, la Fundació per a la Investigació de l'Hospital Clínic de València, sense ànim de lucre i destinada a impulsar la investigació científica dins de l'hospital.\nDels 39 grups i més de 400 investigadors amb què compta la fundació, destaca el treball de l'oncòloga Ana Lluch, catedràtica de la Universitat de València i Cap del Servei d'Oncologia i Hematologia del Clínic, per a qui «És fonamental la investigació, perquè un sistema sanitari que vetle pels seus ciutadans necessita professionals que investiguen i es formen tots els dies. En el cas del càncer de mama, s'estan produint grans avanços i estem aconseguint, si no curar-lo, almenys cronificarlo».\nDes que l'Ajuntament de Puçol es va plantejar incloure una marxa solidària per a tota la família dins de la programació de la Setmana de la Dona, es van iniciar contactes amb l'Incliva perquè els diners recaptats es destinaran íntegrament al treball que realitza Ana Lluch.\n«I este és el quart any que col·laborem amb l'Incliva i la seua lluita contra càncer de mama», apunta la regidora de la Dona, Mery Cortell. «Hui, la seua investigació se centra en dos projectes, un dirigit a dones joves i un altre centrat en el càncer de mama triple negatiu, que és el pitjor pronòstic a causa de la seua biologia».\nCada any ha pujat el nombre de participants, de totes les edats, que se sumen el matí del diumenge a una festa solidària, on fer una prova a peu és només l'excusa, però l'important és la labor de lluita conjunta contra el càncer.\nAmparo Ferrer, coordinadora de les activitats, recorda que «enguany hem preparat 1.100 samarretes i 1.400 bosses amb productes oferits pels patrocinadors per als primers inscrits. Ha sigut una grata sorpresa comprovar que una setmana abans de la prova ja hem superat aqueix número d'inscrits pel que els últims, lamentablement, no podran tindre el detall per part de l'organització, encara que l'important en estos casos és sumar-se al gest solidari».\nA data del 4 de març ja hi havia 1.496 inscrits, la qual cosa ha superat de llarg les expectatives. Però el termini continua obert fins poc abans de la prova, de la mateixa forma que seguix oberta la col·laboració directa a través de la fila zero: «Les despeses d'organització no es descompten del recaptat, insistim que tot es dedica íntegrament a la unitat de la doctora Lluch. És més, hi ha empreses col·laboradores que a més dels productes que ens donen per a la borsa del corredor, han enviat un donatiu en metàl·lic per a l'Incliva», finalitza la regidora de la Dona.\nPer als inscrits, recordar que la recollida de bosses es realitza el dissabte 9 de març, de 9 a 12 hores, en el Espai Social dels Majors. I la resta, podran recollir-la el mateix diumenge, de 9.30 a 10.45 hores, en el passeig de la Constitució, al costat de la línia d'eixida. I a les 11.00 hores, anem de marxa.\nLa plaça del País Valencià serà el lloc de concentració per a este esdeveniment solidari, també el punt d'eixida i de meta. I enguany, a més, s'ha organitzat tot el recorregut pel barri antic, perquè siga més còmode i més vistós tant per als participants com per al públic.\nEl diumenge 10 de març, toca ajudar en la lluita contra el càncer. No faltes.\nInforma i fotos: Sabín | Cartell: Sento Pascual


Visualitza Departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions per autor "Universitat Pompeu Fabra. Unitat de Suport a la Qualitat i Innovació Docent. Escola Superior Politècnica"


Les illes de l’Oto | El Culturista\nDe petita somiava en ser exploradora, segurament per aquest meravellós afany que tenen els infants de conèixer tot allò que ens envolta, començant per la descoberta del propi cos. I viatjar, és clar!\nKotomi Nishiwaki i Miquel Casaponsa, coneguts com a associació Park Keito, van més enllà i proposen un taller familiar per experimentar amb el cos a través del joc, generant nous moviments que es transformaran en sons i així, s’establiran noves connexions. O el que és el mateix: explorar sonoritats, sensibilitzar els nostres cossos en transformació i expandir l’espai que ens envolta i els nostres imaginaris. No em digueu que no és una fabulosa manera d’explorar la relació espai-cos! En aquesta ocasió per viatjar a les illes de l’Oto no ens hem de desplaçar ni amb avió, ni amb cotxe, ni amb vaixell sinó amb el nostre propi cos. Serà un recorregut sensorial entre diferents illes d’experimentació.\nFamílies, prepareu-vos per gaudir d’un espai expandit de joc, amb connexions inesperades a través del so, el moviment i uns quants objectes sorprenents que entraran a escena per a revolucionar-ho tot!


DIA INTERNACIONAL DE LES DONES, SEXUALITAT PRECOÇ\n5 min. Sant Cugat del Vallès 08/03/2015 00:00\n260x366 PARLEM DE SEXE? Alumnes de l’Institut J. Pla i Farreras durant un taller sobre l’embaràs. / C. CALDERER PARLEM DE SEXE? Alumnes de l’Institut J. Pla i Farreras durant un taller sobre l’embaràs. / C. CALDERER\n“L’aparença és tan important com la manera de ser. Si a tu no t’atreu el físic, no et pares a conèixer la persona”. Paula Molina, una estudiant de 3r d’ESO de 14 anys, ja ha convertit en una rutina diària dedicar uns minuts a posar-se una mica de maquillatge -“poc”, deixa clar- i a cuidar-se el cabell, que la fa anar de bòlit. A la roba també hi dóna una importància, però relativa. L’aspecte físic -defensa- explica com ets tu. “Si et cuides, els altres veuran que ets una persona segura”. Les seves amigues, de la mateixa edat, corroboren la seva tesi. Amb elles comparteix sortides, xerrades i aficions com la lectura. Entre els llibres que s’ha llegit hi ha Cinquanta ombres d’en Grey. Confessa que ho ha fet d’amagat del seu pare, però no de la mare. “És una mica fort per a la nostra edat”, admet. Tot i que li agrada la relació “passional” entre els dos protagonistes, ella prefereix un noi amb qui tingui “més confiança” i un tracte “més afectuós”.\nL’arribada a secundària amb només 12 anys ha provocat que les nenes vulguin convertir-se en dones abans d’hora. “Ens trobem criatures que imiten models de noies de 16 o, fins i tot, majors d’edat”, explica Merche Montes, professora d’un institut de Sant Cugat del Vallès. És habitual que els docents presenciïn en els passadissos com aquestes nenes intenten “seduir” els seus companys quan encara no saben exactament el que és. “Assumeixen un rol d’adult quan no estan preparades i gestionen la relació d’una manera immadura”, alerta Montes. A la majoria de nens de la seva mateixa edat els “desorienta” veure com la seva amiga “de l’ànima” de cinquè o sisè de primària té aquest canvi d’actitud. “Es nota molt quan una noia vol lligar. S’acosten i et riuen les bromes, que de vegades no fan ni gràcia”, explica Ferran Oriola, que també és estudiant de 3r d’ESO. Al final, però, els dos sexes agafen el mateix rumb i la majoria de nens acaben sucumbint al reclamat estereotip de tia bona. “A l’hora d’escollir els meus amics m’és igual el seu aspecte físic, però si vull alguna cosa més... sí que hi dono importància. M’agraden les noies que es cuiden!”, explica el Ferran.\nIntentar frenar la hipersexualització és difícil sobretot perquè hi ha nombrosos obstacles: Facebook, Twitter, Instagram, WhatsApp... i tot un reguitzell d’aplicacions desconegudes per a la majoria d’adults. Tot i així, per aconseguir-ho cal que el professorat i els pares vagin de bracet. “A escola intentem guiar, donar consells i ajudar... però és bàsic que a casa també es treballi”, apunta Montes. Treure el tema en edats en què les emocions tant dels nens com de les nenes semblen una muntanya russa i varien en poques hores és gairebé una proesa. “Aprofito l’oportunitat quan ell fa algun comentari”, explica Eva Miró, mare d’un adolescent. Esperar que ells en parlin obertament és una utopia i asseure’ls per fer-los la “típica” xerrada tampoc és efectiu. “Sempre tria el moment més inoportú, però intento utilitzar-lo perquè reflexioni sobre les fotografies que algunes de les seves amigues posen a Instagram. ¿Cal que pengi una imatge així?, li pregunto”.\nTenint en compte que les xarxes socials són la base dels referents tant “bons” com “dolents” que arriben a les adolescents precoces, els docents aconsellen posar l’ordinador de casa en un lloc comú. “Pots vigilar què miren, sense que tinguin la sensació que les controles”, explica Rodríguez. Les mares reconeixen que temen el vessant fosc de les noves tecnologies: el control d’un sexe sobre l’altre, els insults i, fins i tot, el ciberassetjament en edats en què les nenes ja comencen a tenir els primers nòvios.\nLa Paula ja s’ha enamorat, però ell -a qui mai l’hi ha dit- no “em va correspondre”. “Era un borde ”, deixa anar mentre se li escapa el riure. Neus Torrecilla, en canvi, va tallar amb el seu últim nòvio perquè s’havia de fer el que ell volia. “A mi també m’agrada que em deixin opinar”, reivindica. Les dues noies expliquen que va ser un “xoc” passar de primària a secundària. “Jo he canviat totes les meves amistats. No tinc relació amb cap company dels que tenia a primària”, explica la Neus. Els casos més difícils de gestionar -i que cada any es repeteixen als instituts- són els de les nenes que arriben perdudes a l’institut i que canvien en pocs mesos el xandall per roba sexi. “Passa, però treballant-hi s’aconsegueix que trobin el seu lloc, que no és ni un ni l’altre, si no un terme mitjà”, matisa Montes.


L'àmbit científic i medi del CESIRE posa a disposició del professorat tots aquells recursos i accions formatives que promouen la innovació i la millora de l’ensenyament i aprenentatge de les ciències a l’aula.\nObjectius generals de l'àmbit\nDetectar, validar, elaborar i difondre activitats, experiències didàctiques o projectes d’interès especial\nConèixer la recerca que es fa en didàctica de les ciències; promoure i difondre els resultats d’aquesta i adequar-la a les necessitats dels professors i professores de ciències\nPlanificar, gestionar i realitzar accions formatives lligades a les dotacions de ciències dels centres educatius\nAssessorar individualment a professorat en actiu i a empreses especialitzades en materials didàctics de ciències\nOrganitzar sessions de formació i estar a disposició de grups de professorat de procedència diversa (primària, secundària, facultats de ciències de l’educació de les universitats, serveis educatius, estranger) i també d’alumnes en formació interessats en les activitats del centre\nS’organitzen visites guiades en grup pel professorat docent en formació, alumnes de ciències de l’educació, alumnat del Màster de Formació del Professorat d'Educació Secundària, o dels Cicles Formatius de Grau Superior d'Educació Infantil. Cal que el professorat responsable d’aquests grups contacti amb nosaltres amb l'antelació suficient per coordinar l'activitat.


Detenen tres homes que intentaven robar una joieria de Platja d’Aro – Arxiu d'actualitat local\nDetenen tres homes que intentaven robar una joieria de Platja d’Aro\nBy Redacció on 15/01/2018 No Comment\nEls Mossos d’Esquadra han detingut tres homes, d’entre 32 i 40 anys, com a presumptes autors d’un delicte de robatori en força en grau de temptativa.\nEls fets es remunten al migdia del 20 de desembre quan el propietari d’una joieria de Castell-Platja d’Aro va alertar als Mossos que estava escoltant cops a la paret que separa el seu establiment d’un local abandonat adjacent. El joier va veure com dos homes marxaven del lloc i que havien començat a fer un forat a una de les parets del local abandonat, amb intenció de poder accedir posteriorment a la joieria.\nDiverses dotacions dels Mossos es van desplaçar al lloc dels fets, on van localitzar una furgoneta amb diverses eines que els autors del butró haurien utilitzat. Molt a prop de la joieria, els investigadors van localitzar un cotxe llogat amb una identitat falsa per un home a qui li constaven antecedents per fets similars. Els investigadors van identificar tres homes com a presumptes autors del robatori, i van comprovar que els tres s’haurien desplaçat per la zona diversos dies de manera conjunta amb la furgoneta i el cotxe de lloguer.\nEls agents han detingut els autors dels fets a Esplugues de Llobregat aquest dijous. Els detinguts, amb antecedents, han passat a disposició del jutjat d’instrucció número 2 d’Esplugues de Llobregat i el jutge ha decretat la seva llibertat amb càrrecs.\nDetenen tres homes que intentaven robar una joieria de Platja d’Aro added by Redacció on 15/01/2018\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. nou × un =


Començen les obres per a dignificar el form morú - Alcoi23\nComençen les obres per a dignificar el form morú\nPublicado por Redacció Alcoi23 | 30 Nov 2017 | General, Portada | 0 |\nAhir van començar les obres per condicionar el Solar existent entre els carrers Sant Joan, Barbacana, Sant Josep i Tio Caram, conegut per l’existència d’un forn d’estil morú. Està previst que les obres acaben abans que acabe l’any. El cost de les obres són 35.000 euros.\nEn Junta de Govern es va aprovar el projecte que inclou 19 places d’aparcament en aquesta zona, concretament en la zona més pròxima al carrer Sant Joan, aquest espai estarà asfaltat. Pel que fa a la resta del solar es condicionarà i s’adequarà com zona verda i enjardinada. Pel que respecte al forn d’estil morú, rebrà un tractament adequat i es protegirà.\nAmb les noves places d’aparcament es dóna resposta a una de les demandes de la ciutadania.\nJordi Martínez, regidor d’Obres explica que «aquesta era una zona degradada de la ciutat i abans d’un mes tindrem l’adequació acabada. A més, també està prevista la ubicació de la Comissaria de la Policia Nacional, en la seua part administrativa, a la placeta les Xiques, el que suposarà per una un augment de la seguretat que ens han demandat els veïns i una major necessitat de places d’aparcament, ja que moltes persones hauran d’anar a la Policia a realitzar diverses gestions com la renovació del DNI o passaport, entre d’altres».\nAnteriorCompromís demana que s’augmente la neteja viària per evitar esvarons amb les fulles caigudes\nSiguienteAlcoi dona un “Inmpuls” a 42 projectes empresarials\nLa Policía Nacional refuerza la seguridad en Alcoi con la llegada de 12 policías en prácticas\nOPINIÓ | Malviure al Centre. Resposta a la campanya Viure al Centre d’Alcoi\nCompte arrere per a les Festes de Moros i Cristians d’Alcoi


19/11/2015 a las 13:21\nRT @OscarAndreu: Amb 5 anys: "No agafis caramels de desconeguts". Amb 15: "No baixis a la plaça que fumen porros". Amb 20: "No vagis a la d… 18 minutes ago\nRT @ramoncotarelo: Després de més de dos anys vetat a @tv3cat, em conviden demà als Preguntes Freqüents. Espero sigui veritat. 18 minutes ago\nLa entrevista a: Javier Martín(@javimartinl), presentador de Pasos de Salida pivotworld9.com/la-entrevista-… via @pivotworld9 19 minutes ago


Comissions Obreres - Federació d´Ensenyament de Illes Balears | 20 de agosto de 2019\nLa proposta sobre jornada lectiva defensada per CCOO supera el tràmit del Senat\nLa cambra alta assumeix i aprova la proposta que la Federació d'Ensenyament de CCOO ha defensat i presentat als diferents grups polítics, consistent en la derogació del RD-Llei 14/2012 i l'aprovació per a tot el territori estatal de la jornada lectiva de 23 hores per al professorat d'Infantil i Primària i de 18 hores per a la resta de docents d'ensenyaments no universitaris.\nLa Federación de Enseñanza insta al Congreso de los Diputados a aprobar el texto\nL'aprovació final al Congrés dels Diputats d'aquest document, amb les modificacions introduïdes pel Senat, suposaria l'establiment amb caràcter bàsic de les hores lectives del professorat, la reducció de les ràtios màxims d'estudiants per aula i la substitució immediata del professorat en cas de baixa laboral.\nLes retallades imposat pel PP van suposar un atac directe a la qualitat del sistema educatiu i, per això, la Federació d'Ensenyament de CCOO ha exigit la seva derogació immediata per totes les vies de pressió i acció possibles. Per això mostra la seva satisfacció perquè l'admissió a tràmit de la denúncia contra el Reial decret llei 14/2012 de les retallades, presentada a l'Audiència Nacional pel sindicat per vulneració del dret a l'educació, a l'ocupació pública i al principi de seguretat jurídica, hagi forçat el Govern a impulsar la seva derogació.\nFinalment, i perquè aquesta derogació sigui efectiva, instem al Congrés dels Diputats a l'aprovació del text sortint del Senat.


UNA EDUCACIÓ PER A SER PERSONA – Fundacio Espavila\nInici→Articles→UNA EDUCACIÓ PER A SER PERSONA\n← LA CULTURA DE L’ESFORÇ I EL “COACHING”.\nMOLTES GRÀCIES AL GRAN CENTRE GRANOLLERS PER PARLAR DE LLIBERTAT →\nPublicat el 21/12/2010 per Patronat Fundació Espaviladesembre 21, 2010\nO bé ens ho podem preguntar a la inversa: Quin concepte de la vida i de les persones hi ha a la base de l’educació actual? Podem inferir-lo reflexionant sobre el panorama educatiu i social actual: es parla d’una crisi de l’educació, d’una crisi de valors, els educadors es troben a diari amb conflictes entre els alumnes, els pares es queixen de no saber què fer amb els fills conflictius; incomunicació; drogodependències; trastorns i patologies infantils…\nPerquè les persones sapiguem relacionar-nos, n’hem d’aprendre; per aprendre a ser autònoms, ens han hagut d’ensenyar a ser-ho i ens han hagut de permetre equivocar-nos i decidir per nosaltres mateixos; per aprendre a pensar, ens han hagut de donar la possibilitat de pensar, de raonar i de qüestionar allò que es dóna per establert; per a aprendre a gestionar les pròpies emocions, ens han hagut de deixar un espai per sentir-les, reconèixer-les i ens han hagut d’acollir sense desaprovar-nos ni reprendre’ns; per a ser pacífics, ens han hagut d’ensenyar que la violència genera més violència i que hi ha altres maneres d’actuar; per no drogar-nos, ens han hagut d’ensenyar que la vida està per viure-la i per créixer com a persones, per esdevenir millors i per conèixer-nos; per a estimar, ens han hagut d’estimar i d’ensenyar a estimar bé…\nÉs necessària una revisió de l’educació, és necessari parar-se en el camí per donar-nos compte de quina societat estem creant. Es tactaria de partir d’un anàlisi crític per situar-nos i saber des d’on comencem… i començar, i actuar. Mirar enrere tan sols per decidir cap a on volem seguir, quin món volem crear.


Enric i Meghan debutaran com a conferenciants\nA UN MILIÓ DE DÒLARS LA XERRADA\nHan fitxat per una empresa que gestiona les carrera dels Obama i els Clinton\nDimarts, 30/06/2020 - 13:25\nDes de la seva sortida de la família reial britànica, anunciada al gener i duta a terme el passat 31 de març, els Sussex estaven estudiant la manera de guanyar-se folgadament la seva nova vida lluny de palau. Enric i Meghan buscaven feina en la seva nova aventura americana i ara sembla que l’han trobat, i molt ben remunerada, per cert. Faran conferències. Segons ha publicat la revista ‘Town&Country’, han fitxat per la veterana empresa de relacions públiques Harry Walker, especialistes en relacions públiques amb seu a Nova York. Segons el portal ‘Page six’, els conferenciants ‘premium’, i ells ho serien, poden arribar a cobrar fins a un milió de dòlars per xerrada (uns 890.000 euros).\n«Les xerrades estaran relacionades amb temes importants en què ells s’han involucrat, temes relacionats amb els assumptes socials que el planeta encara, com la justícia racial, la igualtat de gènere, la salut mental, l’apoderament femení i el canvi climàtic, entre altres assumptes», asseguren des de l’agència, que té fitxats molts altres famosos, entre d’altres, els Obama i els Clinton.\nPel que sembla, els esdeveniments en què participessin els Sussex, previ pagament, es donaran a conèixer aviat. Però sens dubte no esperin intimitats. «No hi ha plans que parlin sobre la família reial britànica. Únicament han firmat amb Harry Walker per fer xerrades», explica un portaveu de l’agència la revista. Molts d’aquests assumptes dels quals tractaran estarien relacionats amb la fundació d’Archewell, la seva nova organització i des de la qual pretenen gestionar els seus esforços filantròpics. Una fundació que ja va néixer amb mal peu, quan la Covid fuetejava Europa.\nHarry Walker es presenta com «una exclusiva agència de conferenciants que representa els millors oradors, els més motivacionals, els més importants». A més dels Obama i els Clinton, tenen fitxats les germanes i estrelles del tennis Venus i Serena Williams, els actors Tina Fey i Lin Manuel Miranda, l’exalcalde de Chicago Rahm Emanuel, l’ex primera ministra australiana Julia Gillard, l’exvicepresident nord-americà Dick Cheney i l’expresidenta de Pepsi, Indra Nooyi. Entre les seves últimes incorporacions hi ha també l’exjugador de beisbol Álex Rodríguez i l’actor Matthew McConaughey.\nA falta de nous projectes amb Disney –Meghan Markle va posar veu en un documental sobre elefants–, de moment aquest és la primera feina coneguda per als pares del petit Archie, ara instal·lat en una luxosa mansió al barri de Bel Air de Los Angeles. La parella també ha de tornar a les arques britàniques el cost de la reforma de la seva casa de Windsor, Frogmore House.\nS’estima que els ducs de Sussex necessiten uns 30 milions d’euros per mantenir el seu ritme de vida, començant per la seguretat, de la qual el president Donald Trump ja va anunciar que es desentenia. «Les 12 persones de seguretat que necessitaran els ducs de Sussex i el seu fill Archie per a la seva protecció es finançaran amb fons privats. És un acord al qual va arribar la casa reial amb ells quan van prendre aquesta decisió a principis de gener», va aclarir llavors una font oficial. El cost anual d’aquesta protecció ascendeix al voltant d’un milió i mig d’euros, segons els experts. De moment és el príncep Carles, pare d’Enric, el que s’ha fet càrrec d’aquesta partida.


Divendres de la dignitat a Síria\nFalta de llibertat, corrupció endèmica i atur juvenil són la base de les protestes contra el règim\nANNA GARCIA CORRESPONSAL A JERUSALEM 26/03/2011 00:00\n260x366 Uns manifestants congregats a Ghabagheb, al sud de Síria, per anar a manifestar-se a la capital de la província, Daraa, focus de les protestes. / ANWAR AMRO / AFP Uns manifestants congregats a Ghabagheb, al sud de Síria, per anar a manifestar-se a la capital de la província, Daraa, focus de les protestes. / ANWAR AMRO / AFP\nPer primera vegada des que va començar la revolta a Síria fa just una setmana, ahir hi va haver manifestacions a Damasc, la capital, i altres poblacions del país, a més de a Daraa, al sud, sota el lema "Divendres de la dignitat". Les mesures d'obertura anunciades pel Govern abans-d'ahir no van frenar els opositors. A la capital, les forces de seguretat van dispersar els manifestants i van fer nombroses detencions. A Daraa, epicentre de la revolta, a prop de la frontera amb Jordània, la marxa va reunir milers de persones que demanaven llibertat.\nLa policia, en un principi, va intentar dissuadir la gent sense violència perquè no anés al centre de la població. Més tard, però, les forces de seguretat governamentals van disparar contra els manifestants, segons va informar la televisió de notícies qatariana Al-Jazira. El nombre de morts podria superar la vintena, la majoria dels quals eren opositors de la localitat propera de Sanamein que es dirigien cap a Daraa.\nDijous el poble sirià va veure un gest inaudit de la seva hermètica república hereditària que controla la seva vida amb mà de ferro des de fa dècades. L'autocràcia de Baixar al-Assad, que no havia escapat de la corrupció i perpetuava un estat d'emergència instaurat des del 1963, estava disposada a fer petits canvis. Un dia abans, dimecres, els manifestants de Daraa havien patit la repressió més brutal de les forces de seguretat des que va esclatar la seva pròpia revolta i que va acabar amb la mort d'una quarantena de manifestants. L'enterrament dels morts, dijous, va reunir unes 20.000 persones.\nBussaïna Xaaban, portaveu del règim sirià, va aparèixer dijous a la televisió nacional per atendre les "demandes justificades" del poble. En el seu discurs va dir: "El president no vol que es vessi cap gota de sang" i va reconèixer que es van "cometre errades" en temes de seguretat. Durant la conferència informativa, Xaaban també va afirmar que s'estava estudiant la fi de l'estat d'emergència, un esborrany de llei sobre partits polítics, la posada en marxa "de mecanismes eficaços contra la corrupció", així com una nova llei de premsa que ha de permetre més transparència informativa en un país dominat per un únic partit. També va anunciar l'alliberament d'activistes polítics detinguts dies abans i la pujada dels sous dels funcionaris.\nEl nom de Daraa, "que forma part del nostre estimat país", deia Xaaban, va aparèixer sovint durant la seva compareixença perquè ha estat aquesta ciutat, de 75.000 habitants, situada a uns 100 quilòmetres al sud-oest de Damasc, a tocar de Jordània i molt a prop d'Israel, la que ha fet possible moure una mica endavant el règim més tancat i inflexible d'aquesta zona del Pròxim Orient. A Daraa és on també hi continua havent les manifestacions més massives.\nLa falta de llibertat política, l'eterna corrupció, un alt índex de joves sense feina i un estat d'emergència que controla fins i tot la compravenda de pisos són els motius principals pels quals els sunnites de Daraa surten al carrer inspirats en les revoltes d'Egipte i Tunísia. El president sirià, Baixar al-Assad, de 46 anys, oftalmòleg de professió, pertany a la confessió alauita de la branca del xiisme, minoritària a Síria, on la majoria de la població és sunnita.\nEl record de Hama\nQuan Baixar al-Assad va assumir el poder, l'any 2000, va realitzar algunes reformes, però a grans trets va continuar amb la línia dura i implacable del seu pare, el dictador Hafiz al-Assad, líder absolut del monopoli polític del partit Baas durant 30 anys. L'any 1982, forces lleials a la família Al-Assad van matar unes 10.000 persones a la ciutat de Hama per acabar amb una revolta islamista. El país, governat amb una política laica, s'ha conduït sense miraments per un mosaic de tendències religioses no gaire ben avingudes entre elles.\nDes de la matança de Hama, a Síria no hi havia hagut, fins ara, cap revolta significativa. Al mes de gener, el president Al-Assad, en una entrevista a The Wall Street Journal fins i tot lluïa l'estabilitat del seu país.


Ref. No.: 1222334-17


«Trobada amb la Matemàtica de la Història» a Barcelona. «Com arribarem a la confederació universal?» en euskera. Proposta de viatge a Cuba. « Alexandre Deulofeu Web\n« Xerrada amb Juli Gutièrrez Deulofeu 20/11 a Barcelona. Canal Deulofeu a Telegram. Simposi de la història censurada de Catalunya.\nLa Matemàtica de la Història a Celrà. La cultura irlandesa en gallec. »\n2. Divendres, 10 novembre del 2017: «Trobada amb la Matemàtica de la Història».\n3. Web Deulofeu: «Com arribarem a la confederació universal?» («Nola iritsiko gara konfederazio unibertsalera?») en euskera.\n4. Ruta colombina i cultural: Cuba. Del 5 al 17 de març del 2018 amb En Jordi Bilbeny.\nEn aquesta tramesa del lloc web d’Alexandre Deulofeu us informem del proper encontre amb en Juli Gutièrrez Deulofeu previst pel divendres dia 10 de novembre del 2017 a la seu de l’associació «Plural 21» de Barcelona.\nTambé us comuniquem la recuperació de la versió en euskera del darrer capítol del primer llibre d’Alexandre Deulofeu, capítol titulat «Com arribarem a la confederació universal?» («Nola iritsiko gara konfederazio unibertsalera?»). Us informem d’aquesta versió i de la resta de les que tenim disponibles fins ara.\nFinalment, compartim amb vosaltres la proposta de viatge a Cuba que realitza aquesta associació amiga que és l’Institut Nova Història. En Jordi Bilbeny ens acompanyarà a la recerca del passat censurat de la cultura catalana en aquesta illa caribenya.\nDivendres, 10 de novembre, des de les 18 hores, a la seu de Plural-21 a càrrec de:\nJuli Gutièrrez Deulofeu, historiador i enginyer agrícola. Net d’Alexandre Deulofeu i autor del llibre: «La Matemàtica de la història: Alexandre Deulofeu o el pensador global».\nTrobada amb la Matemàtica de la Història.\n18 hores. Projecció del documental: «Alexandre Deulofeu: L’historiador del futur» (2017).\n19 hores 30 minuts. Debat sobre: «Què ens prediu la Matemàtica de la Història d’Alexandre Deulofeu en la situació actual?»\nHem reintroduït la versió en basc de l’escrit d’Alexandre Deulofeu titulat «Com arribarem a la confederació universal?» («Nola iritsiko gara konfederazio unibertsalera?»), pertanyent al seu llibre «Catalunya i l’Europa futura», editat en primer lloc l’any 1934 i reeditat en darrer l’any 1978.\n«Nola iritsiko gara konfederazio unibertsalera?». Euskera:\n«Zein izan behar du mundu mailako etorkizuneko antolakuntza? Argi eta garbi, herri askeen borondatezko federazioa, zeinaren barruan herri guztiek maila bera izango lukete, eta hortaz, influentzia bera (…)».\nUs recordem la resta de versions disponibles:\n«Com arribarem a la confederació universal?». Català:\n«Quina ha d’ésser la futura organització mundial? Evidentment, una federació voluntària de pobles lliures, dintre la qual tots ells tinguin la mateixa categoria i, per tant, la mateixa influència (…)».\n«¿Cómo llegaremos a la confederación universal?». Castellano:\n«¿Cuál ha de ser la futura organización mundial? Evidentemente, una federación voluntaria de pueblos libres, dentro de la cual todos ellos tengan la misma categoría y, por lo tanto, la misma influencia (…)».\n«How shall we get to a universal confederation?». English:\n«Which should be the future world organisation? Of course, a voluntary federation of free peoples, within which all of them will have the same rank and, therefore, the same authority or importance (…)».\n« Comment on arrivera à la confédération universelle? ». Français :\n« Quelle devrait être la future organisation mondiale? évidemment, une fédération volontaire de peuples libres, dans laquelle tous auront la même catégorie, et, pas conséquent, la même autorité (…) ».\n„Wie erreichen wir ein weltweites Bündnis?“. Deutsch:\n„Was ist die Essenz einer zukünftigen weltweiten Organisation? Natürlich ein Bündnis freier Völker indem alle die gleiche Stellung einnehmen und deshalb den gleichen Einfluss haben (…)“.\n«Comme arriveremo ad una confederazione universale?». Italiano:\n«Quale dovrebbe essere la futura organizzazione mondiale? Evidentemente una federazione volontaria di popoli liberi, dove tutti abbiano la stessa categoria e, quindi, la stessa autorità (…)».\n«Kiel ni atingos la universalan konfederacion?». Esperanto:\n«Kiu estos la futura tutmonda organizaĵo? Memevidente volontula federacio de liberaj popoloj, ene de kiu ĉiuj havus la saman kategorion kaj konsekvence la saman influon (…)».\n«Cossí arribarem a la confederacion universala?». Occitan:\n«Quina deu èsser la futura organizacion mondiala? Evidentament, una federacion volontària de pòbles liures, dintre la quala totes els ajan la meteissa categoria e, doncas, la meteissa influéncia (…)».\n«Como chegaremos á confederación universal?». Galego:\n«Cal vai ser a futura organización mundial? Evidentemente, unha federación voluntaria de pobos libres, dentro da cal todos eles teñan a mesma categoría e, xa que logo, a mesma influencia (…)».\nViatge a la Cuba d’En Colom el mes de març del 2018! Apunteu-vos-hi!\nAquest és un any de canvis, projectes, il·lusió i perseverança. Per això, des de l’Institut Nova Història ens sumem a fer noves propostes que us entusiasmin, que obrin nous camins en la recerca i el descobriment del nostre passat esborrat.\nJa hem estrenat una nova ruta. N’hi haurà de noves, així com noves conferències i esdeveniments que, de ben segur, us reservareu al vostre calendari.


Licitaciones y concursos públicos en Tarragona, Cataluña en plazo de presentación de ofertas\nSe han encontrado 175 Licitaciones y concursos públicos en Tarragona, Cataluña en plazo de presentación de ofertas\nSuministro de 3 autobuses eléctricos impulsados por pila de combustible de hidrógeno y servicio de reparación y mantenimiento durante toda la vida útil de los mismos, la cual se estima en 14 años.\nCONTRATO PRIVADO MIXTO DE MANTENIMIENTO, REPARACIÓN Y SUMINISTRO DE TODOS AQUELLOS ELEMENTOS DE REPOSICIÓN, RECAMBIOS, ACCESORIOS Y CONSUMIBLES NECESARIOS PARA EL CORRECTO FUNCIONAMIENTO DE LAS AERONAVES DE LA FUNDACIÓN REGO\nLicitación conjunta Grupo Global Omnium y participadas (entre ellas Aigües d'Altafulla). En cumplimiento con la LCSP se publica este anuncio por Aigües d'Altafulla con un PBL de 2304,56 ?. La oferta sin embargo deberá ser única sobre el PBL conjunto que asciende a 963.500 ? tal y como consta en los pliegos. La oferta deberá presentarse electrónicamente en: https://contrataciondelestado.es/wps/poc?uri=deeplink%3AperfilContratante&idBp=LzQykY9WtoQBPRBxZ4nJ%2Fg%3D%3D\nAyuntamiento de Pont d'Armentera (El)\nConcessió de serveis piscina municipal, explotació del bar del recinte i altres prestacions relacionades\nConcessió demanial d’ús privatiu de domini p úblic.\nAyuntamiento de Pobla de Mafumet (La)\nConcessió de serveis del Bar situat al centre civic i esportiu\nRefuerzo estructural de la cubierta del refugio nº1 del muelle de costa del puerto de Tarragona\nContractació Administrativa d'obres referents al projecte de Reforç i millora del paviment de diversos carrers de Deltebre.\nL'objecte d'aquest contracte, dividit en 2 lots, és el subministrament de vestuari, complements, accessoris d'uniformitat i EPI'S (equips de protecció individual) pel personal de serveis tècnics de Reus Esport i Lleure SA.\nL'objecte del contracte és la prestació dels serveis de recollida, transport i gestió de lixiviats (màxim d'un 3.000 tn/any) a una planta autoritzada amb el codi LER 190703. La contractació es realitzarà, mitjançant tramitació ordinària, procediment obert, subjecte a regulació harmonitzada.El preu unitari màxim és de 47 euros / tona més el 10% d'IVA (aproximat 3.000 t)El preu base de licitació global per a tota la vigència del contracte (1 any) és de cent quaranta-un mil euros (141.000 ?) més l'\nConstracte de subministrament d'equip d'impressió i consumibles\nSubminstrament de 2 vehicles nous de recollida bilaterals de residu amb capacitat superior o igual a 20 m3 per al servei de recollida de residus municipals de Cunit\nContracte administratiu dels serveis de socorrisme, vigilància i salvament a les platges del terme municipal de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant\nServei de neteja dels aparcaments i oficina gestionats per EMT.\nCompra de material per laparoscòpia, sutures mecàniques i energia per a diversos serveis de l'Hospital Universitari Sant Joan de Reus\nSubministrament i instal·lació d equips de videoconferències i audiovisuals així com les corresponents subscripcions de llicències i suport tècnic oficial per al Centre d Innovació i Formació Boca de la Mina de la Diputació de Tarragona\nConstrucció nou magatzem municipal i millora i arranjament espai polivalent adjacent com a hotel d'entitats\nRetirada de vehicles de la via pública. Custòdia de vehicles. Gestió de vehicles abandonats declarats residus sòlids.\nS'ha aprovat l'expedient per a l'adjudicació directa de les llicències d'ús privatiu del domini públic (parades) mitjançant llicències de venda no sedentària al mercat municipal de Santa Oliva, declarades desertes en anteriors convocatòries.Les parades declarades desertes són un total de 38, cadascuna de 8 metres de llargada per 5 metres de profunditat, distribuides en 5 sectors diferenciats, segons resolució adjunta.L'activitat de venda no sedentària es desenvolupa al polígon industrial Molí d'\nEls immobles pels quals es pot presentar oferta en aquesta borsa han d'estar situats dins del nucli urbà de Godall. Es podrà presentar oferta tant per habitatges, com per solars, magatzems o qualsevol altra tipologia d'immoble, sempre i quan estiguen situats dins del nucli urbà de la població.\nNo se muestran las Licitaciones en Tarragona de los últimos 20 días\nEn los últimos días se han publicado otras 152 licitaciones y concursos públicos como los anteriores pero que solo son visibles para usuarios registrados.


Lo Patí acull la presentació del Cens d’Artistes de Catalunya i el cicle OUT·SIDE 21: “UNA” - Setmanari l'Ebre\nHomeCulturaLo Patí acull la presentació del Cens d’Artistes de Catalunya i el...\nLo Pati – Centre d’Art de les Terres de l’Ebre acollirà el dissabte 23 d’octubre, la presentació del Cens d’Artistes de Catalunya que impulsen el Departament de Cultura i el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA), una eina que ha de servir per a fer una radiografia de la creació artística del país. En acabar la presentació es donarà tret de sortida al cicle de músiques inusuals OUT·SIDE 21: “UNA” que es duu a terme en diversos centres d’art contemporani catalans.\nL’acte de presentació del Cens d’Artistes de Catalunya a les Terres de l’Ebre, s’iniciarà a les 18:00 h amb l’obertura a càrrec d’Aida Boix, directora de Lo Pati – Centre d’Art de les Terres de l’Ebre, en la qual participaran Manuel Guerrero, coordinador del Cens des del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, i Margarida Troguet, vicepresidenta del CoNCA. A continuació es representaran les intervencions artístiques “En suspensió” de Mireia C.\nSaladrigues i “Art in Artis” d’Anna Hierro. La primera, una conferència performativa que, arran de les partícules de pols que afloren de la trencadissa d’una escultura renaixentista, exposa la dificultat de captar alguns infinitesimals elements igual que succeeix amb aquestes petites unitats de matèria en suspensió. La segona és una peça que versa sobre l’origen etimològic de la paraula artista a través dels moviments i gestos de ballarina i intèrpret tortosina.\nSeguidament començarà un debat en el qual els participants de l’acte, Manuel Guerrero, Margarida Troguet, Aida Boix i les artistes Mireia C. Saladrigues, Anna Hierro i Jaume Vidal, parlaran sobre el Cens d’Artistes de Catalunya i la professionalització dels artistes a les Terres de l’Ebre. Hi haurà també un torn obert per contestar dubtes i suggeriments dels assistents. La jornada continuarà amb el concert del cicle de noves músiques OUT·SIDE 21: “UNA”, concretament Trilogie für zwei Flügel Syntagma Piano Duo + Phonos, de la compositora alemanya Brigitta Muntendorf, un concert de 50 minuts per a dos pianos, electrònica en viu i cinta, que serà interpretat pels Syntagma Piano Duo en col·laboració amb la fundació Phonos.\nLo Pati – Centre d’Art de les Terres de l’Ebre, ja fa cinc anys que programa este cicle de música experimental i sensible als nous llenguatges contemporanis creat sota la direcció del compositor Luis Codera Puzo junt amb Santa Mònica, el centre d’Art Tecla Sala d’Hospitalet, Phonos i l’ESMuC.\nArticle anteriorOnada Edicions publica el llibre ”El somni trencat. Amposta: revolució, guerra i exili’ d’Andreu Caralt\nArticle següentL’Institut Montsià d’Amposta realitza sessions de ‘Team Building’ per a l’alumnat


Le Belvedere Vallon-Pont-d'Arc França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLe BelvedereRoute des Gorges, Chames, Vallon-Pont-d'Arc, França, 7150 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en734comentarisLe BelvedereVeure més fotos"Great location, facilities and breakfast. Staff super friend..."JillianUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 28 fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure al mapa9,0UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsbanyaire condicionatbar\nVeure les fotosHabitació Doble amb balneari (Double Room wit...16 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)18 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Familiar amb terrassa (Family Room ...35 m22 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)1 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Vallon-Pont-d'Arc, Le Belvedere és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Le Belvedere, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. L'ambient de Le Belvedere es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, mini bar, escriptori són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior, esports d'aigua (no motoritzats). Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Le Belvedere.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sebanypesca esports d'aigua (no motoritzats)piscina [exterior] Àpats, begudes i refrigeribarRestaurants Serveis i comoditatscaixa fortamagatzem d'equipatgezona de fumadorsPer als nenshabitació familiar Accésascensorinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesia Caixa forta a l'habitacióllits extrallargs (> 2 metres) Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantIf you plan on arriving after 20:00, please notify the property in advance. Contact details can be found on the booking confirmation.\nFor more information regarding the restaurant opening days and times, please contact the property directly.\nOne child under 2 years stays free of charge in a child's cot/crib in the Quadruple Room and Double Room.Mostrar més


Un membre de la UME de l'exèrcit espanyol durant l'operació de desinfecció d'una residència a Barcelona pel coronavirus / David Zorrakino / Europa Press\nLa Federació d’Associacions de Veïns i Veïnes de Barcelona (FAVB) considera que la gestió de residències que ha fet la Generalitat durant la pandèmia de covid-19 demostra “la total incompetència i indolència de les persones que comanden el sistema de salut i d’atenció a les persones vulnerables”.\nEn un comunicat difós aquest dijous, La FAVB assegura que “aquesta desgràcia tan gran es podria haver minimitzat” si haguessin complert les seves obligacions com a responsables de Salut, que l’associació porta tres anys reivindicant davant el Consorci Sanitari de Barcelona.\nEn l’àmbit de les residències assistides de gent gran, ha exigit responsabilitats sobre els gestors de l’administració competent que, segons la Federació, no ha vetllat pel compliment de les lleis, i sobre les direccions de les residències per “no haver denunciat oportunament qualsevol tipus d’incompliment per part de les administracions responsables” que impossibilités complir amb la cura dels residents.


Fins a 1.521 dels 5.131 centres educatius acumulen 3.495 aules confinades a causa de l'aparició d'algun positiu, aquest dilluns. Una xifra superior a la de finals de setmana passat (1.181) que implica que ja hi ha 85.554 persones a casa a causa d'algun positiu. Fins ara, ja s'han detectat 16.521 positius als centres educatius, 6.706 dels quals, els darrers deu dies.\nDel total de positius en centres, 14.796 s'han detectat a alumnes i, del total de persones confinades, 81.593 són alumnes (un 5,67% del total d'1,4 milions d'alumnes del país), 3.794 són docents i personal PAS i PAE, i 167 és personal extern. Així mateix, hi ha quatre centres totalment confinats, tres dels quals a l'Urgell (l'escola El Tallat de Santa maria de Riucorb, la llar d'infants de Santa Maria de Riucorb i l'escola Maldanell de Maldà) i un a la Ribera d'Ebre (l'escola 1 d'Abril de la Palma d'Ebre), però un 29,6% dels centres tenen com a mínim una aula tancada, per sobre del 23% amb que es va tancar la setmana passada.


Actúa Baleares impugnarà les «manipulacions» de Vox\ndiumenge, 8 de desembre de 2019 03:34h\nActúa, el partit fundat per Baltasar Garzón i Gaspar Llamazares, ha criticat que Vox s'intenti apropiar del seu nom en aparèixer en les paperetes electorals de les properes eleccions com 'Actúa'.\nSegons ha informat Actúa Baleares en un comunicat, aquesta polèmica està vigent «des de principis d'any, quan l'associació de Jorge Campos Círculo Balear es convertia en la branca de Vox a les Balears i prenia el nom d'Associació Ciutadana per la Tolerància, la Unitat i l'Acció a Balears, convertit en l'acrònim 'Actúa'».\n«Des del principi varen tenir el desvergonyiment de acusar-nos d'apropiar-nos del seu nom, ignorant el fet que Actúa és un partit estatal registrat el 2017, per la qual cosa no cap la possibilitat que cap altra formació política pugui denominar-se com a tal en cap part de l'Estat espanyol», han explicat.\nActúa Baleares ha fet aquestes declaracions després que la Junta Electoral Central hagi permès a Vox Baleares posar en les paperetes la paraula 'Actúa'.\n«Com és lògic, no ens quedarem de braços creuats i permetrem que la ciutadania ens confongui amb ells, ja que qualsevol associació ens causa moltíssim de mal», han conclòs.


Joves del projecte ‘Singulars’ inicien la formació ‘Gestió de magatzem i logística’ – aMartorell\nEls 15 joves participants al projecte ‘Singulars’ han iniciat aquesta setmana el curs de formació a mida ‘Gestió de magatzem i logística’ de manera presencial a les instal·lacions del Centre de Promoció Econòmica Molí Fariner amb totes les mesures de seguretat. L’objectiu d’aquests formació, que durarà fins al 16 de febrer, és capacitar-los per poder treballar dins l’àmbit logístic, ensenyant-los tasques especifiques del sector i facilitant-los l’obtenció del carnet de carretons elevadors i el carnet de manipulació d’aliments.\nAquesta formació té una durada total de 110 hores, on es treballaran diferents continguts com la logística, gestió d’inventaris, fulfillment , distribució, logística inversa, magatzem i preparació de comandes, seguretat en el maneig de carretons elevadors i manipulació d’aliments, per a l’obtenció del títol de conducció de carretons elevadors i carnet de manipulació d’aliments. Finalment, es faran dos mòduls obligatoris de sensibilització ambiental i igualtat de gènere.\nLa responsable de Formació del Centre de Promoció Econòmica de Martorell, Esther Velilla, explica que “és un projecte adreçat a joves inscrits a la Garantia Juvenil , que no estudien ni treballen, i necessiten millorar el seu itinerari. S’ofereix un seguiment, un acompanyament a la inserció laboral, millorar el seu currículum i també formació. Els nostres usuaris estan fent un curs a mida de magatzem amb període de teoria i pràctica”.\nEsther Velilla, responsable de Formació Centre de Promoció Econòmica Martorell\nEls joves realitzen visites a l’entorn productiu i social del municipi com ara a empreses on poden tenir contacte amb el món laboral per conèixer el funcionament dels magatzems. Paral·lelament, duen a terme diferents visites a l’entorn social, com al Banc d’Aliments de Creu Roja de Martorell.\nDins les accions d’orientació i tutorització s’han programat diferents activitats per millorar el currículum i l’entrevista de feina. Han participat en el taller ‘Jo t’entenc, tu m’entens?’ ofert per la Xarxa Nacional Emancipació Juvenil (XNEJ) on van treballar l’escolta activa, assertivitat i empatia.\nProjecte ‘Singulars. Jove, al Baix tu decideixes’\nL’Ajuntament de Martorell, a través de la Regidoria de Promoció Econòmica i en col·laboració amb el Consell Comarcal del Baix Llobregat, va iniciar el passat mes de setembre del 2020 un nou projecte d’ocupació ‘Jove, al Baix tu decideixes’, adreçat a persones joves que es troben en situació d’atur i que no formen part dels sistemes d’educació i formació.\nEl projecte està subvencionat pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya, el Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social i el Fons Social Europeu en el marc de la Iniciativa d’Ocupació Juvenil, d’acord amb els projectes ‘Singulars’ de Garantia Juvenil, i el seu objectiu és reforçar l’ocupabilitat i les competències professionals de les persones joves mitjançant actuacions destinades a la millora de l’ocupabilitat, realitzant orientació laboral i formació professionalitzadora a través de l’adquisició d’experiència laboral.\nFont: Joves del projecte ‘Singulars’ inicien la formació ‘Gestió de magatzem i logística’


Ajudes per a implantar plans d'Igualtat en les empreses — Bétera, diari digital de l'Ajuntament de Bétera\nMartes, 15 de mayo de 2018 | Leída 20 veces\nAjudes per a implantar plans d'Igualtat en les empreses\nLa regidoria de la Dona i Igualtat informa de la publicació en B.O.E de 28 d'abril del 2018 de la convocatòria d'ajudes a la xicoteta i mitjana empresa per a l'elaboració i implantació de Plans d'Igualtat d'oportunitats entre dones i homes per part del Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat.\nEl termini de presentació de sol·licituds finalitza el 23 de maig del 2018.\nAcí es pot consultar la informació del Ministeri.\nD'altra banda, la regidoria de la Dona oferix un servei d'assessorament empresarial en matèria de plans d'igualtat i com poden millorar la imatge empresarial i potenciar la Responsabilitat Social Corporativa. Les persones interessades poden contactar pel correu electrònic igualtat@betera.es, o el telèfon 96 169 87 14 o de forma presencial a l'edifici municipal Casa Nebot (C/ Estació 5, Bétera) en horari de dimecres de 10:00h a 14:00h i de 17:00h a 19:30h.