Iniciem una excavació arqueològica preventiva al pont dels Francesos:: Ajuntament d'Abrera\nDISSABTE, 25/09/2021 | 15:32 h\nIniciem una excavació arqueològica preventiva al pont dels Francesos\nA Abrera cuidem el nostre patrimoni! Des de l'Ajuntament d'Abrera iniciarem el pròxim dilluns 21 de juny una excavació arqueològica preventiva al pont dels Francesos, en el nucli urbà. L'actuació provocarà el tall de la circulació de vehicles en el camí de les Mates. L'actuació té una durada prevista de tres dies, des del dilluns 21 al dimecres 23 de juny.\nDes dels Departaments d'Urbanisme i de Patrimoni i Memòria Històrica de l'Ajuntament durem a terme l'actuació arqueològica en el pont dels francesos, una antiga construcció que permet travessar el Torrent Gran a la sortida d'Abrera cap a les Mates, en el punt en què aquest es troba amb l'antic Camí Ral, al final de l'actual carrer Nou, en direcció sud.\nL'actuació consistirà en una intervenció arqueològica preventiva, prèvia a la realització del projecte de rehabilitació del pont dels francesos. Es duran a terme unes cales arqueològiques, per tal d'obtenir més informació del pont. També es farà l’estudi dels paraments de les dues cares del pont.\nL'actuació consistirà en una intervenció arqueològica preventiva, prèvia a la realització del projecte de rehabilitació del pont dels francesos\nAmb aquesta intervenció volem obtenir més dades del pont, ja que no hi ha gaire informació d'aquest i així podrem complementar un estudi complet d'aquest element patrimonial del nostre municipi.


Fan una crida a enviar milers de peticions per a reclamar la incorporació del català a Disney+\nLa Plataforma per la Llengua ha començat una nova campanya a través del web canvia.cat per fer pressió sobre The Walt Disney Company a través de l'enviament massiu de correus electrònics per part de la ciutadania a directius de la companyia als EUA, a Europa i a l'Estat espanyol.\nEn aquestes cartes, recorda que hi ha milers de ciutadans que demanen que es respectin els seus drets. Expressa que la situació que s'ha donat amb Disney+ és «un greuge que ens preocupa especialment» i una «vulneració sorprenent», considerant que la mateixa Disney ja va fer i té doblades al català desenes de pel·lícules, algunes amb ajudes públiques de la Generalitat de Catalunya. Així mateix, també els reclama que incorporin la llengua catalana com a llengua de navegació a la interfície de la plataforma, com són el menú o els resums de pel·lícules.\nBalearium, no t´has mirat en s´espill ? Allí hi tens sa resposta. Es recordman eres tu.\nRecordar que el idioma oficial del estado español es el español y por lo tanto el idioma de disney plus es en castellano, por lo tanto no se debe de cumplir las peticiones de los catalanistas de la republica banadera de turno!!\nNo llego a entender como se puede ser mas cateto y corto a la vez.


Banderes a mig pal - Diacrític\nBanderes a mig pal:\n(A Pedro Sánchez)\n– Mare quin conte m'explicaràs avui?– L'Aina treu el caparró entre la cortina de macramé que separa la petita cuina de la sala d'estar.\n– El que vulguis.– Respon la mare, d'esquena, mentre esbandeix el sabó de la paella de fer les truites.\n– Les cabretes, les cabretes!– Gairebé xiscla la nena, mentre fa saltirons i dóna petites estrebades a la cortina.\n– Un altre cop?– Diu la mare allargant la "o" i fingint sorpresa.\nPerò L'Aina ja corre passadís enllà cap a l'habitació. Al costat del llit hi ha una lleixa. La nena s'hi atansa, es posa de puntetes i allarga tan com pot el seu braç de cinc anys fins que, amb el capciró dels dits, aconsegueix estirar un llibrot quadrat de pàgines gruixudes.\nAmb cura el porta cap al llit i el deixa damunt del coixí. A la portada hi ha un dibuix d'una casa en una clariana d'un bosc i, davant de la casa, unes cabres blanques vestides amb davantals diversos, que feinegen. Unes estenen la roba, altres fan bugada, una altra escombra i un parell més juguen a pilota. Més lluny, mig amagat entre unes mates, un llop de dents llargues observa l’escena. L'Aina se'l mira, fascinada.\nLa mare ha tancat l'aixeta de la pica, recollit les molles del sopar i passat la baieta per la taula de la sala. Ha apagat els llums del sostre i ha deixat encesa només la làmpada de sobretaula al costat del sofà. Fa una última repassada nerviosa per assegurar-se que està tot al seu lloc, sospira i a poc a poc va cap a l'habitació de la seva filla, que l'espera.\n– Hi havia una vegada una cabreta mare que vivia en una cabana del bosc amb les seves set cabretes filles. Aquell hivern feia molt fred i la cabreta mare no deixava sortir les seves filles per res del món! De por que se li refredessin.\nSota els llençols, l'Aina s'arrauleix ben a prop de la seva mare fins que sent l'escalfor del seu cos a través del pijama. Amb la mà esquerra agafa fort el gosset de peluix.\n– No, no; no obriu pas! No obriu pas encara, que no és la veu de la mare.– Digué la cabreta petita. Mentrestant el llop, que no era altre el que trucava a la porta, s'impacientava.\n– No us obrirem pas la porta, senyor llop de la veu forta! La mare, que no ho sabeu? Té molt més fina la veu!\n– Mare, el llop és el pare de les cabretes, oi?– Pregunta l'Aina de sobte.\nLa dona sent que li fuig l'aire dels pulmons com si li haguessin donat un cop de puny a l'estómac. Li fa l'efecte que el nus que té a la gola és a punt d'explotar i, deixant caure el llibre, es regira per abraçar la seva filla mentre les llàgrimes li corren galtes avall i prova de controlar els sanglots.\n– No dona! D'on ho has tret això?\nL'Aina se separa un xic de la seva mare i la mira seriosa, amb els ulls molt oberts, rodons com dues monedes. Amb un esforç, la mare aconsegueix vèncer el plor i recupera el llibre i s'eixuga les llàgrimes que li entelen la vista, amb el dors de la mà.\n– Mentre les cabretes feien befa del llop aquest, traient foc pels queixals, va córrer a una masia d'allà a la vora i saltant al galliner, s'emportà tots els ous que trobà. Perquè li havien dit que allò, afinava la veu.\nSembla com si els trucs a la porta surtin de dins del conte. La mare calla. La mare queda blanca com els llençols. La mare s’aixeca i fa un petó a la nena.\n– Ara vinc preciosa. Mira els dibuixos tu sola, mentrestant.\n– Digues-li que t'ensenyi la pota per sota la porta, abans d’entrar!– Voldria dir-li l'Aina, però les paraules queden encallades darrera les dents, mentre escolta el so dels passos que s’allunyen pel passadís fins el rebedor.\nL'Aina va sentir la mare com feia girar el pany i treia la balda, va sentir com el saludava. Com parlava amb un to que volia ser tranquil, però tenia un timbre massa agut. Afectat. El primer cop va ser contra un objecte. Van tremolar les parets de tot el pis i l'Aina es va agafar fort al llibre. Va sentir la seva mare que deia alguna cosa fluixet i de seguida un altre cop. Aquesta vegada però, l'impacte no va ser el d'un puny contra un moble o una paret, sinó contra alguna cosa tova i la seva mare ja no va parlar més. L'Aina, estirada panxa enlaire amb els ulls esbatanats, deixà caure el llibre i es tapà les orelles amb les mans.\n- Senyor llop! Torneu d'allà d'on veniu, que no ens enganyeu per ara! Negres les potes teniu i blanques les té la mare!\nEncara era dins de l'habitació quan van arribar els serveis mèdics. Asseguda al llit, tornava a tenir el conte a les mans. Amb els ulls molt oberts va escoltar el que li deien, però no va obrir la boca. Una estona després va arribar la seva àvia i la va abraçar amb desesperança i tendresa.\nAmb una mà dins la mà de la seva àvia i amb el conte a l'altra, van sortir de l'habitació. Un cop al rebedor van haver de fer una volta, per no trepitjar una bossa negra molt grossa amb una cremallera de punta a punta, que hi havia al mig del pas. La seva àvia l'agafava ben fort i li deia que tot aniria bé i ella se l'escoltava amb la boca tancada i els ulls com dos pous negres.\nPodeu comptar l'esglai de la cabreta mare quan, en tornar, trobà la porta oberta i la caseta buida.\n– Sóc aquí mare, darrera aquest balancí. Fa una estona el llop ha entrat i les altres s'ha menjat.\nL'Aina s'està molt quieta al costat dels seus avis, davant d’una casa molt grossa que en diuen “ajuntament”. Li han posat el vestit dels diumenges. Aquell que li agradava tant a la mare. Hi ha moltíssima gent que plora. Ella no. Ella només agafa ben fort un llibrot quadrat, de pàgines gruixudes i obre molt els ulls rodons com dues llunes. Abans, quan han portat la caixa on diuen que hi ha la mare, la gent ha aplaudit. Ara però, tothom s'està en silenci, perquè hi ha un senyor amb cara de ser molt important, que diu coses que ella no comprèn. Porta un crespó negre al pit i al seu costat hi ha una bandera enorme que oneja mandrosa, a mig pal.\nEl poder i el preu\tMarina Porras


junio 2009 - Mina de Petroli\nEl Patrimoni Industrial a l’Alt Llobregat\nAquest serà el tema de la sessió que organitza el cesire.aulatec, aula de recursos de Tecnologia del Departament d’Educació, juntament amb el sistema del mNACTEC Museu del Ciment Asland de Castellar de N’Hug, els FGC en el Tren del ciment Ferrocarril...\nLa Mina a l’Hora Q\nCom que mediàticament tenim poc potencial, i bé ho saben aquells que han visitat la mina, us fem arribar gairebé totes les petites incursions que fem als mitjans. D’aquesta ja fa dies però fins avui no l’hem posat a la web. Es tracta d’un breu...\nUna sobre el Peak Oil…\nEs ben conegut l’enfocament del pic del petroli i tan sols la prudència a la que un món en el qual es barregen tal magnitud de teories i postures ens aboca, no ens permet defensar-ho categòricament. Amb tot, avui, les divergències ballen més per aquesta banda, i...\nNotícies d’última hora…\nVolem recordar als visitants que a partir d’aquest cap de setmana, 21 i 22 de Juny, la mina comença a fer l’horari d’estiu. Això vol dir que la mina obrirà d’11 a 14, com sempre, però també, a partir d’ara, de 17 a 19 a la tarda. El dia...\n“Un Altre Model Alimentari”\nLa Xarxa de Consum Solidari organitza el mes de juliol el curs de formació Un altre model alimentari, dirigit a persones actives en la recerca d’altres camins, ja sigui com a consumidors, productors o activistes socials. Enfront del model agrícola i alimentari...


Vent d'Estrop Vogadors participa a la Transebre 2018 amb una vintena de vogadors - Revista Cambrils\nVent d'Estrop Vogadors participa a la Transebre 2018 amb una vintena de vogadors\nPublicat el Dimarts, 9 d'octubre de 2018 10:40h\nEquip dels Vent d'Estrop Vogadors que va participar a la baixada de l'Ebre | Cedida\nDissabte passat, una vintena de vogadors de Vent d’Estrop van participar a la Transebre 2018, la ja tradicional baixada de l’Ebre amb llagut que cada any organitza el club Vogadors de Calafell, una trobada anual de rem social que enguany va aplegar a cinc embarcacions i més d’una vuitantena de vogadors i vogadores de Calafell, Torredembarra, Dènia i dels dos clubs cambrilencs Vent d’Estrop i Rem Cambrils. La Transebre 2018 d’enguany es va concentrar en un sol dia amb un recorregut de quaranta-cinc quilòmetres entre Miravet i Tortosa, i permet tenir l’experiència de poder gaudir des del mateix riu Ebre de l’entorn i de la natura d’un paisatge excepcional.\nLa travessa es va dividir en tres trams d’uns quinze quilòmetres cada un. El primer va començar de bon matí amb la concentració de les tripulacions al pas de barca del marge esquerra de Miravet per posar als llaguts al riu, aquest passat dissabte amb una boira baixa que no es va obrir fins més tard. Aquest tram va acabar a Benifallet on es va fer l’esmorzar. A continuació es va tornar al riu per fer al segon tram, que inclou el pas per l’Assut de Xerta, una construcció espectacular que permet guanyar uns desnivell d’uns set metres per tornar a incorporar-se al riu fins arribar a Tivenys, on en un restaurant de la mateixa riba del riu es va fer el dinar de germanor. I a la tarda va començar el darrer tram, que portà als llaguts i tripulacions de Tivenys fins a l’embarcador de Tortosa, on es van carregar els llaguts del riu i es va donar per finalitzada la travessa. Com a detall l’organització va regalar pastissets de Benifallet a tots els clubs participants.\nVent d'Estrop Vogadors de Cambrils participa a la Transebre 2018


Infolab - Blog | software\nPublicado por: Cristina Cañas on 7/11/2018\nUn error freqüent a l'hora d'implantar un ERP a l'empresa és pensar que serà una responsabilitat del departament d'IT. La realitat és que la implantació d'un ERP a l'empresa suposa un canvi profund quant a organització i hem de tenir clar que afectarà a tota la nostra organització.\nUn ERP (Enterprise Resource Planning) es defineix com un “programari de gestió empresarial que permet de gestionar i optimitzar de manera integrada els processos operatius dels diversos departaments d'una empresa, mitjançant processos transparents en temps real”.\nTopics: software, Wolters Kluwer, ERP, software de gestió


Puntes de coixí | Punts Vius\nArxiu de la categoria: Puntes de coixí\nPuntes de coixí, boixets, trobades de puntaires…\nPublicat el 30 Desembre, 2013 per Punts Vius\nTot i que fa temps que estic desapareguda, no he volgut acomiadar l’any sense desitjar-vos una bona entrada d’any i que el 2014 ens porti tot allò que desitjem. Per la meva part, espero poder tornar a dedicar temps a teixir i mostrar-vos tot el que surti i ha sortit de les meves mans.\nPer la felicitació he aprofitat que ja he acabat les dues primeres puntes de coixí, el que penja de la segona són els fils que falten per rematar.\nPublicat dins de Puntes de coixí\t| 1 resposta


Jason Matthews: «Els EUA s’ocuparan que Catalunya formi part de l’OTAN» | Nació Digital | Humbert.Cat\nJason Matthews: «Els EUA s’ocuparan que Catalunya formi part de l’OTAN» | Nació Digital\nPosted on 13 Desembre 2014 by Humbertcat\nJason Matthews: «Els EUA s’ocuparan que Catalunya formi part de l’OTAN» | Nació Digital.\nJason Matthews: «Els EUA s’ocuparan que Catalunya formi part de l’OTAN»\nEl creador de ‘Twilight Struggle’, considerat un dels millors jocs de taula de tots els temps, creu que “totes les potències occidentals” donarien suport a una hipotètica independència de Catalunya\nTambé que “no tindria cap sentit” que Espanya intervingués militarment\nJosep Prat | Actualitzat el 13/12/2014 a les 16:03h\nArxivat a: Política, OTAN, estats units, guerra freda, jocs de taula, independència, guerra\nJason Mattews subjectant el seu joc ‘Twilight Struggle’ Foto: Josep Prat\nJason Matthews és lobbista de British Petroleum (BP) a Louisiana (Estats Units). Va treballar durant 13 anys a l’equip d’un senador demòcrata dels EUA. Durant la seva vida ha dissenyat diferents jocs de taula. Un d’ells, ‘Twilight Struggle’, del 1999, que tracta sobre la Guerra Freda entre la URSS i els EUA, segueix sent considerat avui dia el millor joc de taula de tots els temps a la pàgina BoardGameGeek.\nMatthews és un dels convidats estrella d’aquest cap de setmana al Festival Dau Barcelona, que es celebra per tercer any consecutiu al districte de Sant Andreu i que dóna l’oportunitat als assistents de gaudir i experimentar les últimes innovacions del sector del joc aquest any, bé sigui de taula, de rol, tradicional o infantil.\nEl nord-americà analitza Catalunya sobre el terreny i creu que “és important geoestratègicament”, fins al punt que els EUA hi estan posant desenes d’agents de la CIA “per controlar el nord d’Àfrica”. Preguntat per si el món reconeixerà la independència en cas de proclamar-se, assegura que sí, encara que irònicament no recomana que Catalunya es converteixi en una base de la CIA.\n-Creu que Catalunya és important geoestratègicament?\n-Bé, sembla ser que és qui tira de l’economia espanyola en molts aspectes, sobretot el d’innovació. I òbviament que geoestratègicament és important.\n-Si Catalunya es declarés independent, les potències mundials més importants hi donarien suport?\n-Sí, jo crec que tots els països occidentals i els països del mediterrani hi donarien suport.\n-A vegades és una qüestió d’interessos… Què podrien demanar a canvi els Estats Units?\n-Els Estats Units es preocuparien de fer que Catalunya formés part de la OTAN, i en general, que s’integrés en totes les organitzacions del bloc occidental. I estic segur que això crearia alguns problemes amb el govern espanyol. Tothom sap que en aquest aspecte seria complicat.\n-Creu que podrien demanar, per exemple, una major presència d’agents de la CIA pel control de l’islamisme radical amb seu a Catalunya?\n-No ho sé, però tenint en compte la geografia de Catalunya és normal que hi hagi un govern interessat en posar a agents que controlin el nord d’Àfrica, Líbia, etcètera, des de Barcelona. Si Catalunya vol ser una base de la CIA, ho podria oferir… però no us ho recomano. [Riu]\n-Espanya ha perdut gairebé tot el seu imperi. Seria Catalunya l’últim pas per la seva decadència total?\n-Ningú pot afirmar que Espanya hagi gestionat particularment bé el declivi colonial [riu]. Però, seriosament, Espanya ha contribuït molt a la cultura occidental i ha fet coses importants i, per tant, tampoc m’agradaria infravalorar el que ha fet.\n-Creu que en una Europa democràtica hi ha alguna possibilitat que Espanya intervingui militarment en cas d’independència?\n-Odiaria sentir que ha tornat la violència a la Península Ibèrica i que allò que volen els catalans no pugui ser aconseguit de manera pacífica. Per mi, no té cap sentit que Txecoslovàquia pogués dividir-se entre dues parts de manera pacífica i Espanya no.\n-En l’hipotètic cas que això passés, els Estats Units callarien?\n-Els Estats Units sempre intenten estar al marge dels conflictes interns com va passar amb els siris, però al final diem: “Oh, això és massa dolent, no pot ser” i intervenim. Amb Catalunya passaria el mateix.\n-Els jocs de guerra que ha dissenyat, serveixen només per entretenir o també ajuden a entendre la història?\n-Volem que la gent s’entretingui, òbviament, perquè sinó, la gent no jugaria, però a la vegada esperes que sigui com una introducció a la història. Amb els americans es fàcil perquè no saben res de la nostra història, i només introduint una mica de geografia ja els estàs ensenyant. Encara hi ha gent que em ve i em diu: “Oh, jo no sabia res de la Guerra Freda fins que vaig jugar al teu joc”, i això és molt gratificant per mi. Ara bé, si vols ser un expert d’alguna temàtica el que hauràs de fer és llegir algun llibre.\n-No banalitza el patiment i el dolor d’una guerra que aquesta es converteixi en un simple joc?\n-De fet crec que és al revés. No sé com funciona això amb els europeus, però als Estats Units, a la nostra societat, la guerra està molt trivialitzada. En jocs, pel·lícules, on vulguis… Ho fem amb molta facilitat, de fet. Així doncs el que penso és que si no vols que la gent estigui exposada a les conseqüències reals d’una guerra, cal que sàpiguen que té moltes més ramificacions del que es pensen, del que veuen. ‘Twilight Struggle’ és en realitat un joc anti-guerra. Per exemple, si inicies una guerra nuclear se’t castiga per fer-ho!\n-Tenia previst fer un joc sobre la Guerra Civil espanyola. Per què es va fer enrere?\n-Quan mires les guerres arreu del món tenen un component alt de política però també té presència de militars. La Guerra Civil espanyola, en canvi, va ser molt política i, això, m’atreia. L’únic problema és que vaig començar a llegir sobre el tema i era tan complicat que vaig pensar: “Passaré la resta de la meva vida llegint sobre aquesta Guerra Civil i seguiré sense entendre-la mai”, així que ho vaig deixar córrer.\n-El seu país representa els valors de la llibertat, però en múltiples ocasions ha donat suport a règims autoritaris com el de Franco a Espanya, Pinochet a Xile, o Mubarak a Egipte…\n-Crec que la majoria dels americans ens sentim de la mateixa manera i és que els valors són una aspiració, i és una cosa en la que hem de treballar constantment, i Déu sap que ho fem malament molt sovint. La notícia de l’altre dia sobre les tortures de la CIA ha fet que els nord-americans mirin malament aquesta part més lletja del poder. Una cosa bona però del meu país és que te la capacitat d’emmirallar-se. Els periodistes han tret la notícia tot i que afecta la imatge del seu país i això ens fa ser millors. No serem mai perfectes… però està clar que no és alguna cosa que puguis retenir sinó que has d’estar constantment treballant-ho.\nJason Mattews jugant una partida a la Botiga Kaburi Foto: Josep Prat\n-Les tensions s’han incrementat en els últims anys entre Rússia i els Estats Units. La Guerra Freda és cosa del passat o no?\n-M’agradaria pensar que ha sigut el meu joc qui ho ha provocat [riu]. Els russos, en el meu punt de vista, estan adoptant la clàssica línia política i si algú pensava que deixarien de molestar només és perquè són uns naïfs. Els russos miren els seus propis interessos i miren d’influir les màximes zones possibles. No els hi va agradar perdre Ucraïna, no els va agradar perdre Geòrgia i no paren d’intervenir-hi, i no crec que això pari mai. Ara bé, no hi tornarà a haver una Guerra Freda, perquè els americans ja no serem mai més el tipus de potència que vam ser un dia, i òbviament, tampoc ho seran els russos.\n-Sí. Tornarà un sistema de poder múltiple, que és familiar entre els europeus.\n-Per què els russos voten Putin?\n-Els russos, com els americans, són molt orgullosos, i quan els hi toques això, es posen nerviosos.\n-Ara que Internet s’ha convertit en una altra manera de fer la guerra, la geografia segueix i seguirà jugant un paper?\n-Per què els russos els interessa tant Crimea, doncs? No crec que les fronteres desapareguin. Seran sempre importants.\n-Ara treballa de lobbista als EUA. Ha deixat de crear jocs?\n-No. Estic treballant amb dos projectes. El primer és sobre la rivalitat entre el Regne Unit i França des de la Guerra de Successió espanyola fins les guerres napoleòniques. És com un precedent de ‘Twilight Struggle’, la primera guerra freda entre dues potències mundials, cobrint diferents guerres d’aquest període. El segon, en canvi, és la continuació. Bàsicament serà basat en Amèrica Central, llocs com Nicaragua o el Salvador.\n← El Gobierno central asfixia a Artur Mas paralizando cinco leyes y decretos por año – Noticias de Cataluña\nSeran plebiscitàries tant sí com no ! directe!cat →


Membres – Movem Castelldefels – En Comú Podem\nSóc la Silvia López Valentín i visc a Can Roca. Sóc graduada en Ciències Polítiques i de l'Administració i estudio un màster en cooperació. Estic vinculada a l'associacionisme juvenil i a l’Agrupació de Cultura Popular de Castelldefels. Crec en el compromís ciutadà i la il·lusió com a eines per millorar Castelldefels.\nFernando Rodríguez Cogolludo\nSóc en Fernando Rodríguez Cogolludo i visc al Centre. Sóc manager en una companyia de línies aèries on milito al sindicat CCOO. Presideixo el Castelldefels Union Rugby Club i vull traslladar els valors d’aquest esport a la vida personal i a aquest projecte.\nRodrigo Paño Yáñez\nSóc en Rodrigo Paño Yáñez, però tothom em coneix com Yoyi i visc al Poal. Sóc mestre de primària. M’he especialitzat en temes de diversitat cultural i social. M’agrada la música, el teatre i qualsevol àmbit de la creativitat. Sóc una persona dialogant que sempre lluita per la participació i la solidaritat.\nRamona Riera Guitian\nSóc la Ramona Riera Guitian i visc al Castell. Sóc pensionista. Fa anys vaig ser Regidora de Festes, Serveis Socials i Gent Gran a l’Ajuntament de Castelldefels. Actualment participo a l’Associació Fibromiàlgia i a l’Aula Sènior de la UPC. M’agrada molt escriure i llegir, el teatre i el senderisme.\nToni García i Herraz\nEm dic Toni García i Herranz i visc al barri del Castell-Poble Vell. Sóc sanitari i tècnic esportiu. Sóc membre de l’Associació de Donants de Sang Baix Llobregat i voluntari en temes d’ajut a la tercera edat i esport. Organitzo i col·laboro en moltes curses a la ciutat, entre elles la pujada al Castell o la Cursa del Capò.\nSóc l’Albert Perlas Puente i visc a Montmar. Estudio veterinària a la UAB. Des de molt jove m’he implicat en política perquè és una eina essencial de transformació social i penso que no podem restar indiferents. M’agrada practicar esports per Castelldefels . Participo a organitzacions per l'estudi i la preservació de la fauna salvatge.\nSóc en Miguel Díaz García i visc al barri de la Muntanyeta. Sóc pintor jubilat. Implicat sempre amb el sindicat CCOO. Sóc una persona constant i fidel als meus valors de lluita per la igualtat i la millora dels drets laborals.\nMaría Josep Udina Abelló\nSóc la María Josep Udina Abelló i visc a Can Vinader. Sóc llicenciada en psicologia ara estic jubilada, però he treballat molts anys en el camp de l’educació i la cultura. El meu temps lliure actual em permet implicar-me en activitats de música i teatre amb la participació de les escoles i reivindicar la recuperació del nom de la biblioteca Ramón Fernández Jurado.\nSóc en Goyo Benítez Coronado i visc a Les Botigues. Sóc periodista radiofònic. Vaig néixer a Castelldefels i sempre he estat compromès amb la millora de la meva ciutat i del seu entorn. M’agrada el cinema, viatjar i fer esport i millor si és en família.\nSuso Rodríguez Requeijo\nSóc en Suso Rodríguez Requeijo i visc al Centre. Sóc jubilat del ram de la construcció en el qual he estat molts anys enllaç sindical de CCOO on estic des de que es va fundar a Castelldefels. He estat Regidor dues legislatures. M’agrada molt l’esport especialment el motociclisme.\nPere Ramón Aguiló García\nSóc en Pere Ramón Aguiló García i visc a Can Bou. Sóc professor d’institut a Castelldefels. Pertanyo al Grup de Poesia Alga, i als clubs de running Castelldefels Outdoor, Cor Castelldefels i Aurun. Practico running I ciclisme. També m’agrada molt el teatre. Sóc molt constant en el treball en equip.\nPaco Aguilar Festiva\nSóc en Paco Aguilar Festiva i visc a Can Vinader. Sóc comercial en el sector del correu privat amb molta implicació sindical des de CCOO. M’agraden totes les manifestacions culturals. Sóc una persona optimista i constant.\nMerche Álvarez Arias\nSóc la Merche Álvarez Arias i visc a Can Bou. Sóc advocada. He lluitat molt pels drets de les dones. Formo part de l’Ampa de l’institut Sert i m’agrada molt el ball. Gaudeixo compartint amb la meva família qualsevol activitat cultural. També m’agrada molt viatjar.\nNono García Fernández\nSóc en Nono García Fernández i visc a Can Roca. Sóc tècnic en immigració del CITE CCOO. Sóc una persona senzilla que no ha dubtat mai en posar els seus coneixements al servei de la classe treballadora. M’agrada la pesca i la fotografia.


L'FBI demana a les universitats informació sobre els seus alumnes i professors estrangers\n14 abril 2021 13:09\nEfe | 26 desembre 2002\nL'FBI ha sol·licitat a les universitats dels EUA informació personal sobre els estudiants i professors estrangers per investigar possibles vincles amb organitzacions terroristes, informà ahir The Washington Post». La mesura ha trobat resistència en diverses universitats i grups educatius, que la consideren il·legal, i ha estat també qüestionada pels senadors demòcrates Patrick Leahy i Ted Kennedy.\nL'FBI va demanar a començaments de desembre a centres docents de tot el país els «noms, adreces, números de telèfon, informació de ciutadania, llocs i dates de naixement, i qualsevol informació de contacte» dels professors i estudiants que no tenen nacionalitat dels EUA. L'Oficina Federal d'Investigacions (FBI) i el Departament de Justícia argumenten que la denominada Llei patriòtica, recentment aprovada i destinada a lluitar contra el terrorisme, permet que les universitats donin la informació sense comunicar-ho a l'interessat.\nPerò els crítics de la mesura creuen que és il·legal perquè, per obtenir aquesta informació, és precís obtenir un requeriment judicial. En una carta enviada al fiscal general dels EUA, John Ashcroft, els senadors Leahy i Kennedy van expressar les seves discrepàncies amb la mesura. «Aquesta llei requereix una ordre d'un tribunal i ha de demostrar que està feta específicament per investigar el terrorisme», indica la missiva.\n«L'FBI no sembla complir completament cap d'aquestes dues premisses», afegeix la carta dels senadors, segons The Washington Post. El diari de Washington, que va obtenir una còpia de la carta enviada pel FBI a universitats de tot el país, va indicar que els investigadors federals no han informat sobre quants centres docents han respost al requeriment, que és de compliment voluntari.


La Sindicatura Electoral acredita la segona Missió Internacional - Sabadell Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » La Sindicatura Electoral acredita la segona Missió Internacional\n16 Setembre 2017 a 10:00\nEl conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, va rebre dijous a la tarda la segona Missió Internacional d’Observació Electoral del referèndum que, abans, havia estat acreditada per la Sindicatura Electoral de Catalunya. La reunió va tenir lloc al Departament d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència. Es va fer a petició d’aquest segon grup d’observadors internacionals, International Electoral Expert Research Team, que ha iniciat el seu pla de treball amb una trobada amb el Govern.\nAquesta Missió Internacional d’Observació Electoral està encapçalada per Helena Catt,directora executiva de la Comissió Electoral de Nova Zelanda durant cinc anys. Catt ha col·laborat també amb la Comissió Electoral d’Austràlia i ha estat assessora de comissions electorals de diversos països d’Àsia, Àfrica i el Pacífic.\nL’equip d’observadors està format per experts del Regne Unit, França, Irlanda i Nova Zelanda amb una àmplia experiència d’observació d’eleccions i referèndums, que inclou nombroses missions promogudes per l’Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa (OSCE). Així com missions d’observació electoral a diversos països d’Europa, Amèrica i Àsia.\nLes Missions Internacionals d’Observació Electoral que acrediti la Sindicatura analitzaran tots els processos per a la realització del referèndum i la votació del dia 1 d’octubre, i hauran de lliurar un informe preliminar de la tasca d’observació electoral de la Sindicatura Electoral de Catalunya un cop s’hagin fet públics els resultats provisionals de l’escrutini. També hauran de lliurar un informe definitiu de la seva observació electoral.\nTal com preveu la Llei del Referèndum d’Autodeterminació, aprovada al Parlament de Catalunya, els observadors electorals acreditats per la Sindicatura Electoral de Catalunya poden assistir lliurement a tots els processos vinculats a la celebració del referèndum. La presència d’observadors internacionals reforça la transparència i les garanties de totes les etapes i procediments del procés referendari.\nEl conseller Romeva es va reunir divendres passat amb la primera Missió Internacional d’Observació Electoral, promoguda per The Hague Centre for Strategic Studies i encapçalada per Daan Everts, expert en l’àmbit de l’observació electoral i amb una dilatada trajectòria en el servei diplomàtic holandès i altres organismes internacionals. En formen part altres observadors internacionals del Regne Unit, Estats Units, França i Polònia.\n#electoral #observadors #referèndum #Romeva


#451 · 23/Jul/2009, 00:53\nBona nit,vampirets!Esteru per ahi?\nbona nit, per a que preguntes si estem per ahi si estas vigilantmos?\n#452 · 23/Jul/2009, 00:57\nEs per si s'haveu despistat.On està la gent?Els vampirets tenen por a la caloreta que no eixen?\n#453 · 23/Jul/2009, 00:58\nla gent pareix estar en el xiringuito, despres diuen que hi ha crisi................\n#454 · 23/Jul/2009, 01:01\nampa bona nit, que no dius res?, xe desde que t´has fet del madrizzzzzz no ens fas cas.\n#455 · 23/Jul/2009, 01:02\nBona nit ampa,tu amagat com sempre,no?\n#456 · 23/Jul/2009, 01:13\nVampirets,que no passa res si estic vigilantvos podeu eixir igual.Ahhhhhh que esteu de vacances també?\n#457 · 23/Jul/2009, 01:16\njo esk stic ocult com un vampir jaja, esj stic vicianme al ff VII. Ye del madrid no soc i ui bon debut del valencia eee, el Jordi Alba eixe ua fet be\n#458 · 23/Jul/2009, 01:19\nAhhhhhhhhh,com ha quedat el meu equip?Es que no l'he pogut vore.\n#459 · 23/Jul/2009, 01:20\n1-4 i paliçooooooooooo!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! amunt.\n#460 · 23/Jul/2009, 01:21\nVampiret.com, tindrem que fer un altre superacte,perque sino no sabem res del mestre Maca.Ja fa temps que no li veem el pel per asi.Ara li te por a la nit.\n#461 · 23/Jul/2009, 01:21\nMooooooolt be.Ha marcat Villa?\n#462 · 23/Jul/2009, 01:24\nno, quines ganes tens de que marque Villa, han jugat els jovenets i amb 6 debutants i ho han fet de categoria.\n#463 · 23/Jul/2009, 01:26\ns´ha de fer abanç del mig any faller, ja ho vaig dir jo anteriorment. A este segon acte convidarem a ampa si vol vindre.\n#464 · 23/Jul/2009, 01:30\nVilla sta de vacacions al = q tots els de la intercontinental. Jo si puc si q magradaria anar, tot lo q faça falta i +\n#465 · 23/Jul/2009, 01:31\nSi no te examens,que vinga perque segur que ja serà vampiret també\n#466 · 23/Jul/2009, 01:32\nGracies ampa no ho recordava.Sols havia estat pendent de que no s'en anara ni al Barça ni al Madriizzzzzzzzzzzzzz\n#467 · 23/Jul/2009, 01:33\nja t´avisarem i vindras, ara tens que dirmos alguna exclusiva i afanyat que ja en queden poques.\n#468 · 23/Jul/2009, 01:38\nHui li deixarem un recaet a ENLLIMA per a que prepare el sac de dormir per al divendres de nit.Jo portaré la tenda de campanya,tu que portes faller.com?\nI tu ampa ,vols vindre?\n#469 · 23/Jul/2009, 01:41\nuii esclusives ja te ne dit algunes jaja, xro si no en keden moltes. Respecte a lo del divendres, nose q es i on aneu?\n#470 · 23/Jul/2009, 01:42 · Editado por faller.com\njo si voleu vos porte a enllima, ampa i a tu en el cotxe, despres vaig a dormir i m´aguardeu lloc en el banquet, i cuan estiga a punt de pasar em toqueu al movil i vaig a 100 per hora cap ahi, vos pareix be la idea?, jo vos portare l´esmorçar.\n#471 · 23/Jul/2009, 01:52\nDona igual,jo els porte en el meu cotxe,tu vas a treballar i després vens.Si tens lloc t'asentes sino,ho senc molt.Pense que esta setmana hi haurà més qua\n#472 · 23/Jul/2009, 01:54\nAl banquet del cementeri per a fer qua i vore passar el dissabte la peça més buscada per mi.\n#473 · 23/Jul/2009, 01:57\nestas encabota en enviarme a treballar, he dit que vaig a dormir no a treballar.\n#474 · 23/Jul/2009, 01:57\nxro q pa aixo no fa falta fer cola, ja liu vax dir jo a en llima q es fer una tocaeta al artiste i arreglat\n#475 · 23/Jul/2009, 01:58\nENLLIMA recorda que tens que durte el protector solar,perque quan es fa de dia el sol apreta massa.Mira com el cremares la setmana passada\n#476 · 23/Jul/2009, 01:59\nAixò tu que tens enxufe!Nosaltress ens tenim que conformar en amagarmos i eixir quan passe\n#477 · 23/Jul/2009, 02:00\njajajajaja, en lo be que estaba jo en el llit i vosatros cremanse....................\n#478 · 23/Jul/2009, 02:03\nNo,tu en ellit no que dius que passares ben prompte i jo estava en la number.Despres si q vaig anar a dormir.\nENLLIMA es la que es va cremar.\n#479 · 23/Jul/2009, 02:10\nxe, teu tinc que explicar tot, pasi promte i en vista del exit ani a dormir, avore si estem al loro.\n#480 · 23/Jul/2009, 02:12


← Cala Nova (Mallorca)\nMostra els canvis nous des de 6 juny 2020, 00:55\nPlantilla:Identifiers 20:47 -931 Vriullop discussió contribucions if then show no fa res sense alternatives, la consulta no treu res si no hi ha res\nm 1976 19:06 +235 Pilardenou999 discussió contribucions referència a efemèride: #capsulatema Etiqueta: editor visual\nPalma 18:50 +315 Joan Gené discussió contribucions →La Palma romana i tardoantiga\nm 1976 22:51 +141 Pilardenou999 discussió contribucions referència a efemèride: #capsulatema Etiqueta: editor visual\nm Mar Mediterrània 13:46 -135.063 CarlesMartin discussió contribucions Revertides les edicions de 188.127.170.93. Si penseu que és un error, deixeu un missatge a la meva discussió. Etiqueta: Reversió\nMar Mediterrània 13:44 +135.063 188.127.170.93 discussió Etiquetes: editor visual repetició de caràcters\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:Seguiment/Cala_Nova_(Mallorca)»


Inici / Actualitat / Notícies / La seu electrònica està inactiva temporalment\nActualment no es pot fer ús del portal a causa d’una incidència a la xarxa de comunicacions.\nLa seu electrònica de l'Ajuntament de Bigues i Riells del Fai, actualment, es troba fora de servei.\nEl Consistori ha contactat amb el proveïdor del servei, que ja està treballant per restablir la connexió tan aviat com sigui possible.


Festa Major -espectacle "L'home orquestra" amb Peyu - Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses\nFesta Major -espectacle "L'home orquestra" amb Peyu\nThe event started -651 days ago\nDivendres, 06 Setembre 2019, 10:00\nAl Teatre Centre, espectacle L'Home Orquestra, dirigit i protagonitzat per Peyu.\nVenda d'entrades anticipades - 15 € a l'Oficina de Turisme - Palau de l'Abadia.\nVenda d'entrades a taquilla - 20 €.\nVisualitzacions : 392


Després de ser substituït en l’últim partit, el davanter francès va criticar el brasiler en una conversa amb un company captada per les càmeres\n27 de de setembre del 2021. 15:01\n¿Ha acabat la lluna de mel iniciada el 2017 al París Saint-Germain entre el brasiler Neymar i el jove prodigi francès Kylian Mbappé? Els dos fitxatges més cars de la història, que compleixen la cinquena temporada junts, emeten símptomes de fatiga en la seva relació.\nL’episodi que ha tret a la llum el conflicte larvat va passar dissabte passat, durant el partit contra el Montpeller, i va ser revelat per la cadena de televisió Canal+, que ha llegit els llavis de Mbappé.\nDesprés de ser substituït, una vegada a la banqueta, el francès no amaga la seva frustració i diu a un company: «No me la passa».\nLa referència, clarament dirigida al brasiler, ha obert un nou front al vestidor del PSG en vigílies del partit de Lliga de Campions contra el Manchester City, el seu botxí en aquesta competició l’any passat. Un test que ha de mesurar el moment en què es troben els parisencs.\nEl club ha fet tot el possible per minimitzar la fricció. Els dos jugadors van aparèixer parlant després de l’enfrontament i en la sessió d’entrenament de l’endemà se’ls va veure rient junts, com volent dir que tot va bé.\nL’equip compta els partits de lliga per victòries, la integració de les seves estrelles sembla anar pel bon camí i l’equip comença a viure certa estabilitat.\nVital partit contra el City\nUna bona acció contra el City ajudaria a esborrar la mala imatge que van donar contra el Bruges fa dues setmanes, que va refrescar la teoria que el nivell de la Lliga francesa no és un bon referent quan es viatja per Europa.\nLes paraules de Mbappé sobre Neymar poden obrir un altre front. ‘L’Équipe’ especula ja amb un conflicte de més envergadura, que l’arribada de l’argentí Lionel Messi no ha fet més que empitjorar, així com la negativa del francès a renovar el seu contracte, que acaba a finals d’aquesta temporada.\nL’idil·li, especula el rotatiu, pot haver-se acabat i Mbappé se sent desplaçat en un vestidor on el sector llatí ha guanyat pes progressivament i on ell no encaixa.\nLa connexió entre el gal i el brasiler, que semblava rodar a les mil meravelles, ha anat rovellant-se sense que entre ells s’hagin fet cap assistència i el nombre de passades s’ha reduït de forma sorprenent.\nEls dos futbolistes van arribar gairebé alhora al PSG per inaugurar una nova era. De seguida, va néixer una relació de privilegi que va deixar una mica apartat la tercera pota llavors del trident, l’uruguaià Edinson Cavani.\nTant al terreny de joc com fora, les mostres d’afecte eren constants i cap d’ells desaprofitava l’ocasió per enaltir l’altre.\n«Som com germans», va arribar a dir Neymar el 2018, mentre Mbappé assegurava que el seu company era «un regatejador sense comparació», capaç de «portar el club a guanyar títols».\nL’arribada de Messi ha canviat substancialment l’equilibri dins del vestidor. El sis vegades guanyador de la Pilota d’Or coneixia ja Neymar, amb qui va compartir vestidor a Barcelona entre 2013 i 2018, però també té bona connexió amb el seu compatriota Ángel di María, companys a l’albiceleste.\nEl mateix entrenador, Mauricio Pochettino, va reconèixer la setmana passada que Mbappé havia de trobar un espai en un atac que té ja els seus propis automatismes.\n«Estem en un moment en què Leo, Ángel i Neymar es coneixen, cal integrar Kylian a tot això. Això portarà una mica de temps», va assenyalar el tècnic argentí.\nUn desafiament per a un equip que ha de buscar sinergies entre alguns dels jugadors amb més talent del moment. El nivell d’exigència és enorme, a causa de la nòmina d’estrelles que els propietaris qatarians del club han aconseguit reunir a la vora del Sena.\nA més del repte esportiu, el club n’afronta un altre, el de convèncer Mbappé que París pot continuar sent un lloc extraordinari per satisfer les seves elevades ambicions. L’atacant té la paella pel mànec.


FGC i el RACC signen un acord per impulsar a... - Govern.cat\nquery_builder 4 maig 2021 15:53\nAmbdues entitats comparteixen objectius comuns per promoure l’ús combinat dels diferents modes de transport\nFont i Mateu, a les oficines corporatives d'FGC després de signar l'acord.\nEl president de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), Ricard Font, i el president del RACC, Josep Mateu, han signat avui un acord de col·laboració per promoure accions que fomentin una mobilitat intermodal, sostenible i més àgil, oferint eines i informació als usuaris perquè els sigui més fàcil i còmode realitzar els seus desplaçaments d’una manera responsable i respectuosa amb el medi ambient. Tant el RACC com Ferrocarrils han evolucionat per transformar-se en entitats de serveis a la mobilitat i comparteixen els objectius comuns de fomentar l’ús combinat dels diferents modes de transport per la lluita contra el canvi climàtic i la contaminació atmosfèrica.\nEn el transcurs de la trobada, s’han exposat les principals accions de col·laboració entre les dues entitats i que se centraran en l’elaboració d’estudis, accions i activitats que facilitin l’accessibilitat i l’ús racional dels mitjans de transport. En aquesta línia, destaca l’anàlisi dels aparcaments d’enllaç, la integració de la informació del portal de dades obertes d’FGC a les plataformes de mobilitat, com l’app CityTrips del RACC, i la divulgació de l’ús del transport públic a través dels diferents canals de comunicació propis, tant del RACC com de Ferrocarrils de la Generalitat.\nPer al President del RACC, Josep Mateu, “la signatura del conveni d’avui entre el RACC, una entitat que ha passat de ser un Club d’Automobilisme a un Club de Serveis a la Mobilitat, i Ferrocarrils suposa un bon exemple de com la col·laboració publico-privada ha de permetre prestar els millors serveis als ciutadans i amb la màxima excel·lència i, alhora, suposa avançar en un objectiu compartit per les dues entitats: posicionar l’usuari en el centre i apostar per la digitalització i la innovació en el món de la mobilitat. Per al RACC, cal avançar cap a una mobilitat més segura, sostenible i que contribueixi al progrés econòmic”.\nRicard Font ha destacat que per a Ferrocarrils “és important establir aliances amb tots aquells operadors i entitats implicades en els hàbits de mobilitat de les persones. La nostra aposta és passar de ser una empresa de serveis ferroviaris a una empresa de mobilitat, accessible per a tothom i interoperable amb altres empreses, afavorint el canvi modal i acollint tot tipus de serveis més enllà dels ferroviaris”. Font ha posat com a exemple l’aplicació que permet actualment consultar el nivell d’ocupació dels aparcaments d’intercanvi d’FGC. “Facilitem l’accés del viatger a l’estació i promovem l’ús del transport públic amb l’objectiu compartit de la lluita contra el canvi climàtic la millora de la qualitat de l’aire”, ha indicat.\nFoto 1 80\nFoto 2 149


Paisatges tecnològics al llarg del Temps. La Seu Vella de Lleida. Artesans i Oficis. Pintors.. Paisatges tecnològics al llarg del Temps. La Seu Vella de Lleida. Artesans i Oficis. Pintors.\nFins al segle XIV l’ofici de pintor no va gaudir de gaire consideració. De fet durant l’època de les obres de la Seu, els consideraven artesans.\nPrimer de tot ens caldrà distingir entre el pintors de brotxa i els pintors de quadres, retaules o de frescos. Aquí només tractarem dels primers (dels quals no existeix molta informació, ni bibliogràfica ni en Internet). De la resta inclourem enllaços (existeix informació amplia i de qualitat a la xarxa que no cal repetir en aquest espai).\nDe 1361 a 1500 treballaren a la Seu o per la Seu 12 pintors.\nEl taller dels pintors de brotxa solien ser (com els d'avui en dia) magatzems per guardar els materials: guix mort i cremat, calç, oli de llinassa, vernissos, quintaessencies de trementina o aiguarràs, i els pigments per a donar color a les pintures; així com la resta d’estris: escala de mà, perxes per a lligar brotxes i accedir a llocs llunyans, espolsadors de parets, fregalls, recolzadors, poals de fusta, rasquetes, brotxes i brotxes de campir (de grans dimensions), pinzells...\nAquí els pintors solien preparar els materials (els que no l’havien preparat al taller) : Barrejaven aigua, guix mort o cremat o calç i els pigments per fer-ne les pintures de base d'aigua amb la tonalitat que els mestre d’obra desitjava.\nGeneralment pintar parets, trèvols... però també donar adobar amb guix peses de fusta per a pintar-les desprès, donar olis de llinassa a les fustes per protegir-la, envernissar...\nNo es coneixen a l'obra de la Seu.\nGeneralment cobraven per jornal diari (aproximadament i de mitjana 60 diners al voltant de l’any 1405).\nPintor preparant les pintures. British Library.\nJosep Minguell i Cardenyes. Pintura mural.\nPensar un mural. Josep Minguell.\nPintura mural al fresc. Josep Minguell.\nUn fresc pas a pas. Josep Minguell.\nPer a produïr pintures.\nPintors. Giovanni Antonio Rusconi. Della Architettura.\nEn aquest apartat trobaràs informació sobre artesans i oficis i en concret sobre els Pintors..


FONT I AGULLO, JORDI \nJoan Subias Galter / [ressenya de:] Jordi Font Agulló\nEn: Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos. Figueres. Vol. 48 (2017) , p. 343-345 (Ressenyes)\n- Nadal i Farreras, Joaquim. Joan Subias Galter / Joaquim Nadal i Farreras. Girona : Ajuntament de Girona, 2016\nPedagog, traductor i, sobretot, compromès / Jordi Font Agulló\nEn: Revista de Girona. Girona, núm. 275 (novembre-desembre 2012), p. 102 : il (Aparador)\n- Ramionet, Enric. August Vidal. Entre Llagostera i Moscou. Una història personal dins la història del segle XX. Llagostera : Ajuntament de Llagostera, 2011 (Memòria, 5)\nMatèries: Traductors ; Pedagogs ; Biografia ; Ressenyes\nMatèries: Vidal i Roget, August (1909-1976)\nCronologia: 1909 - 1976]\nDesplaçaments forçosos i exilis a l'Europa del segle XX : les condicions de partença i d'acolliment : actes del 1er seminari transfronterer = Déplacements forcés et exils en Europe au XXe siècle : les conditions de départ et d'accueil : actes du 1er séminaire transfrontalier / Martine Camiade, Jordi Font (dir.)\nDesplaçaments forçosos i exilis a l'Europa del segle XX (1r : 2012 )\nPerpignan : ICRESS [etc.], 2012\nMatèries: Actes de congressos ; Exili ; Refugiats de guerra\nAutors add.: Camiade Boyer, Martina (Dir.) ; Font i Agulló, Jordi (Dir.)\nEl Somni republicà. El republicanisme a les comarques gironines 1900-1936 / [Ressenya de:] Jordi Font Agulló\nEn: Afers : fulls de recerca i pensament. Catarroja. Volum XXV, núm. 66 (2010) , p. 519-523 (Recensions)\n- Pujol, Enric (dir.). El somni republicà. El republicanisme a les comarques gironines 1900-1936. Barcelona : Viena, 2009\nMatèries: Ressenyes ; Republicanisme ; Catalanisme ; Restauració ; Dictadura de Primo de Rivera ; República espanyola II\nDiari de guerra del mestre Miquel Oliveras i Casas (abril de 1938- maig de 1939) / edició i estudis preliminars a cura de Jordi Font Agulló i Salomó Marquès Sureda\nOliveras i Casas, Miquel\n150 p. : il. ; 21 cm (Col·lecció Josep Pla, 20)\nMatèries: Dietari ; Mestres ; Biografia ; Franquisme ; Persecucions polítiques ; Guerra civil espanyola ; Memòries ; República espanyola II ; Exèrcit ; Soldats ; Camps de concentració ; Presoners de guerra\nMatèries: Oliveras i Casas, Miquel (1907-1995)\nAutors add.: Font i Agulló, Jordi (Ed.) ; Marquès i Sureda, Salomó (Ed.)\nArriba el campo!: primer franquisme i actituds polítiques en l'àmbit rural nord-català / Jordi Font i Agulló\n410 p. : il. ; 24 cm (Francesc Eiximenis, 2)\nEl treball realitzat per Jordi Font i Agulló en aquest llibre s'inscriu, malgrat el seu centre d'anàlisi es trobi circumscrit a l'àmbit rural nord-català, o precisament per a això, en el bo i millor de les interpretacions i estudis sobre el feixisme a escala europea. El consens entorn al règim franquista, les actituds sociopolítiques i els imaginaris col·lectius que es posaren en joc durant els convulsos anys trenta i que s'articularen en una nova realitat durant els anys quaranta, són el tema d'aquest llibre centrat en el cas del camperolat familiar. Un llibre que apunta al cor dels debats més importants sobre la configuració del règim franquista i que val la pena llegir.\nMatèries: Primer franquisme ; Pagesia ; Franquisme ; Condicions de vida ; Societat rural\nLocalització: Biblioteca de Catalunya; Universitat Autònoma de Barcelona; Universitat de Barcelona; Universitat de Girona; Universitat de Lleida; Universitat Pompeu Fabra; Universitat Rovira i Virgili; Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona; UAB: Dipòsit de B. d'Humanitats


Real estate investors in Villa Prades, PR\nThere are (360) Real estate investors in (Villa Prades, PR). Search for and connect directly with active property investors in Villa Prades, PR.\nCities nearby Villa Prades, PR


El grup Möek presenta el disc «Històries mínimes» al Sant Vicenç - Diari de Sabadell\nEl grup Möek presenta el disc «Històries mínimes» al Sant Vicenç\nEl Teatre Sant Vicenç (Montllor i Pujal, 103) segueix apostant pels concerts als «Divendres Musicals» i avui (21.30h.) dóna l’oportunitat a Möek, formació barcelonina que lidera el contrabaixista i multiinstrumentista de dilatada trajectòria Manolo López.\nLa seva faceta compositiva queda de relleu en Històries Mínimes, un primer treball que comptarà sobre l’escenari amb Elena Martinell a la veu, Jesús Luna a la guitarra elèctrica i la tambura, Roser Monforte a les flautes i cors -també autora de les lletres dels temes propis i de les adaptacions tradicionals-, Pepe Luna (oud, dobles cordes) i Eloi López (bateria).\nManolo López defineix el treball com el fruit de la diversitat i la riquesa d’universos musicals que ha conegut al llarg de la seva carrera, tot reflectint aquest recorregut per sonoritats sovint de fortes arrels.\nEls darrers anys, el contrabaixista ha cultivat música sefardí, bereber, de Mali, Algèria, Turquia o Bulgària, tradicional o contemporània. Bevent d’aquestes fonts amb la llibertat i la subtilesa que li permeten els anys de trajectòria (l’Orkestina, Taima Tesao, Aman Aman, Peter Kowald, Eybec…), s’ha llançat amb composicions pròpies.


Fenomenologia saltenca | Salt: publicacions locals\n← Sonets de Sotavent\nRuta del Ter : seguint el curs del riu →\nPosted on 1 Octubre, 2009\tby Biblioteca Pública Iu Bohigas de Salt\nGirona : Mínima, 2009\nLa lectura i el coneixement de la història de Salt és bo per a tot saltenc que es prea de ser-ho, i també ho és per qualsevol altre individu de fora, ja que la història dels distints pobles que componen el globus terrqui, és un exemple d’un moviment social donat al llarg del temps.\n[…] Aquest llibre, un més dels que surt de la nostra ploma referent a Salt, no esgota la història saltenca, sinó que l’amplia, aportent coneixements d’aqeust poble del que sabem de la seva existència en temps primitius, immemorials i actuals […]\n[…] És aquest, un somer estudi sobre salt, tant en la seva part física, seu de l’estada de l’home adaptat a aquest medi, com urbana i en l’aspecte del seu desenvolupament social. És un tractat d’una de les branques de la ciència geogràfica respecte a la població que descrivim i també de la demogràfica, l’econòmica, la industrial. […]\nLa presentació del llibre es fa el dissabte 24 d’octubre, a les 8 del vespre, a la Biblioteca Pública de Salt, amb l’assistència de Iolanda Pineda, alcaldessa de Salt; Maria Rosa Puig, autora; Joan Boadas, arxiver de Girona i ex-arxiver de Salt i Quim Curbet, editor.\nAquesta entrada s'ha publicat en 2009 i etiquetada amb Maria Rosa Puig i Dalmau, Salt. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Matrix presenta una app amb un simulador d'estil i color - FÒRUM.ad\nMatrix presenta una app amb un simulador d’estil i color\nel: 12/02/16 9:30\nSi en alguna ocasió t’has preguntat com et quedaria un canvi d’estil o de color de cabell, Matrix té la solució gràcies ala seva nova App Matrix Color Lounge, disponible a iOS i Android, de forma gratuïta. A més, també podràs descobrir les últimes tendències en cabell, obtenir més informació sobre els últims llançaments de la marca. El simulador de looks permet provar sobre la teva foto tots els estils i tons de Matrix, a més inclou centenars de tons. I no tan sols això, també tens l’opció de compartir tots els looks que facis a les xarxes socials.\n“Estem encantats de ser la primera marca a oferir ModiFace, la nova generació de reconeixement de pèl i la tecnologia de coloració. Aquesta és la simulació més completa de color de cabell que mai s’hagi creat amb el potencial de transformar veritablement la indústria dels salons de perruqueria” va dir Alexis Warchalowski, SVP, Global Màrqueting Digital, Matrix Inc en un comunicat oficial de la firma.\nL’aplicació de coloració del cabell intel·ligent és capaç d’identificar els cabells de l’usuari i els permet provar diferents colors i efectes dins de l’aplicació. Matrix Colour Lounge ofereix més de 200 diferents tonalitats de color de cabell i 10 efectes diferents (per exemple, ombres, reflexes, extensions).\n“El nostre equip ha passat gairebé una dècada en la creació del reconeixement de cabell més precís del món i la tecnologia de coloració “, va dir el Dr. Parham Aarabi, fundador i CEO de ModiFace. “Tot i que vam perdre una quantitat significativa de temps i recursos, estem molt contents amb el resultat final ja que podem oferir una tecnologia que veritablement dóna un gran pas endavant en el camp de la realitat augmentada centrada específicament en el cabell.”\nL’aplicació Colour Matrix Lounge està disponible per a dispositius iOS i Android a Europa, Orient Mitjà, Àfrica i Estats Units.\nEntrada Anterior: Un motorista ferit en un accident a Santa Coloma\nEntrada següent: “Los odiosos ocho” de Quentin Tarantino (Western perifèric)


El Diccionari de la RAE defineix col·lusió com “acuerdo restrictivo de la competencia”.\nPer tant és una pràctica en la qual diverses empreses (dues o més) actuen de manera coordinada realitzant accions que van en perjudici d'altres empreses de la competència o dels consumidors.\nAquesta actuació coordinada pot produir-se perquè han arribat a un acord exprés entre elles o sense que existeixi tal acord, simplement s'adonen del que estan fent i ho fan.\nÉs una pràctica que limita o anul·la la competència. Les empreses que ho fan en lloc que concórrer al mercat lliure fixant la seva producció, els seus preus i venent els seus productes segons la Llei de l'oferta i la demanda fan aquest tipus de parany per a expulsar del mercat als seus possibles competidors o obligar els consumidors a adquirir la seva producció en les condicions que es fixen unilateralment.\nLa normativa, tant europea com espanyola, defensa el bé jurídic de la lliure competència ja que l'article 38 de la Constitució consagra la llibertat d'empresa en l'àmbit de l'economia de mercat.\nEl Tractat Fundacional de l'UE reconeix, en el seu preàmbul, “que la eliminación de los obstáculos existentes exige una acción concertada para garantizar un desarrollo económico estable, un intercambio comercial equilibrado y una competencia leal”, regulando el asunto en sus artículos 101 y ss.\nA Espanya han estat ja traslladades les diverses directives europees sobre aquest assumpte, entre les quals cal destacar la Directiva 2014/104/UE de 26 de novembre de 2014.\nL'article 1 de la Llei de Defensa de la Competència defineix el que són conductes col·lusòries quan de comú acord:\nEs fixen preus o condicions de venda (de manera directa o indirecta).\nEs limita o controla la producció, la distribució, la inversió o els procediments tècnics.\nEs reparteix el mercat o les fonts de subministraments.\nS'apliquen condicions desiguals en la relació comercial o de servei, provocant una situació de desavantatge d'uns competidors respecte d'uns altres.\nS'obliga, per a la signatura de contractes, a acceptar altres prestacions suplementàries que no tinguin res a veure amb aquests contractes.\nLa Comissió Nacional dels Mercats i de la Competència\nD'ara endavant ens referirem a aquest organisme com CNC.\nEstà creat i regulat per la Llei 3/2013, de 4 de juny,\nÉs un organisme públic autònom, amb personalitat jurídica pròpia i independent del govern, que té com a missió supervisar les condicions de la lliure competència. A més de ser responsable de l'aplicació de les normes sobre competència i supervisar el funcionament de l'economia en aquest sentit també ha de defensar la unitat de mercat i resoldre conflictes entre empreses.\nAquesta activitat es complementa amb la de la Direcció General de la Competència de la UE i amb els òrgans equivalents creats per les Comunitats Autònomes.\nEs dóna quan per fusió, adquisició o integració en un grup d'empreses es produeixi una posició dominant del mercat.\nAquestes concentracions econòmiques han de notificar-se, abans de produir-se, a la CNC que haurà d'autoritzar-les, no podent fer-se sense aquesta autorització.\nPer a decidir això la CNC ha de realitzar un estudi en el qual tindrà en compte aspectes com la configuració del mercat, la possibilitat de competir altres empreses, el lliure accés dels compradors al mercat i els beneficis que vagi a reportar la concentració (seguint els passos procedimentals prevists en els articles 55 i següents de la Llei).\nLa CNC pot revisar, per pròpia iniciativa o per denúncia, les subvencions i ajudes que rebi un negoci per si poguessin afectar la lliure competència en el seu àmbit.\nA més la mateixa CNC ha d'elaborar anualment un informe sobre les ajudes públiques que es donen a Espanya i com puguin afectar la lliure competència: aquest informe ha de ser remès a les Corts.\nInfraccions i responsabiliats\nEl Tribunal de Justicia de l'UE en la seva Sentència de 10 d'abril de 2014 estableix: "Cuando una entidad económica de este tipo infringe las normas sobre competencia, le incumbe, conforme al principio de responsabilidad personal, responder de esa infracción" (ap. 44); i "en este contexto procede recordar que, en determinadas circunstancias, una persona jurídica que no es el autor de una infracción del Derecho de la competencia puede, sin embargo, ser sancionada por el comportamiento infractor de otra persona jurídica si estas dos personas forman parte de la misma entidad económica y constituyen, en consecuencia, la empresa que ha infringido el artículo 81 CE" (ap. 45).\nQui realitza actuacions prohibides per la normativa no només està subjecte a les possibles sancions per elles, també ha d'assumir la seva responsabilitat patrimonial si l'o els perjudicats demostren que se'ls ha produït una lesió econòmica, en aquest cas haurà d'assumir les indemnitzacions corresponents que hauran de ser reconegudes per l'autoritat judicial corresponent.\nAquesta responsabilitat pot ser reclamada, en tot cas, davant els Tribunals de Justícia.\nA més existeix un procediment sancionador a càrrec de la CNC que està previst en els articles 49 i següents de la Llei. Les infraccions que poden ser objecte d'aquest procediment està tipificades per l'article 62 de la mateixa Llei.\nIPC (Índex preus al consum)


3 min. Palma 19/04/2014 17:57\nLa policia espanyola ha detingut a Palma un home alemany com a presumpte autor d'abusos sexuals a un nen de 3 anys i a dues germanes de 10 i 12. Els pares de les nenes, amics íntims de l'agressor, també han estat arrestats per un delicte de corrupció de menors. El detingut feia de forma periòdica sessions fotogràfiques als menors per vendre-les a altres pedòfils o intercanviar-les per pornografia infantil utilitzant un espai d'emmagatzemament virtual. Pedòfils estrangers enviaven llenceria femenina a l'arrestat perquè fes les sessions fotogràfiques. Gràcies a l'anàlisi del material s'han pogut identificar set pedòfils més: tres alemanys, dos canadencs, un holandès i un nord-americà.


(S'ha redirigit des de: Umbel·líferes)\nEls gèneres reconeguts d'aquesta família són:\n↑ «Apiaceae» (en anglès). Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 27 abril 2022].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Apiàcies&oldid=30110074»\nDarrera modificació: 27 abr 2022 a les 18:25\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 abr 2022 a les 18:25.


maig | 2016 | EL BLOG DE PRIMER\nHEM TROBAT UNES PETJADES\nPublicat el 9 de maig de 2016 per MARIA DOT SAYOS\nQuan hem entrat del pati, hem vist que el terra de la nostra classe estava ple d’uns dibuixos molt estranys. Els hem collit i ens els hem estat mirant i hem arribat a la conclusió que eren petjades d’animals. Però… … Continua llegint →\nJa tenim la primavera aquí, els arbres recuperen les fulles que durant la Tardor i l’Hivern havien perdut i el nostre entorn s’omple de flors. per això hem fet un preciós arbre de primavera. També hem preparat el jardí traient … Continua llegint →\nEXPERIMENTEM AMB PINTURA I COTXES DE JOGUINA\nAvui hem experimentat amb pintura tempera i cotxes de joguina i hem fet uns quadres molt originals!\nHem anat al teatre Cirviànum a veure l’espectacle: “Bombolles de paper”. Era un espectacle de dansa on un músic intentava fer bombolles amb la seva trompeta, però no se’n sortia fins que va conèixer a la fada Bumbu. Ella el … Continua llegint →\nAquesta setmana ha sigut molt especial. Hem celebrat la festa de Sant Jordi! A les tardes hem fet tallers barrejats amb els nens i nenes de P4 i P5. Cada tarda hem fet un taller diferent: un drac amb una … Continua llegint →\nEXPERIMENTEM AMB PINTURA I OUS DE FUSTA\nAvui hem experimentat amb pintura tempera de molts colors i ous de fusta. Ens hem embrutat molt les mans, però ha sigut molt divertit!\nEN KAUIS S’ACOMIADA\nA la tornada de les vacances de Pasqua el nostre amic de les estrelles ens va portar les seves cames. En tenia dues, com nosaltres, i ens va fer jugar amb elles a saltar, córrer, ballar… i vam fer-nos un … Continua llegint →


Ahir es va fer una trobada davant l’ajuntament per protestar contra la inhabilitació del President Quim Torra – Ràdio Televisió Arenys de Munt\nAhir es va fer una trobada davant l’ajuntament per protestar contra la inhabilitació del President Quim Torra\nby Redacció Arenys de Munt on 29 Setembre, 2020 in Notícies, Política\nDavant la decisió del Tribunal Suprem d’inhabilitar el president de la Generalitat, Quim Torra, l’Associació de Municipis per la Independència va convocar ahir a la tarda a tots els alcaldes i alcaldesses, i altres càrrecs electes, a manifestar-se davant dels ajuntaments.\nA la trobada es va llegir la moció de rebuig que s’ha elaborat des de l’entitat on es demana “el màxim respecte per les institucions catalanes i pels nostres representants, escollits democràticament”, i on també es diu que la inhabilitació és conseqüència d’uns fets que no constitueixen cap delicte i que estan emparats en la llibertat d’expressió.\nL’alcalde, Josep Sánchez, opina que aquesta inhabilitació és part d’una causa general contra l’independentisme.\nTambé s’ha demanat que la moció de rebuig a la sentència sigui aprovada pels ajuntaments catalans en el pròxim plenari municipal que celebrin. Concretament a Arenys de Munt serà en el ple del proper 8 d’octubre.\nSànchez lamenta que Quim Torra, qui va ser escollit democràticament, hagi de ser substituït per Pere Aragonès, i es mostra segur de que en les properes eleccions guanyaran les forces independentistes.\nAragonès probablement no esperarà per convocar unes eleccions anticipades, que es celebrarien al febrer de l’any vinent.\nD’altra banda, l’alcalde s’ha reunit aquest matí amb l’ANC d’Arenys de Munt per concretar l’acte que es farà per commemorar l’1 d’octubre, i que estarà marcat per la inhabilitació de Torra.\nPer la seva part, la regidora de Junts per Arenys de Munt, Vicky Devesa, ha manifestat que la inhabilitació és un nou atac a les Institucions catalanes per part del govern espanyol, i que des del seu partit fan una crida a seguir ferms per la llibertat i la justícia.\nProperament es presentarà a Arenys de Munt la tecnologia inalàmbrica Lora\nDonaviva organitza un taller d’escriptura creativa a càrrec d’Anna Moore


Nueve reinas - Joan Camp\nDivendres vaig veure la pel.lícula argentina 'Nueve reinas' (no crec que sigui prudent traduir el títol al català). És un film que ja havia vist fa uns anys, tot i que aquesta segona vegada, la vaig disfrutar una mica més, ja que recordava una mica per sobre l'argument. En el fons, és una versió ultra-perfeccionada del famòs 'timo de la estampilla' molt ben portada a la pantalla, que em recorda una mica a la genial 'El golpe' (que tampoc traduirem).\nEl cas és que tot plegat em va fer pensar una estona (tampoc massa, no ens enganyem) sobre tot aquest assumpte del Fórum Filatélico, on milers de petits inversions han estat timats, precisament amb segells, o suposats segells.\nSembla mentida que a aquestes alçades, encara no sabem que allò dels 'duros a quatre pessetes' no ha funcionat mai. Ni tan sols Santiago Rusiñol va ser capaç de vendre'n cap. A veure si aprenem que 'els de baix', els diners ens els hem de guanyar treballant... encara!


Lux Feminae: Set rostres de la Dona a l'Antiga Hespèria\nMontserrat Figueras presenta, dins del cicle El So Original: Orígens i Memòria, Lux Feminae, un concert on, a partir de la música, es presenta un retrat de la dona de l'època medieval i del Renaixement. Acompanyada de diversos músics liderats per Jordi Savall, Figueras interpretarà el ja celebèrrim 'Cant de la Sibil·la', una peça que aquesta cantant ha popularitzat recentment a través de diverses grabacions. M.M


Estenosi del Canal Vertebral | Institut Chiari & Siringomielia & Escoliosis de Barcelona\nInici » Malalties que tractem » Estenosi del Canal Vertebral\nEstenosi del canal vertebral vol dir l´estrenyiment del canal que té la columna vertebral per passar la medul·la espinal. La forma més freqüent és conseqüència a l´artrosi, aquesta malaltia consisteix en la degeneració de les articulacions, les seves cares articulars i els seus lligaments de tal manera que en un intent de reparació l´organisme ho fa més del compte i desordenat ocupant espais que li corresponen a altres estructures comprimint-les.\nI el poden fa a les arrels nervioses als forats vertebrals per on surten i a la medul·la espinal al canal vertebral.\nEn els dos casos l´indicat són intervencions alliberadores, en poques ocasions són necessàries artrodesis, és a dir, plaques i cargols. Llevat que es necessiti unes importants extraccions de vèrtebres que comportin compromisos mecànics.


Debat sobre la dieta vegetariana a la Nit dels Savis, TV Terrassa amb Anna Gispert | Salut i Més CST: Terrassa\nDebat sobre la dieta vegetariana a la Nit dels Savis, TV Terrassa amb Anna Gispert\nde admin 21 Mar, 2017 General\nLa Nit dels Savis divendres 17-03-2017 de Canal Terrassa\nSOBRE L’ALIMENTACIÓ VEGETARIANA….\nQuan algú pren la decisió de deixar de consumir aliments d’origen animal, les seves motivacions solen ser més encaminades a compassió amb els animals, el desig de protegir el medi ambient, però també la intenció de reduir risc de malalties cròniques.\nLa postura de la Acadèmia de Dietètica i Nutrició i d’altres societats científiques és que la dieta vegetariana, incloent la vegana, si està correctament planificada i suplementada és nutricionalment adequada. A més pot proporcionar beneficis per a la salut i la prevenció i el tractament de certes malalties.\nLes persones vegetarianes i veganes tenen un risc menor de certs problemes de salut; com la malaltia isquèmica del cor, la diabetis tipo 2, la hipertensió, certs tipus de càncer i la obesitat.\nQuan se segueix una alimentació vegetariana ben planificada, hi ha una menor ingesta de greixos saturats, sal, sucre, i una alta ingesta de hortalisses, fruites, llegums, cereals integrals, fruits secs i llavors. (tots rics en fitoquímics i en fibra). Tot això porta a una millora de la microbiota intestinal, millor perfil lipídic i millor control de la glucosa en sang.\nAquest patró alimentari pot ser apropiat per a totes les etapes vitals de la vida: embaràs, lactància, infància, adolescència, edat adulta i també per a esportistes (és més complicat però no impossible).\nLa feina dels professionals sanitaris és respectar les preferències alimentàries i informar i assessorar correctament, per tal d’aconseguir una alimentació òptima.\nLa decisió de no menjar res “que tingui cara” (així m’ho defineix una pacient en la consulta), pot causar la reducció de la ingesta de certs nutrients. Però aquestes carències es poden evitar planificant bé l’alimentació i suplementant si cal, algun nutrient.\nEls riscos principals que podrien aparèixer amb un estil de vida vegà, per exemple, poden venir pel dèficit dels nutrients que poden estar més compromesos.\nTots aquests nutrients es poden aportar a través d’una alimentació ben planificada, a excepció de la vitamina B12. Aquesta NO es troba en el món vegetal. Hi ha aliments fermentats (com el tempeh), l’alga Nori, l’espirulina o l’alga Chlorella, i el llevat nutricional no es poden considerar fonts biodisponibles de B12. És recomana revisar els nivells de B12, homocisteïna i àcid metil malònic en sang periòdicament (la B12 pot estar falsejada per certs compostos semblants, per tant és més fiable l’homocisteïna o/i àcid metil malònic, per tal d’evitar una anèmia perniciosa.\nEls nivells de vitamina D i ferro, i d’altres paràmetres també cal revisar-los, però igual que els omnívors.\nPer tant, LA VITAMINA B12 ES RECOMANA QUE SE SUPLEMENTI EN TOTS ELS CASOS. Es tracta de un complement segur i innocu (és molt còmode uns 2000mcg, una vegada a la setmana). A més els omnívors, que mengen carns criades intensivament, també se suplementen ja que els pinsos els enriqueixen amb aquesta vitamina.\nEn tot cas i sigui quin sigui el patró alimentari que es vulgui seguir, l’alimentació s’ha de basar en aliments de qualitat, prioritzant fruites, verdures i hortalisses, aliments d’origen vegetal, el mínim de hiperprocessats i evitant l’addició de sucre, sal i additius sintètics.\nUna dieta a base de processats d’origen vegetal no deixa de ser tant desaconsellable com una dieta rica en ultra processats d’origen animal.\nAnna Gispert Muñoz. Dietista-Nutricionista col nºCAT00712


Maica Terrones: “S’ha d’insistir en la seguretat sanitària d’Andorra i sortir de les llistes” | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa vicepresidenta de l’Associació d’Agències de Viatges d’Andorra, Maica Terrones.\nDl., 28/09/2020 - 03:00\nLa vicepresidenta de l’Associació d’Agències de Viatges d’Andorra, Maica Terrones, remarca que calen ajudes per al sector, tenint en compte que no es preveu una reactivació de l’activitat fins al març o l’abril del 2021. Defensa també com a prioritat fer sortir Andorra de les llistes de destinacions no segures i treballar per atraure turisme llunyà.\nLa Covid ens porta a imaginar que l’activitat a les agències de viatges és zero.\nEstem pràcticament aturats. Les agències de viatges emissores estem treballant el mínim. Fem alguna coseta de sortides de proximitat, algun tema de billetatge per a viatges d’empresa que comencen a bellugar-se una mica, i coses esporàdiques. Quant a les agències receptives, no estan aturades però estan treballant de cara a la previsió del 2021, perquè treballen normalment a llarg termini. Amb tot, ara es troben que pel que fa a les reserves per a la temporada d’hivern del 2020 en tenen alguna d’activa però a mesura que s’acosten les dates es van cancel·lant.\nEl futur es veu negre?\nAl principi de la crisi sanitària no ens esperàvem que a dia d’avui ens trobaríem això. La primera previsió era que a l’estiu ja es podria remuntar fins al setembre. Som al setembre i gairebé estem pitjor que estàvem. Però mai hem de perdre l’esperança i cal ser positius.\nEstem parlant de la pitjor crisi del sector?\nFa 25 anys que estic en aquest negoci i mai havia viscut una situació com aquesta. Mai a la vida. Vam patir la crisi del 2008, però no té res a veure. Paralitzar les empreses com estan ara, mai. És una situació tan atípica... Les agències hem patit bastants fenòmens, tant naturals com atemptats. El més fort va ser l’atemptat de les Torres Bessones, quan pràcticament es va paralitzar el món i la gent va deixar de viatjar. Va ser una situació força crítica. Però finalment hi ha la resiliència, la gent va assumint la situació.\nCom pot passar avui.\nAra hi ha nous protocols per viatjar però abans dels atemptats dels Estats Units viatjar era molt senzill, amb normes de seguretat molt bàsiques. A partir d’aquest atemptat es van establir normes com ara la prohibició dels líquids als avions, controls superexhaustius als aeroports. Va ser un xoc per als viatgers, però avui és una cosa molt normal. Crec que ara estem en un altre període de canvi, i que són canvis que es quedaran.\nL’actual crisi fa difícil la viabilitat de les empreses?\nPreveiem una reactivació a partir del mes de març o l’abril del 2021, però tant el gener com el febrer seran crítics. És per aquest motiu que demanem al Govern l’ampliació dels ERTOs, perquè si no potser hi haurà agències que no tornaran a obrir portes.\nPodrien haver-hi tancaments?\nProbablement. Algunes empreses hauran de fer un plantejament. Un dels hàndicaps que tenim és que el personal de les agències, normalment, sol fer temps que treballa a l’empresa. És un sector que tenim manca de professionals amb experiència i és per això que és un percentatge alt que fa temps que hi treballa. Això vol dir que si s’ha d’acomiadar la indemnització serà força elevada. Però si no s’acomiada difícilment es podran assumir les nòmines.\nCalen altres mesures a banda d’allargar els ERTOs?\nDe cara a l’exterior s’ha de fer una campanya molt intensa a través d’Andorra Turisme i el ministeri, que em consta que s’està fent. Però s’ha d’insistir molt més en la seguretat sanitària de la destinació Andorra. Ens han de treure d’aquestes llistes i s’ha de fer més ressò perquè la gent no tingui por de venir i els governs no ens tinguin vetats.\nLes campanyes se centren massa en els mercats de proximitat?\nTenint en compte les restriccions de mobilitat amb alguns països, ara no tindria sentit fer campanya en un país llunyà que està totalment tancat. Però de cara a un futur proper, caldria incidir en els països que han començat a obrir l’accés per una situació epidemiològica favorable perquè vinguin a Andorra.\nNo només del turisme de proximitat vivim.\nAl juliol i agost les avingudes estaven plenes. I també Pessons i Tristaina. Aquest era turisme de proximitat, que benvingut sigui perquè ha permès salvar l’estiu. Però el gruix important del turisme a Andorra no és el de proximitat. El que ens deixa el benefici al país és el turista que ve de més lluny, sobretot dels països nòrdics, Regne Unit, Alemanya, Holanda, i en menor mesura Rússia. Aquest client és el que realment deixa un important benefici al país. Pensi que les agències receptives de l’associació justament fan arribar aproximadament el 17% del turisme que entra al país. I des del final del confinament fins ara constatem una caiguda respecte de l’any passat del 90%.\nUna bona estratègia per atraure turistes seria fer-los proves de la Covid-19?\nNo ha quedat clar com es podrien fer aquestes proves. Als que vinguin amb cotxe els paren a la frontera i els fan allà les proves? I els que vinguin amb autobús? S’ha parlat i estaria bé, però de quina forma?\nSembla que ha quedat clar que el Govern no ho finançarà. El sector ho podria assumir?\nPotser es podria trobar una fórmula en què contribuís el sector públic i el privat a parts iguals. Assumir-ho tot el sector privat crec que no seria convenient. El sector privat està per fer remuntar i refer el país. Tampoc ha de recaure tota la responsabilitat en el sector privat.\nViatjar a Andorra i trobar part dels establiments tancats també ofereix una imatge depriment. El sector privat hauria de fer un esforç per obrir?\nÉs un factor important. Que el turista vegi que al país hi ha moviment, hi ha vida, la imatge canvia totalment. Alguns clients que han viatjat a les Balears ens diuen que hotels i restaurants tancats donen una imatge pessimista i no gaire agradable. Canvia molt de cara al turista.\nLa crisi ha fet baixar els preus dels viatges?\nHi ha moltes ofertes. Les destinacions que obren l’accés al turisme estan fent ofertes força interessants per potenciar que la gent torni a viatjar-hi. La gent que no té por i que té la possibilitat de viatjar és un bon moment, fins i tot per gestionar les reserves del 2021 perquè estan donant moltes facilitats i moltes ofertes per a la gent que contracti ara les vacances per al 2021. I això sense cap risc.\nEm tornaran els diners si no hi puc anar l’any que ve?\nLa gent que reservi ara no corre el perill de perdre els diners en cas que no pugui fer el viatge perquè ha canviat la flexibilitat a l’hora de fer les reserves i ara tots els paquets d’agències emissores i receptives tenen una flexibilitat molt alta en cas d’anul·lacions. Es pot reservar per a l’abril o maig del 2021 i fins a una setmana abans es pot cancel·lar sense cap tipus de recàrrec. I mentrestant t’has beneficiat de les condicions que estan aplicant ara quant a descomptes i preus força assequibles.\nHa comentat que els protocols per viatjar han canviat. Què hauré de fer?\nDepèn de la destinació, però la majoria demanen PCR tres dies abans de marxar i fan omplir uns formularis de control sanitari i per tenir localitzats els clients en cas d’haver-hi de contactar.\nFa una mica de por viatjar ara...\nDe cara a Nadal hi ha destinacions on es pot viatjar amb tranquil·litat perquè hem comprovat que les normes de seguretat i protocol s’estan portant molt bé i donen molta seguretat. De llarga distància hi ha Maldives, Kenya, Tanzània i Zanzíbar. Hem tingut gent que ha viatjat i quan ha tornat ens diuen que és només quan han estat allà que han deixat de sentir a parlar de la pandèmia.\nAixò també és bo per a la salut!\nAnimo que perdi la por la gent que pot viatjar, perquè també som conscients que hi ha molta gent que s’ha vist afectada per aquesta pandèmia. Però a les agències estem fent esforços molt importants per facilitar que la gent que ho vulgui pugui viatjar, que no tingui por, que tenim totes les mesures de seguretat que hi pugui haver i que mai n’havíem tingut tantes, que les agències estan informades al dia de totes les situacions que es produeixen a cada país –que canvien cada dia– i, a banda, ara tenen l’avantatge que hi ha molts bons preus tant per viatjar durant l’últim període de l’any com de cara al 2021.\nAccions per recuperar-se.\nLes companyies aèries estan fent moltes ofertes, als receptius dels països els interessa tornar a recuperar el seu client i estan fent ofertes molt interessants. S’ha de veure la part positiva i aprofitar la situació per gaudir de les vacances.


Higinio Felipe Granado Valdivia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n15 agost 1936 (42 anys)\nJornaler des de molt jove a la seva ciutat natal, va fundar i va presidir la Societat de Treballadors d'Alcántara, sindicat que es va presentar com a formació política a les eleccions generals de 1920, sense obtenir escó. Durant la dictadura de Primo de Rivera va ser perseguit per les seves idees polítiques, per la qual raó va fugir a Navarra on es va establir fins al final de la Restauració. Poc abans de la proclamació de la Segona República va marxar a viure a Càceres, on regentà un bar de la seva propietat. Afiliat al Partit Socialista Obrer Espanyol (PSOE), va acudir com a delegat de Càceres al seu congrés de 1931. En l'àmbit sindical, va presidir fins a la Guerra Civil la Federació Provincial de Societats Obreres de Càceres i va ser representant obrer en diferents institucions provincials.\nMembre del sector prietista del PSOE, a les eleccions de 1933 va ser escollit diputat per la circumscripció de Càceres, renovant escó a les eleccions de 1936 dins de les llistes del Front Popular. Quan es va produir el cop d'estat del 18 de juliol de 1936 que va donar origen a la Guerra Civil, es va refugiar de la persecució dels revoltats en una impremta juntament amb el també diputat, Luis Romero Solano, però va ser descobert i detingut el 21 de juliol. Va romandre pres fins al 15 d'agost quan va ser tret, conduït al pont d'Alconetar sobre el riu Tajo i executat, quedant el seu cos alguns dies exposat en la muralleta del pont com a exemple per als veïns. Va ser sotmès a consell de guerra una vegada mort, considerant-se'l "en parador desconegut".\nMartín Najera, Aurelio. Segunda República. El Grupo Parlamentario Socialista. Madrid: Fundación Pablo Iglesias, 2000.\nISNI: 0000 0000 4061 1106\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Higinio_Felipe_Granado_Valdivia&oldid=28076994»\nMorts a Càceres


Gelles rentals, at 10mi. from Herment - Puy-de-Dôme - Auvergne\nSaint-Agnant-près-Crocq rentals, at 11mi. from Herment - Creuse - Limousin\nMurat-le-Quaire rentals, at 14mi. from Herment - Puy-de-Dôme - Auvergne


Cita prèvia - Revista Saó\nÉs aquest un costum –el de la cita prèvia- molt antic, comú i justificat en moltes ocasions. Darrerament, però ha agafat una volada què estem a prop d’haver de fer ús d’ell per anar a comprar el pa.\nAquesta darrera constatació que us pot semblar exagerada podreu veure com no ho és tant, ara quan vos pose dos exemples respecte al dia a dia del meu poble. No es pot anar a l’Ajuntament a preguntar quan es pagarà la contribució (o qualsevol altra consulta) si abans no has pres la «Cita Prèvia». Fa dos o tres mesos, la Societat Musical local va oferir la retransmissió, en directe via streaming de l’òpera «Macbeth» de G. Verdi, des del Palau de les Arts de València. Bo. No podies anar a gaudir de tan extraordinari acte si abans no havies aconseguit l’entrada. L’aforament de l’Auditori trobe que està pel voltant 350 seients; érem menys de trenta espectadors. Per cert, aprofitem per a felicitar a la directiva de l’U M A, el fet d’haver efectuat un acte de semblant nivell artístic i l’animem que, tot i la migrada assistència ho torne a repetir.\nTornem al motiu d’aquest raonament perquè l’abast que està agafant darrerament aquest costum, vici o moda, ultrapassa allò que podríem qualificar de normal. Sembla com si qualsevol convocatòria, on sabem de bestreta que anirem quatre gats, mancarà de prestigi si no posa la prèvia de la cita ídem.\nPerdó per la presumpció, però hi ha actes que s’han de dur a terme en llocs on caben trenta persones i tenim la certesa que si omplim la meitat del lloc serà un èxit: cal reservar l’accés, no siga cosa que allò revén-te d’assistents i hàgem de lamentar-ho.\nBo, millor no tan bo. Aquest mimetisme sistemàtic potser tindrà algun origen en tantes conseqüències inexplicables de la pandèmia. O en controls que jo ara mateix desconec i que noves situacions han creat la necessitat d’establir. Però d’exemples com els que he citat, podríem fer-ne un rosari. Ara, si la qüestió és que és preceptiu, això són figues d’altre paner.\nEl cas és que aquest costum imposat, també està fent que moltes persones per anar a espectacles, obres de teatre i altres, tot i que l’auditori mai s’omplirà, ha d’anar proveït de la seua entrada quan en començar la funció observa que quasi mes de mig aforament està buit. Cosa que no li lleva el dret a anar amb la seua entrada a la butxaca. Ací ningú està contra eixe costum.\nSón desviacions socials que agafen volada, perquè sembla que donen un poc d’importància a l’acte, perquè altres també ho fan i no tant per una necessitat inherent a l’ocasió. Així, la pilota es va fent grossa fins que ve un moment en la que hi ha col·lectius, que no saben si és imperatiu, però com que molts ho fan, sembla que nosaltres també ho haurem de fer.\nAcí, el que hom li preocupa, és que per anar a esmorzar demà al lloc de sempre, haja de demanar la cita prèvia perquè altrament, se les pot veure malament per fer allò que ve fent no sap des de quant.\nI això, la tradició i l’esmorzar, no entenen de romanços destarifats.


Correcció de curvatura de cada calaix\nCorrecció de curvatura de cada calaix\nAquest mode permet ajustar el nivell de correcció de curvatura per a cada origen de paper.\nEl nivell de correcció de curvatura s'ajusta constantment per adaptar-se a les característiques d'un paper concret. Tot i això, si la curvatura del paper no es corregeix bé, podeu ajustar manualment el nivell de correcció de curvatura per adaptar-lo a l'entorn i les característiques del paper, com ara la seva humitat.\nPodeu canviar el nivell de correcció de curvatura perquè s'ajusti a les característiques del paper.\nLa curvatura del paper es nega ajustant el paper en la direcció oposada a la de la curvatura. Feu còpies o impressions de prova al paper que heu ajustat i comproveu-ne el nivell de correcció de curvatura.\nSi ajusteu el nivell de correcció de curvatura a [Opcions de gestió de tipus de paper] a [Preferències], assegureu-vos que restabliu el valor d'aquest mode a '0'. (Vegeu " Descripció d'aquesta funció").\nTingueu en compte que aquesta funció pot afectar l'alimentació del paper. Com que un augment gran del valor pot fer que el paper s'encalli, es recomana ajustar els valors en increments petits.\nEn funció de l'entorn en què s'emmagatzemi el paper, les condicions del paper (com ara la humitat) poden variar. Si les condicions del paper són diferents de les normals, podeu ajustar el nivell de correcció de curvatura de cada origen de paper individualment per obtenir uns resultats millors.\nPremeu [Ajust/Manteniment] → [Acció d'ajust] → [Corregir curvatura per a cada calaix].\nSeleccioneu l'origen del paper en què cal canviar el nivell de correcció de la curvatura → premeu [Establir].\nPremeu [-] o [+] per a [Sortida cara amunt (invers)] o [Sortida cara avall (Normal)] per ajustar el nivell de correcció de curvatura del paper → [Acceptar].\nD'acord amb la quantitat real d’impressions cap amunt/cap avall*1\nSortida cara amunt (invers)\nSortida cara avall (Normal)\nSortida cara amunt (invers)*2\n*1 Comproveu impressió cap amunt/cap avall del paper de sortida. Per a les impressions amb la cara impresa cap amunt, ajusteu la configuració de "Sortida cara amunt (invers).” Per a les impressions amb la cara impresa cap avall, ajusteu la configuració de "Sortida cara avall (Normal).”\n*2 Quan realitzeu una impressió a dues cares, prémer [-] o [+] per a [Sortida cara avall (Normal)] no funciona per ajustar el nivell de correcció de curvatura.\nPer establir la direcció de la curvatura del paper, col·loqueu el paper en la direcció en què es diposita a la safata de sortida.\nAjusteu el nivell de correcció de curvatura en la direcció oposada a la del paper imprès.\nDirecció de curvatura del paper imprès\nQuan el paper es corba cap amunt\nCurvatura cap avall (premeu [-])\nQuan el paper es corba cap avall\nCurvatura cap amunt (premeu [+])\n> Ajust de la qualitat de la imatge i acabat (calibratge) > Acció d'ajust > Correcció de curvatura de cada calaix


El Duatló de Vallfogona servirà per coronar el campió de Catalunya | NacióMuntanya\nEl Duatló de Vallfogona servirà per coronar el campió de Catalunya\nEl ripollès Aleix Fàbregas intentarà diumenge repetir la victòria assolida el 2010 i el 2011\nper Redacció , 22 de març de 2013 a les 09:09 |\nAleix Fàbregas busca la tercera victòria a Vallfogona. Foto: Arnau Urgell\nEl Duatló de Muntanya de Vallfogona celebrarà diumenge la desena edició. Coincidint amb l'aniversari la prova servirà per coronar el campió de Catalunya de l'especialitat. Un dels màxims favorits entre els 150 participants serà el ripollès Aleix Fàbregas que intentarà repetir la victòria assolida el 2009 i el 2010 –en la darrera, de novembre de 2011, no hi va participar i el triomf va ser d'Alejandro Gómez-. No ho tindrà fàcil ja que hi haurà l'elit catalana de la disciplina amb Joan Freixa, Francesc Fréixer, Xavi Torrades i el mateix Gómez.\nLa prova l'organitza un any més l'Ajuntament i la Comissió de Festes de Vallfogona. Està formada per un primer tram de sis quilòmetres de cross que arriba fins a la Tosca del Pinetar. La transició es produirà a la zona esportiva del poble des d'on començarà un circuit de 22 km en BTT que els durà, entre altres, fins al pla de Falgars i al coll de Canes. Finalment, hauran d'afrontar 3 quilòmetres corrent a l'entorn de Vallfogona.\nLa cursa començarà a les 10 del matí i a banda de ser el Campionat de Catalunya puntuarà pel Circuit Català i la Lliga de Clubs de l'especialitat. Per motius de seguretat es tancaran al trànsit diversos trams de la carretera rural de Milany (de les 9:30 a les 14:00, entre la plaça de la Salut i la Tosca); de la carretera de Vilallonga-la Bauma des del passallís de can Guitarra fins a la font del Burros (de les 10 a les 11:30) i de tota la carretera del Portús-Santa Magdalena (de les 10:00 a les 14:00).\nInscripcions a la Duatló de Vallfogona\nRecorreguts i perfils de la Duatló de Vallfogona\nGaleria de fotos 2010 (Arnau Urgell)\nAleix Fàbregas, Duatló, Duatló de Vallfogona, Vallfogona de Ripollès, Aleix Fàbregas, Ripollès


Milers de persones clamen a favor dels drets dels refugiats a Barcelona - Empordà\nDiumenge, 19 juny 2016\nMilers de persones clamen a favor dels drets dels refugiats a Barcelona Els manifestants denuncien "la irresponsabilitat, la neglig�ncia i l'hostilitat" dels governs europeus i espanyol per resoldre la crisi\n20.06.2016 | 06:30\nLa cap�alera de la manifestaci� d�ahir a Barcelona. acn\nBARCELONA | ACN/EFE/DDG\nMilers de persones van clamar pels drets dels refugiats ahir a la tarda a Barcelona, en el que va ser una protesta en solidaritat amb els afectats i en contra del paper adoptat per la Uni� Europea envers aquesta crisi humanit�ria. Amb motiu del Dia Mundial de les Persones Refugiades, que es commemora avui, m�s de 40 col�lectius, entitats, partits pol�tics i sindicats s'han unit per organitzar una Setmana de Lluita per les Refugiades que va tenir com a punt central aquesta marxa, que va comen�ar a la pla�a Universitat sota el lema Obriu fronteres, volem acollir!. Amb aquesta acci�, els manifestants van voler denunciar p�blicament "la irresponsabilitat, la neglig�ncia i l'hostilitat" dels representats pol�tics de l'Estat espanyol i de la resta dels estats europeus davant l'�xode de persones despla�ades, segons constava al manifest de la marxa. Amb lemes com "Genocidi, aix� �s un genocidi" o "Refugiades, benvingudes", els manifestants van anar fins a l'oficina d'estrangeria de la capital catalana.En nom de la plataforma "Stop Mare Mortum", impulsora de la mobilitzaci�, Toni Borrell va justificar la manifestaci� despr�s de recordar que "el nostre pa�s tamb� ha viscut l'exili, l'�xode i l'emigraci�". A l'acte hi van assistir, entre d'altres, l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i el president de l'ANC, Jordi S�nchez.Lluny de les xifres fixadesEspanya ja �s una oportunitat per als 124 refugiats que han arribat des de Gr�cia i It�lia en els �ltims vuit mesos, per� tamb� ho hauria de ser per als 586 que es va fixar com a previsi� el Govern per abans del final del mes de juny i completar aquesta xifra fins als 17.337 abans del mes de setembre de 2017. "Els refugiats no s�n xifres, sin� �ssers humans amb drets", va recordar la presidenta del Consell General de l'Advocacia Espanyola, Vict�ria Ortega, per exigir al Govern espanyol i a la resta de la UE que respectin la legalitat pel que fa als refugiats i migrants.Les xifres, per�, serveixen per dibuixar la magnitud de la trag�dia, que ha aconseguit un trist r�cord de despla�ats des del final de la Segona Guerra Mundial. Aix�, en el repartiment europeu de les vides de centenars de milers de persones que han fugit de la guerra, Espanya es va comprometre a reubicar 15.888 dels refugiats que ja s�n a Europa abans de setembre de 2017, i a uns altres 1.449 que porten molts anys vivint a reassentaments de pa�sos com L�ban, Jord�nia i Turquia.


Benicarló posa en marxa una campanya per a rellançar l'economia local - Diari Millars, informació local en valencià.\nBenicarló posa en marxa una campanya per a rellançar l’economia local\nLa Regidoria de Comerç anima a comprar al xicotet comerç local i de proximitat i mostra el seu suport al sector primari que s’ha mantingut al peu del canó durant la crisi.\nAmb el lema «Sense tu no hi ha color», la Regidoria de Comerç ha llançat una campanya per a promoure el consum local i de proximitat i animar la ciutadania a comprar al xicotet comerç i a consumir els productes del camp i la mar de Benicarló.\nLa campanya es fa visible a través d’un vídeo promocional que mostra la reobertura del teixit comercial de Benicarló i posa èmfasi en la seguretat que ofereixen tots els establiments comercials de la ciutat i en la dedicació que el sector agrari i pesquer de la ciutat han demostrat durant tota la crisi sanitària.\nLa campanya s’ha presentat aquest matí en presència de la regidora de Comerç, Clara Cid, i representants de diferents sectors productius: el gerent de la Cooperativa Agrícola Benihort, Guillermo Edo, el president de la Confraria de Pescadors Sant Telm, Francisco Querol, i la vicepresidenta de la Unió de Comerços, Sonia Foix.\nLa regidora de Comerç ha explicat que es tracta d’una iniciativa que pretén donar visibilitat a tots els sectors «des de la tenda d’aliments de baix de casa, la sabateria de tota la vida, la parada de confiança del Mercat, el bar de la plaça o el Mercat del Dimecres». «Aquest univers —ha recalcat la regidora— és el que manté viu el teixit empresarial de Benicarló, crea ocupació i contribueix al creixement de la nostra economia».\nRespecte del sector primari, la regidora també ha lloat «la gran tasca que ha dut a terme durant aquests més de tres mesos», en referència als llauradors i mariners «que en tot el confinament han estat al peu del canó sense descans per a oferir-nos els millors productes de la terra i la mar». «Estic segura —ha subratllat la Clara Cid— que val la pena apostar pels productes de proximitat, no només per la qualitat, sinó tame pel servei proper i l’atenció personalitzada que ofereixen».\nPer la seua banda, tant el gerent de Benihort com el president de la Confraria com també la vicepresidenta de la Unió de Comerços han coincidit a assenyalar la necessitat de comprar al xicotet productor i han agraït a l’Ajuntament el suport mostrat a través d’aquesta campanya.\nJuntament amb el vídeo promocional, s’han editat cartells publicitaris que se situaran en diferents punts visibles de la ciutat.\nPost més nousJoventut de Sagunt tanca amb èxit els dos primers Campus Jove que ha organitzat com a oferta d’oci estival\nPost més vellsLes platges de Peníscola continuen amb una ocupació mitjana i sense saturació en els primers dies de juliol


Data:dissabte 04 de maig de 2013\nprimeres tirades .Foto feta desde el Pison\nFoto feta desde la segona reunio\nTram de 6b\nCordada alemanya a la tercera tirada\npas entre dos blocs a la setena tirada\ncim punta Mateo\nEntrada directa a la normal\nultim rapel del cao de setmana\nTots els components de la sortida a Loarre\nAquest cap de setmana la colla dels Parras marxem a Riglos. Escalem dissabte i diumenge amb un temps genial.L'ambient de Riglos es impressionant i es respira escalada per tot arreu.\nEl primer dia repartim en dos grups .Uns anirem a fer unes vies al Mallo Colorado i els dos Joses marxem cap al Fire a fer 'la Galletas' de 310m. 6b maxim obligat V+ i on es faran faltar unes dotze cintes + un joc de tascons(nosaltres portàvem tricamps) ,el semàfor d´aliens i els camelots mitjans 0,75 i 1.\nLa via te dues parts ben diferenciades , la primera va ha trobar el Camí mes fàcil intentant evitar les típiques panxes rigleres per arribar a la xemeneia que separa amb dos puntes aquests Mallo. I que esta bastant ben equipada amb Parabolts ,però a la que hi ha que escalar entre ells. Nosaltres empalmen les dues primeres tirades i les dos següents\nLa segona Part es tota per xemeneia, els parabolts desapareixen i només trobarem bagues en ponts de roca en els passos claus de les tirades però on podrem posar alguna assegurança entre aquestes.La via finalitza a un coll que separa les puntes Mallafré i Mateo a la que accedim amb un llarg de 20m de V equipada amb amb parabolts. Molt bona via en conjunt i mes si es el primer cop que s'escala per aquests paratges.\nDiumenge anem tots a L'agulla Roja, uns marxem a fer la Sur Este i els altres a la Normal a la cara nord d'aquesta agulla.Via de 120 m IV+ màxim i obligat encare que per error en fico a L'entrada directa que surt 6a+ obligat 6a. Maca via de grau assequible i bon equipament, llàstima que es la baixada de ràpels de l'agulla i on si no son matiners, com nosaltres, trobarem gent baixant amb caigudes de pedres incloses. a destacar el diedre del tercer llarg.\nCordada via Galletas: els dos Joses\nVia Los kilos os sientan muy bien al Mallo Colorado : Sergi ,Monica i Cati\nVia Victor Garcia: Juanan i Alex\nAgulla Roja via SE: Sergi i Juanan. Jose i Cati\nvia Nornal: Alex, Monica i Jose.\nTambe ens van acompanyar a la sortida la Isa ,Lola i Monica petita.\nVia Full Equip a la Codolosa Travessa Estós-Oô-Lliterola


El temps. Avui i últims dies: Andalucía - Resúmenes diarios anteriores - Gràfiques - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya


OBRINCAMI: Open Tactic Sant Feliu de Guixols\nPublicat per arnau i xavier a 7/01/2013 07:49:00 p. m.\nPEDRO 2 de juliol de 2013 a les 12:06\nsort de que ho havies deixat....les curses son part de la nostre vida!!!\narnau i xavier 2 de juliol de 2013 a les 13:10\nJa ho pots ven dir Pedro!\njuanmaiden 2 de juliol de 2013 a les 15:33\njajaja la cabra tira al monte y a ti los dorsales te van mas que a mi los maiden.\nmuy buenas fotos,felicidades y a seguir dando caña por esas montañas.\narnau i xavier 4 de juliol de 2013 a les 13:57\nHahahaha!! A fondo maiden espero verte algun dia!! Hay una quedada de bloggers en Sant Celoni, el Domingo 14 de Julio!! ;)\nmiquel angel 3 de juliol de 2013 a les 21:00\nBe ara toca ser una mica constant pero sense agobiarte, sobre tot vigilar amb les rebolcades, la última et va deixar un xic marcat jeejeje\narnau i xavier 4 de juliol de 2013 a les 13:53\nSobretot en aixoo!! Pero sembla que ja no tinc la por que tenia durant la pedalada de palau!\nGINETAS BIKERS. 4 de juliol de 2013 a les 17:11\nESTAS FOTOS SON PARA PUBLICARLAS EN UNA REVISTA DE ESPORTS,MADRE MIA ,QUE CLASE,QUE TECNICA,Y QUE GRAN POSICION.ENHORABUENA..!!!\narnau i xavier 6 de juliol de 2013 a les 20:06\nGracias Ginetaas!! espero veros el domingo de la semana que viene en la salida de bloggers en Sant Celoni!!