L’Èlia | Equip La Tavella | El Bloc de la Tavella\nPublicat per latavella on 1 d'abril de 2022 1 d'abril de 2022\nSovint us expliquem que La Tavella som un projecte social on treballem per a oferir oportunitats laborals a persones que presenten alguna disCapacitat o trastorn de la salut mental.\nÉs per això que en aquesta ocasió us presentem a l’Èlia López, responsable de l’àrea social de la Fundació Viver de Bell Lloc i de La Tavella, i qui ens ajudarà a entendre’n els detalls i a visualitzar de quina manera La Tavella col.labora en la inclusió de persones de col.lectius en risc. En parlem amb ella!\nExplica’ns una mica, quina és la teva tasca a La Tavella?\nA la Tavella treballen persones a les que des de Viver de Bell-lloc acompanyem i donem suport en diferents àmbits de la vida: lleure, formació, vida a la llar, treball…\nEl nostre objectiu és oferir un ventall de possibles serveis i suports a les persones amb risc d’exclusió social, especialment persones amb discapacitat i/o trastorn de la salut mental, per tal que puguin desenvolupar un projecte de vida com qualsevol.\nLa Tavella és el lloc de treball on 3 persones de la nostra entitat es desenvolupen a nivell professional, realitzant el muntatge de les cistelles ecològiques.\nDes de l’àrea social vetllem per l’acompanyament i el suport laboral d’elles, coordinant-nos i acompanyant també a les persones responsables i referents de l’equip. Els suports i l’acompanyament, individual i grupal, s’adapta en funció de les necessitats de la persona, que poden variar segons el moment vital o de desenvolupament personal i professional d’aquesta.\nQuè és per tu La Tavella?\nLa Tavella és la possibilitat d’un lloc de treball per a les nostres persones, on es desenvolupen i creixen a nivell professional, realitzant una feina que contribueix a que moltes persones tinguin la possibilitat de rebre a casa menjar ecològic i de proximitat.\nQuè és el que fa a La Tavella diferent d’altres empreses de distribució ecològica?\nLa Tavella té el valor afegit de donar l’oportunitat d’un lloc de treball a persones amb discapacitat, que responen de forma extraordinària a l’exigència laboral que comporta el muntatge de les cistelles.\nQuin impacte té en les persones amb alguna disCapacitat o algun trastorn de la salut mental el fet de poder treballar?\nEl mateix que en qualsevol persona: econòmic, personal a nivell de realització personal i professional, social, … La dificultat que existeix és la manca d’oportunitats a nivell laboral per a les persones amb discapacitat o algun tipus de trastorn de la salut mental. Si hi ha l’oportunitat i un bon acompanyament els resultats acostumen a ser d’èxit.\nAlgun cas real que ens vulguis explicar?\nA la Tavella, fa uns anys, vam viure el procés d’èxit en quant al procés de creixement personal i professional d’una persona que va arribar a la Fundació per a realitzar un curs de formació ocupacional.\nEs va formar, i quan va acabar, va sorgir l’oportunitat d’oferir-li un lloc de treball a la Tavella. Va estar uns anys treballant realitzant el muntatge de cistelles, amb una progressió a nivell competencial important. Aleshores va sorgir l’oportunitat d’un lloc de treball a l’empresa ordinària, li vam oferir i va acceptar. Actualment, després de 6 anys, continua treballant en aquella empresa. En el procés inicialment hi va haver força acompanyament i suport que es va anar reduint conforme guanyava en seguretat i autonomia. Actualment no li cal cap suport, de tant en tant una trucada i poc més.\nEntrada prèvia Amb La Tavella no rebràs la cistella en 1 hora\nEntrada següent Productors La Tavella | En Fèlix i Paloma d’Aguacates Ecologicos


El programa Mestres intenta presentar les diferents tipologies d'escola que tenim al país a través d'experiències diverses que, amb més o menys èxit, es porten a terme al llarg del territori. S'ha criticat que es presenten escoles molt ideals amb experiències perfectes però jo crec que s'hi veu una mica de tot tenint en compte sempre que quan s'apaga el llumet vermell de la càmera segur que no n'hi ha per tant. El que sí que he vist en el programa, llegint entre línies i en determinades escoles, és la cara d'estranyesa que fan els nens quan el mestre els parla en català ja que tothom sap que hi ha molts mestres que la immersió se la passen per on volen i només utilitzen la llengua castellana. Però són temes tabús, no es pot dir que hi ha molts catalans que acaben l'escolarització sent monolingües únicament en castellà i que aquest fet els pot tancar la porta a la rica cultura catalana i en alguns casos fins i tot al mercat laboral. Però no es pot dir. No pot sortir la veu en off dient:\n- "En Marc va néixer a Catalunya fa dotze anys i ha acabat la primària sense defensar-se en català; però cap problema, els seus pares no han buscat dues famílies més per denunciar el Departament preocupats per aquest fet i la caverna mediàtica ni en parla."\nPer mi és una irresponsabilitat molt gran que les famílies d'aquests nens monolingües víctimes d'una discriminació no alcin la veu per denunciar que els seus fills -a priori- tindran menys oportunitats que els (almenys) bilingües. El que no tinc tan clar és si el programa hauria de denunciar aquesta realitat o simplement deixar-la, com fa ara, de manera subliminal potser per no crear alarma social (ironia) o potser pensant que no els pertoca a ells i sí al govern, i als respectius governs que han governat -picant l'ullet a Madrid- la nostra Comunidad Autónoma des del 1983. És trist que quasi 30 anys després de la llei de normalització lingüística encara passin aquestes coses i que, a sobre, el govern pacti amb qui vol carregar-se la immersió aquí i està fent estralls lingüístics en altres territoris de parla catalana on governen.\nArticle 14.4: Tots els infants de Catalunya, qualsevol que sigui llur llengua habitual en iniciar l'ensenyament, han de\npoder utilitzar normalment i correctament el català i el castellà al final dels estudis bàsics.\nArticle 15: Hom no pot expedir el certificat de grau de l'ensenyament general bàsic a cap alumne que, havent\ncomençat aquest ensenyament després de publicada la present Llei, no acrediti en acabar-lo que té un\nconeixement suficient del català i del castellà. Tanmateix, l'acreditament del coneixement del català pot\nno ésser exigit en el cas d'alumnes que han estat dispensats d'aprendre'l durant l'ensenyament o una\npart d'aquest, o que han cursat l'ensenyament general bàsic fora del territori de Catalunya, en les\ncircumstàncies que el Consell Executiu establirà per reglament.


L’Orfeó Català, homenatjat en les Festes de la Mercè pel seu 120è aniversari - Revista Musical Catalana\nOrfeó Català (foto Antoni Bofill/arxiu)\nAquest any l’Orfeó Català ha complert 120 anys d’història. Amb motiu d’aquesta efemèride, la Mostrad’Associacions de les Festes de la Mercè de Barcelona ha decidit que l’Orfeó Català sigui l’entitat homenatjada enguany. La Mostra d’Associacions és un aparador de les entitats i associacions de Barcelona que es concentren des de fa 16 anys a la plaça de Catalunya durant les Festes de la Mercè. La Mostra d’Associacions que se celebra el cap de setmana del 24 i 25 de setembre comptarà, com ja és habitual, amb més de 300 entitats en estands, espais comuns i actuacions dalt de l’escenari o a peu de plaça.\nAixí, l’Orfeó Català ocuparà la carpa d’homenatges i oferirà als visitants l’exposició “L’Orfeó Català. 120 anys de música”, que mostra els moments més emotius i transcendents de la seva història. El diumenge 25 de setembre (19.30 h) es farà el gran acte de cloenda de la Mostra d’Associacions, que inclou l’homenatge amb una actuació especial de l’Orfeó –dirigit pel seu director titular, Josep Vila i Casañas–, que interpretarà L’hereu Riera de Josep Cumellas, Sanctus Benedictus de Josep Vila i Casañas, O vos Omnes de Pau Casals, Stimmt an die Zeiten de Joseph Haydn, L’Empordà d’Enric Morera i El cant de la Senyera de Lluís Millet.\nAquest aniversari ja va tenir el seu moment àlgid el passat mes d’abril transformant l’habitual concert que l’Orfeó Català dedica als socis en un concert commemoratiu –juntament amb l’Orfeó Lleidatà, que celebrava el 150è aniversari–, amb la recuperació de l’obra d’Enric Granados El cant de les estrelles, estrenada al Palau de la Música Catalana l’11 de març de 1911 per l’Orfeó Català i amb el compositor al piano.\nD’altra banda, cal destacar que l’Orfeó oferirà el proper 28 de novembre al Palau de la Música Catalana la Missa en Si menor de Bach amb The King’s Consort i Robert King, en el centenari de la seva estrena a tot l’Estat per part de l’Orfeó Català al mateix Palau. Amb l’objectiu d’adaptar-se a aquesta producció, l’Orfeó Català ha assolit el gran repte d’afrontar l’obra amb una plantilla reduïda seguint els cànons actuals d’interpretació. Mentre una part de l’Orfeó interpretarà la missa de Bach, l’altra oferirà a l’església de Sant Felip Neri de Barcelona, el 19 de novembre, un concert basat en música del Renaixement, amb l’acompanyament d’instruments originals. En acabar l’any, l’Orfeó Català oferirà el tradicional Concert de Sant Esteve, amb l’estrena mundial de dues obres creades per a l’ocasió dels compositors catalans Marc Timón i Xavier Pagès.


Art. Nr.: 70TY615198\nKunstledergriffe in grün\n2 Taschengriffe Theresa in grünem Kunstleder\nPRYM Taschengriffe Nina\nTaschengriffe aus Plexi Nina , halbrund


Fàbrica Borràs (nau de la Rovirola) | Mapes de Patrimoni Cultural\nFàbrica Borràs (nau de la Rovirola)\nFàbrica Borràs (nau de la Rovirola) Santa Maria d'Oló\nRaval de la Rovirola, s/n\nCarretera de servei paral·lela a l'Eix Transversal (BP-4313), al km.22,2 camí NE 200 m\ndj., 11/06/2020 - 02:00\nAntiga fàbrica tèxtil que fou una nau secundària vinculada a diferents empreses d'Oló. Està emplaçada al raval de la Rovirola, i actualment es troba en estat de ruïna. És una construcció fabril de principis del segle XX que es caracteritza pels típics rengs de finestres emmarcades amb maó. És de planta rectangular i, a la meitat davantera, consta de dues plantes, mentre que la meitat posterior només en té una. La façana principal, encarada a migdia, s'estructura en tres eixos d'obertures, amb un senzill balcó a la part central. Els murs són de maçoneria.\nInformació facilitada per Josep Canamasas Güell i Miquel Casas Oller (de cal Gregori)\nAl final del segle XIX a Oló hi havia tres fàbriques tèxtils de dimensions modestes. Una era la fàbrica de Joan Badia, que el 1896 va tenir els primers telers mecànics del poble. Estava situada al carrer Major, número 35. A més d'aquesta fàbrica al poble, Badia va construir també aquesta altra fàbrica al raval de la Rovirola. Segons fonts orals, va ser l'any 1905 i funcionava encara amb telers a mà.\nEl 1920 Joaquim Borràs va comprar una de les fàbriques de la riera d'Oló, que es coneixia popularment amb el nom del Pastor. És la que a partir d'aleshores va ser coneguda com a fàbrica Borràs i actualment és la fàbrica Sauleda. Probablement en aquesta mateixa època va comprar també aquesta fàbrica al raval de la Rovirola. Joaquim Borràs (Manresa 1865-1963) era un industrial que s'introduí també en la política, partidari d'Antoni Maura es presentà diverses vegades com a diputat, fou alcalde de Manresa i vice-president de la Diputació de Barcelona. En una de les seves campanyes electorals va visitar Oló i s'adonà de l'oportunitat que representava aquesta localitat, ja que tenia una població acostumada al treball del tèxtil i els salaris eren més baixos, en un entorn rural de baixa conflictivitat social. Aquest industrial tenia la seva fàbrica principal a la colònia Borràs, de Castellbell i el Vilar, on es feien les feines de filar i una part del teixit.\nLa fàbrica Borràs situada al poble va tenir un gran creixement. Va ser la segona més gran, després de la fàbrica López. La nau de la Rovirola estava vinculada a la fàbrica Borràs, però sembla que en aquest nou període només va servir com a magatzem. Els anys 1960 Manufactues Borràs S.A. era un important conglomerat industrial amb vinculacions també amb la banca. Tanmateix, la fàbrica va tancar les portes a principis d'aquesta dècada, degut a la crisi del tèxtil. Aleshores hi treballaven 70 persones. Més endavant la nau de la Rovirola fou utilitzada per guardar-hi bestiar, encara fins a la dècada de 1980.\nFERRER, Llorenç i altres (1991). "Època moderna i contemporània", Oló, un poble, una història. Associació Castell d'Oló, Santa Maria d'Oló, p. 121-124.


Aquesta serà la proba inaugural i puntuable del Circuit de Llarga Distancia 2012de la Federació Catalana de Ciclisme, amb un total de 147 kms. i un desnivell acumulat aprox. de 3.000m. distribuïts en 5 ports.\nLes inscripcions només es podran tramitar a traves de la web:www.bicinscripcions.com (excepte els socis del C.C.MuntBikes).\nNo Federats: Tindran un cost adicional, als preus anteriorment citats, de+15€ per la tramitació de la llicencia d'un dia de la FCC.\nLes inscripcions son personals e intransferibles.\nPublicado por Daniperez en 13:29 No hay comentarios:\nBici en venta, bottechia aviator carbono, es ven amb grup shimano tiagra i rodes normals alumini.\nes pot veure, previ avís.\ntalla 50. 1 any i mig d'us aprox, ideal per entrenament alternatiu a la btt o per iniciació a la carretera.\nPublicado por Daniperez en 23:29 2 comentarios:\nDesde la meva tornada al ciclisme...\nAra últimament tinc un problema al pc, lo de la pantalla de la mort, o algu aixi ino puc passar les fotos ni fer crònicas. Espero poder fer-ne aviat!\nPublicado por Daniperez en 23:54 No hay comentarios:\nMundoDeportivo.es - 13/12/2010 13:0\nPublicado por Daniperez en 20:32 No hay comentarios:\nAvui ha sigut la primera vegada que he pujat a Sant Grau. M'havien parlat de que era molt dur, però jo només he trobat dur l'últim quilòmetre que hi havien rampes fins el 14%. Tota la resta de la volta al principi s'ha rodat molt ràpid i en Quim s'ha tallat al repexo de Arenys i s'ha enfadat molt, normal perque s'ha comensat molt forta la sortida. Però per tot lo demès ens ho hem passat molt be, i sufrin moltíssim.\nAquí fent el re-agrupament dalt de St Grau (alguns ja feien males cares).\nLa última rampa de St Grau, molt exigent\nEn Carlos, un juvenil. Mes conegut com la ''Gargola''.\nAquí, la millor bici del mon!!!!!!!!!!!!\n** Total: 130km mitja de 30.6\nPublicado por Daniperez en 23:05 4 comentarios:\nSortida d'aquet diumenge!!!\nArenys, Malgrat, Tordera, Vilobi, St. Coloma de Farners, Vidreres, Tordera, St. Pol, St. Cebrià, St. Iscle, Arenys de Munt. Cerveseta al Pavelló.\n125km 4h. aprx.\nEn Figñon estarà content, jajajaja..\nPublicado por Daniperez en 19:38 1 comentario:\nAvui sortiem del Ateneu a les 7:30 del matí, encara era fosc, però mes de 20 ciclistes hem surtit direcciò Collsacreu. I ja alguns valents apretaven una mica per escalfar-se, pero igualment haviem de fer re-agrupament a dalt. Baixada ràpida fins a St. Celoni, i per comensar a pujar Santa fe. Tothom fican el seu ritme de pujada, fins trobar-nos a les antenes. Un cop allà tornada fins Arenys de munt.\nAquí, l'Albert Galícia al desviament cap a les antenes que hem parat a fer unas fotos hi ha esperar an Péndul que venia tocadet.\nLas primeras gelades ja s'han deixat veure a partir de 1000 m. Cuan anavem pujan, trencavem el gel amb el neumàtics\nEl re-agrupament a les antenes. Xubasquero i cap abaix!!!\nAl final no hem passat tan fred del que ens pensavem, i ens ho hem pasat d'allò mes be!!!\n95 km aprox.\nPublicado por Daniperez en 22:21 4 comentarios:\nCanet de mar, Barcelona. e-mail: daniperezzz_@hotmail.com\nDaniPerez. Tema Picture Window. Con la tecnología de Blogger.


Nota dels editors | Oriol Carazo | Estudis de Literatura Oral Popular / Studies in Oral Folk Literature\nCarme Oriol Carazo, Emili Samper Prunera\nEl naixement de la nova revista Estudis de Literatura Oral Popular / Studies in Oral Folk Literature no s’explica sense les importants aportacions científiques realitzades per Josep M. Pujol durant els més de 30 anys dedicats a la docència i la recerca a la nostra universitat. La seva defunció, el 26 d’agost de 2012, als 65 anys d’edat, ens deixa orfes de la seva saviesa acadèmica i de la seva gran humanitat.\nJosep M. Pujol va participar en el projecte de creació de la revista fins al darrer moment, aportant criteri i saviesa malgrat les dificultats que li imposava la malaltia. És per aquest motiu que hem volgut que el seu nom aparegui al pòrtic i als crèdits d’aquest primer número de la revista, al lloc que li correspon, com a director de la publicació, convençuts que aquesta és una forma visible d’agrair-li el seu mestratge i de retre-li homenatge.\nfolklore; literatura oral; literatura popular


04 Apr 19:30h\nCinema d'autor: 'Zimna wojna' ('Cold War')\nDirecció: Pawel Pawlikowski. Polònia, 2018 (88'). Idiomes: polonès, italià, croat, francès, alemany i rus. Gènere: drama romàntic. Sinopsi: El film més impactant de l'any i de molts anys, guanyador de tots el premis possibles. A través de les relacions d'una parella mostra parts fonamentals de la recent història europea. Una obra mestra. Genial.\nDATA: dijous, 4/abr/19, 19:30h


ESCENA EL SÉPTIMO SELLO | lasolidaritatunbonremei.com\nPàgina d'iniciESCENA EL SÉPTIMO SELLO\nESCENA EL SÉPTIMO SELLO\n06/03/2020 06/03/2020 Enric Segarra Bosch 45. GRANS DISCURSOS I ESCENES DEL CINEMA AMB VALORS, 45.06. Escena El séptimo selloEnric Segarra Bosch - La solidaritat un bon remei - Grans discursos i escenes del cinema amb valors - Tema 45.06.\n06. El séptimo sello (1957 Ingmar Bergman)\nSuècia, mitjans del segle XIV. La Pesta Negra assola Europa. Després de deu anys d’inútils combats en les Croades, el cavaller suec Antonius Blovk i el seu lleial escuder tornen de Terra Santa. Blovk és un home turmentat i ple de dubtes. Pel camí es troba amb la Mort que el reclama. Llavors ell li proposa jugar una partida d’escacs, amb l’esperança d’obtenir d’ella respostes a les grans qüestions de la vida: la mort i l’existència de Déu. (Sinopsi de FILMAFFINITY)\nEL TITÀNIC DEL MEDITERRANI →


L’Ajuntament d’Alcanar obre tots els parcs del municipi | Ajuntament d'Alcanar\nInici Ajuntament Comunicació i premsa Notícies L’Ajuntament d’Alcanar obre tots els parcs del municipi\nL’Ajuntament d’Alcanar obre tots els parcs del municipi\n22 jun 2020 | covid-19, Avisos\nA partir d’avui, a les quatre de la tarda, tots els xiquets i xiquetes d’Alcanar, les Cases i Alcanar Platja podran tornar a jugar a les zones de joc del municipi, després que la Brigada Municipal haja netejat i desinfectat aquests espais.\nJoan Roig, alcalde d’Alcanar, explica que “una vegada les autoritats sanitàries han aixecant la prohibició d’utilitzar-los, hem posat a punt els nostres parcs. De nou, volem agrair als menuts de casa la paciència i comprensió que han tingut durant aquest llarg temps durant el qual no han pogut accedir-hi”.\nEn concret, els operaris municipals han netejat i desinfectat els parcs del Garbí, Serramar i Sancho Panza a Alcanar Platja. A les Cases han actuat als parcs de la plaça del Barranc, Mercè Rodoreda i avinguda Marjal i també a l’skatepark; mentre que a Alcanar als parcs de les places de la Bassa, Lluís Companys i Països Catalans, el rocòdrom de la zona d’habitatges de Lo Blanc i l’skatepark de la plaça del Mirador.\nA primera hora del matí, la màquina escombradora ha escombrat i desinfectat el paviment de totes aquestes zones. Seguidament, un dels operaris ha estat l’encarregat de conduir un tanc amb un dipòsit ple d’aigua clorada, amb el percentatge que indiquen les autoritats, mentre que un altre ha netejat i desinfectat amb una màniga d’aigua les zones de jocs i també el mobiliari urbà.\nIvette Fibla, regidora d’Obres i Serveis recorda que “els operaris de la Brigada seguiran netejant regularment totes les zones de joc mentre siga necessari”.\nPer la seua banda, Jordi Bort, regidor de Governació, demana la coresponsabilitat a tots i a totes, “inclosos els pares i mares, ja que hem de garantir les mesures de seguretat i de distanciament per tal de poder acabar exitosament aquesta llarga i dura història que encara estem transitant”.


Faixas principais com a tag 'stellar' – Music at Last.fm Last.fm\nStellar As faixas mais tocadas\nJessie J – Sweet Talker Miss A – No Mercy 시크릿 – Talk That Incubus – Stellar MF DOOM – Rapp Snitch Knishes feat. Mr. Fantastik 스텔라 – 공부하세요 Caribou – Jacknuggeted Deep Puddle Dynamics – The Scarecrow Speaks Midnight Magic – Walking The Midnight Streets Civil Twilight – Perfect Stranger Jeromes Dream – Who's the Snifter Lifter? Jarrid Mendelson – House Ordos Weathermen – 5 Left In The Clip (Rjd2 Remix John Most – Two John Most – Five Benefit – So Sick John Most – Fifteen Pedestrian – Jane 2: Electric Boogaloo John Most – Fourteen John Most – Seven John Most – Eleven John Most – Three John Most – Dreams Will Be Sounds John Most – In The Message Aceyalone – Contents Brandtson – Tapping the Vain Sybreed – A Radiant Daybreak Stellar – Marionette Days of the New – Where Are You? John Most – Thirteen John Most – The Peeled Sky John Most – To Stand Still John Most – Actual Places Lucky Dragons – I Made You Nervous (In 1995) Ever We Fall – Late Night Dance Party Ape9 – Blemish Kara – STEP Blue Öyster Cult – Don't Fear the Reaper (live) ELECTROCUTICA – Decayed Garden Life Long Tragedy – Sweet Innocence Wonaldo – The Cascade download gratuito\nJohn Most – Twelve John Most – Six 스텔라 – 공부하세요 (Inst.) Lou Reed – Riptide Cosmicdust – snow noise assemblage Girls Taste Just Like Chicken – Igloo People Non-Prophets – Damage Kali B. – EVERYTHANG John Most – the days ends while Copeland – Where's My Head? Josh Martinez – Women Loving Women Scarlet – Virgin Christine Collister – Moon River Soso – Rubber Rings John Most – One John Most – During The Break John Most – Where Work Spouts Sparks stellar* – Tenderhook The Voom Blooms – Areoplanes at 3AM Black Mountain – Heart Of Snow flipcycle – Poetry About How It's All Gone Rather Downhill download gratuito\nJ. Blitz – Last Ride Martin Campbell – King David Excepter – STREAM_XX Earthworms – Velvet Tennis Balls featuring So 'n' So Bleubird – Motivationally Speaking C-Rayz Walz – Say Something Thirsty Fish – Third Shift Audible Audities – Passin Me By Wildcard – Bumrush High and Driving – The First Day of Work My Bloody Valentine – 06_a_song_about_being_confused.mp3 Odd Nosdam – Track 54 The Dope Poet Society – 9/11 World Trade II Cold Duck Complex – Killing Season stellar world – Ebb Tide Wildcard – The True Story of Bonnie and Clyde Luckyiam – Borrowedtime Wildcard – Running Out of Room Wildcard – Self Portrait (feat. Dead Poet) Input – Square One Input – Fate Is An Assassin Cool Calm Pete – 2 a.m. Anomie – Avorter n'est pas tuer download gratuito\nBorn Talent – East 2 West Infinito 2017 – The Akan Damaged Goods – Goodbye Sober Day Stephan Bodzin – Rekorder 1.1 John Most – Nine John Most – Eight John Most – Four John Most – Ten John Most – How The Fog Slid Girl's Day – Two Of Us Edie Brickell and New Bohemians – What I Am Brad Hamers – Hic-Cup Izzy Dunfore – Picture Me Puffin Brzowski – Height & Weight Lrx – Electromanic Artistas e gravadoras


Edifici d’oficines Augusta Park a Sant Cugat del Vallès - Joan Pascual - Ramon Ausió\nEdifici d’oficines Augusta Park a Sant Cugat del Vallès\nEmplaçament Augusta Business Park. Sant Cugat del Vallès\nSuperfície 15.650 m2\nEnginyer estructura Gammarquitectura, S.A.\nImatges Aleix Bagué, Rafael Vargas\nEs tracta d’un edifici de planta baixa més nou plantes situat en el punt de trobada de les Autopistas AP-7 i AP-18 que, des dels túnels de Vallvidrera, connecta Barcelona amb el Vallès Occidental i Manresa.\nEl seu ús condiciona quasi directament la distribució de la planta: un rectangle de 41×26 metres situat en el sentit principal en direcció nord-sud, que s’organitza al voltant d’un únic nucli d’accessos vertical i de serveis, localitzat sobre els dos eixos de simetria d’aquesta planta. Sota rasant, l’edifici té dues plantes per aparcament que sobresurten dels perímetres de les plantes superiors.\nExteriorment es van tractant les diferents façanes segons la seva orientació, més oberta a sud i més tancada a nord i amb una doble làmina de vidre, com a doble pell, en les façanes est i ponent, que serveixen de protecció solar. La façana sud té unes potents lloses de formigó per la protecció solar, mentre que la façana nord, sense voladissos, combina trams alternats vidriats amb parts cegues de panells d’alumini lacat. A les façanes est i ponent hi trobem una doble pell, formada per un mur cortina interior i, i un altre de protecció solar format per un vidre serigrafiat que deixa obert un terç de cada tram de façana.


Joan Armangué: d’abril 2014\nEl moviment ecologista a l'Empordà\nAquest és el títol del programa de TV Diàlegs sobre l'Empordà, amb la participació Marta Ball·llosera, representant de l'entitat IAEDEN-Salvem l'Empordà, i el periodista Narcís Genís, que podeu visionar clicant, a sota, sobre el títol.\nPublicat per Joan Armangué a 10:30 Cap comentari:\nL'autopista i el lobby hoteler figuerenc\nLa posada en servei del remodelat enllaç nord de l'AP-7 a Figueres, que permet a partir d'ara, les entrades i sortides en totes les direccions, no és la reparació d'un deute històric amb la ciutat, sinó la reparació d'un error històric de la ciutat, causat per la pressió del lobby hoteler figuerenc dels anys 60-70 del segle passat amb la complicitat de la pròpia administració local.\nPaga la pena recordar en aquest sentit com la construcció de l'autopista AP-7 deixa incomplets els enllaços sud (1974), aquest resolt ara fa uns anys amb la construcció d'una gran rotonda, i nord (1975) a Figueres. El motiu? La pressió del lobby hoteler figuerenc, amb una forta capacitat d'incidència a l'administració de l'època, per assegurar-se el trànsit de vehicles per l'interior de la ciutat. Una anomalia resolta definitivament al cap de 40 anys i què té el seu orígen en el compromís del Govern de la Generalitat, al moment d'acordar-se la construcció del centre penitenciari Puig de les Basses, i així garantir l'accessibilitat d'aquest equipament de caire regional.\nAragirona.cat: L'exalcalde de Figueres culpa els hotelers del retard amb l'enllaç Figueres Nord de l'AP-7\nLa crònica de Narcís Genís a El Punt/Avui: A la presó per l'AP7\nPublicat per Joan Armangué a 10:04 Cap comentari:


COMPANYIA ELÈCTRICA DHARMA El Misteri D'En Miles Serra I Les Musiques Mutants reviews\n1. No Cal Que Ho Entengueu (6:35)\n2. El Vent De Dalt (8:55)\n3. D'una Manera Silenciosa (3:12)\n4. Festa Camperola (6:28)\n5. Roda Dolorosa (12:45)\n6. Blue Noia (7:22)\n7. Cadeau (4:14)\n- Joan Fortuny / soprano sax\n- Lluis Fortuny trumpet, keyboards\n- Maria Fortuny Fender Rhodes, flute\n- Tra Bi Tianan / djembe)\nCD Picap - 910603-11 (2008, Spain)\nBuy COMPANYIA ELÈCTRICA DHARMA El Misteri D'En Miles Serra I Les Musiques Mutants Music\nCOMPANYIA ELÈCTRICA DHARMA El Misteri D'En Miles Serra I Les Musiques Mutants ratings distribution\nPost a review of COMPANYIA ELÈCTRICA DHARMA "El Misteri D'En Miles Serra I Les Musiques Mutants"


L'eco flamenc més experimental ressona al metro | Hora Punta\nL'eco flamenc més experimental ressona al metro\nEls usuaris del metro han pogut assistir a una actuació de música ecològica i de proximitat, amb motiu de la 22a edició del festival Ciutat Flamenco, amb la reputada cantaora Carmen Doorá com a protagonista.\nMarta Franco / 22.05.15 - 11:30h\nAquest dijous a la tarda el festival Ciutat Flamenco ha escollit, com altres anys, l'estació de metro d'Universitat com a escenari. L'artista estrella de l'actuació ha estat la cantaora i cantant Carmen Doorá. Acompanyada d'Iván Santaeularia al teclat, Pablo Alfieri al baix i Ángel Dorao a la percussió, ha acostat als usuaris del metro el seu nou projecte, "Eco".\nAmb pinzellades de pop, flamenc, latin, funk i jazz, "Eco" suposa una proposta musical elegant i de qualitat, compromesa a la vegada amb el medi ambient i amb una forma de vida ètica i sostenible.\nCiutat Flamenco es defineix com un festival de creació, experimentació i exhibició de propostes empíriques, heterodoxes, transgressores i interdisciplinàries en l'àmbit del flamenc contemporani. El festival, organitzat pel Taller de Músics i el Mercat de les Flors, se celebra fins al 24 de maig i enguany segueix compromès amb la descoberta del talent i a fer que aquest es confronti amb un públic de vegades expert, però sempre curiós.\nPropostes més fresques i cuites a l'instant des de la improvisació i en el directe conviuen amb d'altres de més elaborades que s'encreuen, debaten, forcen o provoquen, però que inevitablement apunten nous camins.\nPablo Alfieri i Ángel Dorao en un moment de l'actuació al metro d'Universitat / Miguel Ángel Cuartero\nCarmen Doorá cantant una de les cançons del seu treball "Eco" / Miguel Ángel Cuartero


Luis Serrano Alarcón, director de la Banda de Música de Bètera, guanya el premi a la Millor Edició de Música Clàssica als Premis Nacionals - Periòdic de la comarca del Camp de Túria\nLuis Serrano Alarcón, director de la Banda de Música de Bètera, guanya el premi a la Millor Edició de Música Clàssica als Premis Nacionals\nEl compositor Luis Serrano Alarcón, en l’actualitat director de la Banda de Música del Centre Artístic Musical de Bétera, ha estat guardonat en els Premis de la Música 2011 en l’apartat a la ‘Millor Edició de Música Clàssica’, per l’obra ‘Duende’.\nEstos premis estan organitzats per l’Acadèmia de les Arts i la Música, varen ser creats en 1996 per la Societat d’Autors i Editors (SGAE) i per la Fundació Autor, tot amb la col·laboració de la Societat d’Artistes Intèrprets i Executants (AIE).\nL’obra ‘Duende’, editada per l’editorial Piles, va ser composada per Luis Serrano Alarcón per encàrrec de la Symphonic Wind Ensemble de l’University of St. Thomas, agrupació que la va estrenar el 7 de març de 2010, baix la direcciódel seu mestre titular, Matthew George, a Minesota (als Estats Units). L’obra s’ha interpretat també en Sao Paulo (Brasil) i Chicago (EUA).\n‘Duende’ ha sigut estrenada en Espanya per la Banda Simfònica del Centre Artístic Musical de Bétera, baix la direcció del propi Luis Serrano Alarcón, el passat 9 d’abril de 2011, a l’Auditori de la Casa de la Cultura de Bétera. També ha estat interpretada pel Centro Instructivo Musical ‘La Armónica’ de Bunyol, el passat 7 de maig de 2011, on també va ser dirigida pel propi autor.\nLa gala d’entrega del Premis de la Música 2011 tindrà lloc el proper 18 de maig, al Teatre Arteria Coliseum de Madrid, i serà retransmesa en directe per La 2, a partir de les 22:00 hores.\nLa 'Coalició Compromís' presenta el seu projecte local i autonòmic a Llíria, amb 300 simpatitzants acompanyant a Enric Morera\nEsquerra Unida aposta per una educació “pública, laica, de qualitat i en valencià”\nPau 18 mayo, 2011\nConcert de la Jove Orquestra Simfònica de Castelló\nLa Primitiva de Llíria celebra su bicentenario\nConcurso AFOES en Llíria entre el 4 y el 7 de julio\nPatricia Guzmán 24 diciembre, 2018


CAMPIONAT D’ESPANYA ABSOLUT AL – Agrupació Atlètica Catalunya\nCAMPIONAT D’ESPANYA ABSOLUT AL\nCAMPIONAT D’ESPANYA ABSOLUT!\nAtletes agrupa competint a Getafe, en la màxima competició estatal a nivell individual.\nDues medalles aconseguides per les llançadores AAC. Segona posició i medalla d’argent a càrrec d’Andrea Alarcón en llançament de disc amb un registre de 52.69m el qual representa MMT. I medalla de bronze i tercera posició per a Judit Prats en llançament de pes amb una marca de 14.42m que també representa MMT.\nSisena posició de Katia Coquis en llançament de javelina amb una marca de 44.58m, tot i malgrat la lesió soferta una bona posició per a la javelinista. Setena posició per al saltador Ángel Torrero en salt d’alçada (2.07m).\nAarón Solà onzè classificat en la prova de llançament de disc (49.13m) i dotzena posició per a Jhon Lowis en llançament de javelina (58.63m). Daniel Torrero en el salt d’alçada i amb un registre de 1.97m assoleix la tretzena posició.\nEn posició de semifinalistes, en la prova de 400mt, Iker Gómez amb 54.46 i Sara Dorda amb 1.01.74


Fundació Ernest Lluch - Activitats - 'Ernest Lluch, lliure i atrevit’\n'Ernest Lluch, lliure i atrevit’\nDiàlegs ‘Economia i Territori’ a Vilassar de Mar 2020\nSala Roser Carrau de l'Espai Cultural Can Bisa\nHi Col·laboren: Ajuntament de Vilassar de Mar, Ottokar, Associació BricBarca i l'Aula d'Extensió Universitària de Vilassar de Mar\nEstrena i projecció del documental sobre la figura d’Ernest Lluch\nEl proper divendres 6 de març de 2020 amb l’estrena del documental produït per Josep Morell i Jordi Vilar d'Ottokar i que se centra en la figura d’Ernest Lluch es pretén iniciar el cicle de diàlegs d’enguany, a Vilassar.\nA l’acabar la projecció s’obrirà un col·loqui amb les intervencions de:\nJosep Morell. Co-director del documental\nEnric Lluch. Vicepresident de la Fundació Ernest Lluch i nebot d’Ernest Lluch\n"ERNEST LLUCH, lliure i atrevit" vol ser un viatge personal i íntim a la figura personal i política d'Ernest Lluch de la mà de gent que el va conèixer.\nErnest Lluch, va ser un agitador del pensament i un home polièdric que tenia una gran capacitat d'enlluernar a la gent amb noves idees. Ell va ser una de les persones que va ajudar a posar els fonaments per fer d'Espanya un país modern; amb la implementació de la sanitat pública universal i gratuïta.\nMentre intentava construir ponts d'entesa a Euskadi el comando Barcelona va decidir posar fi a la seva vida l'any 2000.\n"ERNEST LLUCH, lliure i atrevit" vol ser un viatge personal i íntim a la figura política de Lluch de la mà d'amics, companys, periodistes i familiars que el van conèixer.\nLluch, va ser un agitador del pensament amb una gran capacitat d'enlluernar a la gent amb noves idees. Va ser una de les persones que va ajudar a posar els fonaments per modernitzar Espanya amb la implementació de la sanitat pública universal i gratuïta i la primera llei de l'avortament.\nAquesta reforma de la llei de sanitat li va costar tres anys de feina i negociacions i la redacció de 15 esborranys.\nDurant la seva trajectòria humana professional Ernest Lluch va conèixer en profunditat la realitat política i social de València, Catalunya i Euskadi, va veure com es feia política a Madrid i va reflexionar sobre els seus problemes, molts dels avui dia encara estan presents.\nEl documental també el paper de Lluch dins del socialisme català i valencià, les seves divergències i la polémica de la LOAPA. Ernest Lluch va ser una dels primers polítics mediàtics que va participar a tertulies de ràdio i televisió.\n"Ernest Lluch, lliure i atrevit" vol explicar que va impulsar a Lluch en l'època àlgida del terrorisme d'ETA, a viure llargues temporades a Euskadi.\nLluch va ser membre del Orfeò Donostiarrà, soci de la Real Sociedad i va formar part del moviment pacifista Elkarri. Sempre va treballar per construir ponts de diàleg per acabar amb la violència.\nLa paradoxa va voler que la violència amb la qual volia dialogar, va assassinar-lo al parking de casa seva el 21 de noviembre de l'any 2000.


Camps d’Aprenentatge 2n d’ESO | Institut Bitàcola\nMés de divuit mesos més tard, l’actual promoció de 2n d’ESO va tornar a gaudir d’una sortida amb pernoctació, a l’idíl·lic entorn de la casa de colònies Dom Bosco, a Castellnou del Bages. Amb el context d’aquest any, es va decidir per una opció menys acadèmica i més lúdica.\nTot i que les colònies van ser més curtes que habitualment i els àpats van ser l’àmbit a millorar aquest any (ja que era difícil no comparar-los amb les delícies que vam poder gaudir als camps d’aprenentatge de 1r d’ESO), això no va ser un impediment perquè els infants gaudissin. Van realitzar activitat esportiva constant i van poder gaudir també de moments de desconnexió, tant de la família com de les xarxes socials. Tir amb arc, tirolines, pujades verticals amb corda, bosc vertical, gimcanes… Tot un seguit d’activitats que van permetre que, tot i el farrigo-farrago i la disbauxa típics d’unes colònies, la nit fos relativament tranquil·la i alumnat i professorat pugues dormir amb relativa pau.\nL’alumnat va acabar molt content i ja està esperant els Camps d’Aprenentatge de l’any que ve!\n2n ESO, Camps d'aprenentatge i viatges, General, Portada, Sortides 0


QUINA LA FEM?: Mur\nEs mostren els missatges amb l'etiqueta de comentaris Mur. Mostrar tots els missatges\n Castell de Mur, 1929\n1929. El Castell de Mur, el Pallars Jussà.\nRevista «Lleida», núm. 96.\nFotos: J. Almacellas.\nL'interior del castell, ple d'herbassar.\nDes de l'horta de la Guàrdia, amunt, amunt. «El matxo coneix el camí i jo no el veig enlloc. Tot és pedruscall i anant fent ziga-zaga anem escalant la muntanya, i amb una entrepussada del matxo, fatalment no et deturaries fins al fons de la vall». De les velles pedres del castell, «sols s'aguanten les parets exteriors i la torratxa, l'ermita encara es conserva en bon estat, on s'hi venera un antiquíssim Crist, del segle VIIè, segons ens assabenta el simpàtic i humil capellà», i poc saberut d'història pel que sembla. La torre de l'homenatge tingué vinc pisos d'alçada i d'allà s'albirava tot el comtat pallarès des de l'una Noguera fins a l'altra, des del Pirineu fins al Montsec.\nEmbadalit davant l'immens panorama, l'autor deixa volar la pensa cap als temps passats, quan els senyors del castell atalaiaven «amb ulls d'àliga per entre els merlets de la muralla els caminals que a llurs peus serpentegen i ordenar a llurs vassalls els assalts...» Conclou l'autor de la ressenya de la sortida excursionista, en Josep Almacelles (àlies en Pep de Rufea), home castís de la plana lleidatana: «És bonic el Castell de Mur, però si em perdo que no m'hi busquin!»\nEl Castell de Mur de fa cent anys.\nLa colla d'excursionistes lleidatans davant l'ermita.\n Lo Sant Crist de Mur\nPublicat per JM a 18:42\nEtiquetes de comentaris: Anys 1910-20, Mur, Pallars\n1850. Col·legiata de Castellbò (l'Alt Urgell ).\n«Viaje literario a las iglesias de España, tomo XII, Viage a Lérida», Jaime Villanueva.\nA tres hores, a ritme de traginer, de la Seu d'Urgell, de gran factura arquitectònica i bon arxiu, «donde se hallan muchos instrumentos pertenecientes al antiguo monasterio de Santa Cecília, sito en el valle de Elins, junto a la villa de Pallarols, cuyas rentas se adjudicaron en gran parte a la dotación de esta colegial».\nVista i planta de la col·legiata, d'origen romànic, de gran desenvolupament gòtic, i amb forta aparença de castell.\n1850. Col·legiata d'Organyà (l'Alt Urgell ).\n«Viaje literario a las iglesias de España, tomo XII, Viage a Lérida», Jaime\nUna altra col·legiata urgellenca, aquesta a cinc hores (de les d'abans) de la Seu. Més aviat es tractava d'un priorat, unit al bisbat. «Su iglesia, a excepciçon de la portada, es obra del siglo XI, construida en tiempo de San Ermengol, obispo de Urgel». Aquell mateix segle, l'església fou ocupada durant seixanta anys «por un mal clérigo llamado Adalbertino, con su largo concubinato y disolución consiguiente y otros males que allí se cuentan... Especialmente se menciona un incendio que acabó con las escrituras antiguas y códices de la iglesia», fins que fou jutjat i penjat per les autoritats civils i eclesiàstiques veïnes (cap a l'any 1090), com p.ex. el prior del proper monestir de Sant Andreu de Tres Ponts.\nEn aquesta col·legiata s'hi trobaren al 1904 els documents escrits en la nostra llengua més antics de què disposem fins al moment: fragments d'uns sermons de quaresma, que el rector considerà que ja podia deixar-se'ls redactats per a l'any següent. Des del segle IX, la prèdica de l'homilia a les esglésies ja era autoritzada de fer-la en la llengua del poble, car si no era així, els fidels ja no entenien res. Prova, doncs, que ja en aquell reculat segle el llatí parlat o vulgar, ja havia deixat de ser llatí per esdevindre llengua romànica, en aquest cas catalana.\n«Si tu es lo Fill de Déu, di a les pedres que es tornen pa e manja'n. E Nostre Sènyer respòs ad el [ell] e dix: Non solo pane... No viu [h]om solament de pa, mas de les paraules de Déu viu [h]om...» Les temptacions del dimoni a Jesús durant l'estada al desert.\n1850. Col·legiata de Gerri (el Pallars Sobirà).\n«En el real monasterio de Santa Maria de Gerri no hallé tantas riquezas como me había prometido, y cuya sola esperanza pudo hacerme atropellar por tantas incomodidades de aquel viage, que jamás se borrará de mi memoria». Les condicions d'accés al Pirineu eren encara molt severs a mitjan segle XIX. Del riu al costat del qual s'aixecà el monestir, se'n deia la Noguera de Pallars, després evolucionat a la Noguera Pallaresa. «Casa de grande antigüedad, matriz de otras muchas; pero donde el furor de las guerras de sucesión hizo daños irreparables en la parte diplomática». Perquè quan l'autor parla de riqueses no es refereix a tresors d'or i plata, sinó d'un valor encara més gran: parla dels documents de l'arxiu.\nMoltes antigues esglésies tenien com a patrons titulars sants barons, és a dir, homes. A Gerri era dedicada a Sant Vicent màrtir. Però la invenció del culte marià per part de l'Església Catòlica, adoptat al segle V, però fortament impulsat al segle XI per combatre els senyors feudals, competidors directes en la possessió de terres per matrimonis consecutius de conveniència. Entre altres efectes, el triomf sobre el control de la virginitat de la dona, per mitjà de l'exemple de Maria, augmentaria les devocions femenines (aristocràtiques) als monestirs i, com a conseqüència, les donacions territorials a l'Església. La consagració de la nova església al 1149, ja portaria, doncs, l'advocació a la Mare de Déu.\nA manca de documents, l'autor s'entreté en «la rareza de la bóveda de las dos naves laterales». Durant aquella estada, tampoc no va veure «en ella ni en otra parte del monasterio ningún sepulcro de los Condes de Pallars, y eso que comunmente es llamado Panteón de dichos Príncipes».\nL'abaciologi de la Col·legiata pallaresa. Davant del monestir, a l'altra banda del riu, l'autor s'adona, és clar, de les eres salines: «Mas en eso poco trabajan los vecinos en beneficiar un manantial de agua salada que allí mismo les naces, y que es todo su trigo y vio y aceite. Cógense anunalmente de quince a veinte mil cargas de sal», que deixaven a la hisenda reial (espanyola) quaranta mil duros anuals.\n1850. Col·legiata de Tremp (el Pallars Jussà).\nLa primera sorpresa de la Conca al visitant fou el conreu de vinya: «país de abundante y de buen vino». De l'església col·legiata de la vila, se'n diu que la fàbrica del temple actual és del segle XIV. Tampoc no hi troba memòria que hi fossin enterrats els antics comtes pallaresos.\nL'església actual és del segle XVI i el campanar del 1909, que substituí l'antiga cadireta romànica. S'hi conserva la talla gòtica de fusta, de cap a dos metres d'alçada, de la Mare de Déu de Vall de Flors, patrona de la ciutat.\n1850. Col·legiata de Mur (el Pallars Jussà).\nA tres hores de Tremp, «en la cresta de un monte... subí desde la villa de Guardia una hora de rapidísima cuesta, en cuya cima se halla un castillo árabe bien conservado en las paredes exteriores, que después sirvió de foraleza a qlos señores de este monte». Del monestir, en restaven «los claustritos con algunas memorias sepulcrales... La iglesia se conserva bien», i amb un petit però ben ordenat arxiu. Entre altres precaucions, un dels mantenidors havia manat de fer això: «Quitó los pliegues y dobleces con que se suele atormentar a los pergaminos y proporcionar a los ratones que supulten en sus entrañas lineas enteras del cuerpo de las escrituras». Com? Doncs enlloc de plegats, deixar-los fortament enrotllats, de manera que «aquellas sabandijas coman en todo caso las estremidades blancas de los diplomas».\nAl moment de la consagració al 1069, l'església es dedicà a Santa Maria, Sant Pere i Sant Esteve, «que serían los tres altares que entonces habría en ella». L'autor hi observa un sepulcre d'un dels comtes de Pallars, «de piedra común... donde por una abertura se ven varias calaveras».\nEl monestir de Sant Miquel als Terradets pertangué a la canònica de Mur, del qual ja no en resten ni les restes.\nDe Mur l'autor baixa fins a Sant Esteve de la Sarga, el mossèn de la qual encara conservava la denominació d'abat. Li calia travessar el «alto monte de» Montsec en direcció a Àger pel camí del coll d'Ares.\n Viatge dinovesc a Santa Maria de Gerri\nEtiquetes de comentaris: Mur, Organyà, Segle XIX, Seu d'Urgell, Tremp, Villanueva\n La fortalesa de Mur, 1880\n1880. El Castell i Cenobi de Mur, el Pallars, Antoni Mir Casases.\nArticle dedicat al castell i cenobi pallarès, signat per Antoni Mir Casases, erudit de la Renaixença (Talarn, Pallars Jussà, 1830 — Tarragona, Tarragonès, 1885). Doctor en medicina i cirurgia, fou catedràtic d’història natural de l’institut de Tarragona (1869) i metge militar. Autor de Topografia mèdica de Tarragona, d’una Monografía de la fidelísima villa de Tremp (1883), de Pintura mural bizantina del castillo de Marmellá (1888) i articles de tema mèdic i històric (enciclopèdia.cat).\nLa fotografia, sens dubte de les primeres, si no la primera, de la fortalesa pallaresa, ens mostra el superb castell del segle X, possessió del conqueridor cavaller Arnau Mir de Tost al segle següent.\nDescriu la prosa romanticoide de l'autor: «Sa colossal torre de l'homenatge de cinc pisos, com encantat vigia, aguaita tots l'extens espai que ocupava l'antic Comtat de Pallars, des de la serralada pirinenca fins a les muntanyes que confinen amb la vall d'Àger i des de les marges de la Noguera Ribagorçana fins a la llera de la Noguera Pallaresa, que el separava del Comtat d'Urgell».\nLa seguretat del castell es garantia amb «ses muralles cimentades sobre duríssima roca, sens més solucions de continuïtat que una petita porta situada a considerable altura, i solament accessible mitjançant escales movibles, algunes sageteres, i en lo semicercle amb què tanquen la part del N. tres estretes finestres obertes en lo més alt de l'alcàsser, a mode d'observatori».\nL'imponent castell, «sentinella avançat del Comtat de Pallars», amb sa altíssima torre encimbellada dalt de tot del turó.\n«Lo lector pot divagar en ales de la fantasia i forjar contes, llegendes i totes les escenes tràgiques que li inspiri sa imaginació, que a això es presten granment lo caràcter tètric de la fortalesa, la soledat que la rodeja i el panorama encantador que des des sos merlets se descobreix».\nLa fundació del cenobi al 1069. «L'arxiu de la Col·legiata... per la riquesa dels documents que atresora, ofereix estrany contrast comparat amb la carència de notícies relatives al castell immediat»\nAl cenobi fortificat s'hi accedia per un pont llevadís. Descripció dels espais, amb referència a les pintures murals romàniques, «amagades per lo retaule de l'altar major... contemporànies de la fundació del temple».\nDamunt la porta s'hi observen els dos forats de les cadenes o sogues del pont llevadís, i la petita obertura per deixar-hi caure pedres o bé oli o aigua bullents.\nL'abandó del lloc al segle XIX era considerable. «Solament en circumstàncies extraordinàries s'interromp tan profund quietisme, tan trista soledat. Quan una sequera tenaç i aterridora agosta els camps i cega les fonts, i el fantasma de la fam se cern en l'atmosfera plomissa i calitjosa, els pobres llauradors de la Conca i de terres més llunyanes encar, se recorden del Sant Crist de Mur i hi acudeixen en peregrinació i formant professó amb hàbits de penitència atronen l'aire amb sos plors i planyideres exclamacions de Misericòrdia Senyor! Dau-nos aigua, que tenim set!».\nLa tenebrositat del lloc havia donat pas a tot un seguit d'històries esborronadores i «aparicions d'ultratomba, entre sorolls subterranis i fosfòriques flames, que asseguren haver vist i escoltat los que, en una mostra de valor temerari, s'han atrevit a passar una nit en lo cenobi de Mur». Pecat que l'autor no s'avingués a contar-ne alguna, que de ben segur havia escoltat dels veïns en aquella excursió.\nL'espadanya de l'església sobresurt rere el mur. El mossèn llegeix tot arrimat a la pedra. «En l'actualitat l'església serveix de parròquia a alguns caserius i petits pobles per complir sos devers religiosos sota la direcció d'un sacerdot, únic vivent entre aquelles desertes i majestuoses relíquies de remots temps».\n1859. «Los Trobadors Moderns», BCN (Càtedra M.Torres, UdL).\nAl Castell de Mur, poema patriòtic d'Antoni Mir, de to panegíric davant les runes de l'antiga fortalesa.\n«Mes no tot se perdrà, puix sa memòria\nviurà fins la darrera generació.\nMuses consolaran la decadència\ni amb dolça gaia ciència,\nno faltarà en honorar-la el trobador.\n«Jo tes cruels cuites com a mias ploro,\nsempre en mig de ruïnes gemegant.\nSabeu per què? Perquè de ses ruïnes\nles glòries llemosines,\nespero que algun temps renaixeran».\n Les pintures de la Col·legiata de Mur\n Poble, castell i cenobi de Mur, més\nEtiquetes de comentaris: Mur, Pallars, Pleyan i de Porta, Segle XIX\nSegle XII. L'església de Santa Maria de Mur (el Pallars Jussà).\nEl Pantocràtor de les pintures romàniques de Mur, venudes i traslladades a Amèrica a començament del segle XX.\nVista completa de les pintures. La figura del Crist, amb grans ulls que observen el món, centra la composició. Al llibre, la inscripció reforça el seu paper dominant sobre la Cristiandat: 'Jo sóc el camí, la veritat i la vida; cap home arriba al Pare si no és per mi'. Acompanyat dels símbols dels quatre evangelistes i, a sota, dels dotze apòstols, amb algunes escenes bíbliques a les finestres i al peu.\n1920. Església de Mur (el Pallars Jussà).\nLa magnífica església romànica vista des dels absis.\n«Canònica augustiniana (Santa Maria de Mur) situada prop del castell de Mur al municipi de Castell de Mur (Pallars Jussà).\n«L’església fou iniciada el 1060 pels comtes de Pallars i i el seu fill, Pere Ramon. Fou consagrada el 1069, quan s’acabaren les obres. Si és possible que en origen hi hagués hagut monjos a Santa Maria de Mur, com insinua Manuel Riu, sembla que fou obra de Pere Ramon de Pallars Jussà. La substitució d’aquests per canonges i la institució de la canònica augustiniana arribà vers el 1098. Aquest comte, l’1 d’abril de 1099, consolidà la canònica, confirmant-li la major part de les esglésies que constituirien durant segles el seu patrimoni i vinculant-la directament a Roma. Els comtes es reservaren el patronat, que el 1210 passà al rei Pere I. En depenia el priorat de Santa Llúcia de Mur. Un intent de convertir el monestir en premonstratenc i d’unir-lo a Bellpuig de les Avellanes fracassà en 1235-36 davant la negativa del Papa.\n«El domini territorial del monestir de Mur, de jurisdicció independent del bisbat d’Urgell, incloïa les esglésies construïdes des del torrent de Claret fins al coll de la Serradella, Castellnou i el coll d’Ares i des d’aquí a Osca de Guàrdia i fins a la Noguera, és a dir, les esglésies i parròquies de Moror, Estorm, Puigcercós, l’Alzina, Alta-riba, Guàrdia, l’Espona, Beniure, el Meüll, les Esplugues, Escomú i Mallabecs i els priorats de Sant Miquel de Cellers i Santa Llúcia de Mur. Totes aquestes esglésies constituïren la pabordia de Mur. El paborde de Mur esdevingué un petit prelat que exercia la jurisdicció ordinària sobre les seves esglésies, convocava sínodes i tenia seient en els concilis tarragonins entre la resta de prelats del país. La canònica fou secularitzada el 1592 pel papa Climent VIII, que la convertí en col·legiata, la qual, per decisió de la Rota (1600), conservà l’exempció per a ella i per a les seves parròquies. El 1851, amb el concordat, fou reduïda a parròquia rural.\n«La canònica augustiniana de Santa Maria de Mur, per les seves estructures i l’estat de conservació, constitueix un dels exemples més interessants de l’arquitectura canonical del nostre país. El conjunt es disposa amb l’església de Santa Maria a l’extrem de llevant i el conjunt del clos canonical adossat a la façana de ponent del temple.El clos s’organitza en dos patis: el del claustre, adjacent a l’església, i un segon pati amb accés des de l’exterior.\n«L’església basilical de Santa Maria de Mur és un edifici de tres naus, capçada per tres absis semicirculars, ornamentats els laterals amb arcuacions i bandes llombardes i el central amb lesenes i finestres cegues. Pertanyent al primer romànic, les naus, cobertes amb voltes, són separades per pilars sobre els quals s’eleven arcades de mig punt.\n«Vers el 1150, segons Post, l’església de Mur fou decorada amb unes pintures romàniques, de les quals les de l’absis central, un dels exemples més importants de pintura romànica catalana per la temàtica, la tècnica i la composició, foren adquirides a la primeria del segle XX pel Museum of Fine Arts de Boston. Representen el Pantocràtor amb els símbols dels evangelistes, escenes de la vida de Caïm i Abel i de la infància de Jesús, i hi ha escrits alguns versets del Carmen Pascale de Sedulius. Les pintures, força mutilades, de l’absis lateral dret, que representen l’ascensió de Jesús, es conserven al Museu Nacional d’Art de Catalunya. El 1936 es perdé la talla d’un Crist, barroca, i la imatge, de talla policromada, de Santa Maria de Mur, del segle XIII i de tradició romànica. S'hi venera un santcrist de talla, barroc. La relació entre l’església i el claustre, entre els quals hi ha un pronunciat desnivell, s’efectua a través d’un forat al mur que es correspon amb la nau central. Al mateix mur de llevant del claustre i a peu pla hi ha una porta paredada que podria ser l’accés original.\n«El petit claustre, també del segle XII, és un pati rectangular, allargat, amb uns porxos formats per una sola fila de columnes, amb pilars rectangulars als angles. Les galeries són cobertes. Les obres del claustre i el clos canonical es devien iniciar després de l’establiment de la comunitat. Bona part dels edificis monàstics estan en ruïnes.\n«L’any 1920 el conjunt de la canònica fou declarat monument nacional. En la dècada de 1930 l’església i el claustre foren objecte d’una acurada restauració. Del claustre, en resten tres ales, formades per arcades de mig punt separades per columnes simples. El teulat és de fusta d’un sol vessant. En el conjunt monumental de Mur es portaren a terme obres de restauració en la dècada de 1990 (enciclopèdia.cat).\nDetall dels símbols dels 4 Evangelistes: Mateu, Marc, Joan i Lluc, respectivament.\nUn terç dels apòstols, amb el seu nom al costat.\nDetall de les finestres, amb escenes de la vida de Caïm i Abel.\nDetall d'una escena bíblica al peu de l'absis.\nLa façana enrunada.\nUna part del claustre, tapiada.\nEtiquetes de comentaris: Mur, Pallars, Segle XII


La 'Biblioteca Raixa', una col·lecció bicentenària\nL'editorial Moll està d'aniversari. La Biblioteca Raixa , una de les seves col·leccions més antigues i emblemàtiques, acaba de publicar el número dos-cents, Ara et diré què em passa amb les dones , un recull de contes de Cèlia Sànchez-Mústich (Barcelona, 1954). Han passat cinquanta-nou anys des que hi va aparèixer el primer títol, El que s'ha de saber de la llengua catalana , del lingüista Joan Coromines, i durant aquest temps ha canviat tot de dalt a baix: el panorama sociopolític i cultural del país, les dinàmiques del sector editorial, la presència pública i els coneixements i usos del català...\nCom tantes altres empreses impulsades durant el franquisme, la Biblioteca Raixa és el resultat d'un esforç continuat i d'una voluntat de no rendir-se. Inicialment, Raixa no tenia res a veure amb la col·lecció moderna, popular i comercial que ha estat durant les últimes sis dècades. Tal com explica Francesc de Borja Moll a les seves Memòries , tot va començar amb una idea de Sebastià Busquets, propietari de Llibres Mallorca, que va voler crear una col·lecció "de llibres de tema mallorquí destinats a un públic bibliòfil".\nUna col·lecció amb aires de cànon\nCorria el 1945, i no es veia llum al final del túnel del franquisme, però bé calia anar avançant, encara que fos modestament. El primer volum de la nova col·lecció va ser Souvenirs d'un voyage d'art à l'ile de Majorque , de J.B. Laurens. Animats per l'èxit de l'estrena, Busquets i Moll van publicar el segon títol l'any següent: Cartas del P. Pou al Cardenal Despuig , del Pare Miquel Batllori. Com que tot plegat era molt car -"l'edició es feia en excel·lent paper de fil"-, i com que el segon títol no va repetir l'èxit del primer, Busquets va renunciar a publicar-ne un tercer.\nInsatisfet per la interrupció prematura del projecte, Moll va decidir ressuscitar el nom de Raixa en una col·lecció "de més amplitud d'expansió". Amb l'ajuda de Manuel Sanchis Guarner, va inventar-se uns "quaderns literaris Raixa" pensats "per al gran públic català", que en aquells temps "no tenia possibilitats de contacte regular amb els escriptors". Els redactors havien de ser el mateix Sanchis Guarner, Llorenç Moyà, Josep Maria Llompart i Jaume Vidal Alcover, i entre els col·laboradors hi havia d'haver Pla, Espriu, Vicens Vives… Però era el 1953 i les intromissions de la censura, que prohibia totes les publicacions periòdiques en llengües que no fossin la castellana, va matar la iniciativa després del primer número.\nVa ser aleshores quan Francesc de Borja Moll va reconvertir per tercera vegada el projecte i va concebre Raixa com un complement ambiciós de Les Illes d'Or , que tan sols acollia obres d'autors de les illes Balears. La seva intenció era crear una col·lecció de llibres de butxaca -econòmicament assequibles- que tindrien un ritme d'aparició lent -cinc o sis títols per temporada-, serien de temàtica variada i abastarien tots els gèneres en prosa: novel·la, conte, teatre i assaig literari, històric i científic. L'objectiu era donar a conèixer les obres d'autors moderns de tots els territoris de parla catalana, així com obres estrangeres significatives.\nUn cop d'ull a la llista d'obres i autors publicats permet constatar que l'objectiu es va acomplir amb escreix. La nòmina d'autors amb com a mínim una obra apareguda a Raixa té aires de cànon solvent, almenys fins a la dècada dels 70. Llorenç Villalonga, Jaume Vidal Alcover, Maria-Aurèlia Capmany, Joan Fuster, Josep Palau i Fabre, Josep Ferrater Mora i Ferran Soldevila són alguns dels noms que figuren en el catàleg.\nTal com explica Francesc Moll, que juntament amb Josep Maria Llompart es va encarregar de la col·lecció a partir de finals dels 60, cal tenir en compte que, en aquella època, "el món editorial en català era pràcticament un desert: només les editorials Moll i Selecta publicaven regularment en català". Aquesta circumstància, afegida a la voluntat popular i expansiva de la col·lecció, aviat va convertir la Biblioteca Raixa en ineludible, amb dos mil subscriptors.\nFrancesc Moll resumeix l'evolució de la col·lecció distingint-hi dues etapes: "En la primera, Raixa va ser imprescindible perquè omplia un buit enorme; en la segona, i a mesura que el panorama editorial en català s'ha anat normalitzant, ha hagut de disputar-se els lectors competint amb altres segells". Això no vol dir que aquesta segona etapa no hagi tingut moments de molta rellevància. Entre finals dels seixanta i principis dels 70, per exemple, Raixa va servir de plataforma de llançament per a alguns dels autors més prometedors de la nova narrativa illenca, com ara Maria Antònia Oliver, Gabriel Janer Manila, Antònia Vicenç, Llorenç Capellà, Pau Faner… Així mateix, durant les últimes dècades també ha acollit molts dels nous narradors mallorquins: Melcior Comes, Miquel Àngel Vidal, Rafel Crespí, Miquel Bezares, Pere Joan Martorell, Andreu Gomila i Sebastià Bennassar, entre d'altres.


VIII Jornada BCN Salut Mental\nUsted está aquí: Inicio VIII Jornada BCN Salut Mental\nBCN Salut Mental celebra la seva VIII Jornada Anual amb el títol "La Psicoteràpia a la Xarxa de Salut Mental: Avaluació de Resultats". L'acte tindrà lloc a l'Auditori del Col·legi de Metges de Barcelona, el dia 8 de març de 2018. S'iniciarà a les 9h i finalitzarà a les 18h.\nEn aquesta ocasió tindrem el plaer de tenir amb nosaltres al Professor Jonathan Shedler, referent mundial en l'àmbit de l'Avaluació de l'Efectivitat en la Psicoteràpia, associat al Departament de Psiquiatria de la Facultat de Medicina de la Universitat de Colorado i Director de Psicologia al Departament de Psiquiatria de l'Hospital de la Universitat de Colorado, USA, a més comptarem també amb la presència de destacats professionals en l'àmbit de la intervenció psicoterapèutica.\nI Premi Dr. Fàbregas


visa on arrival | Shivangi Reviews\nTravel Diary: Day #6 – Koh Samui, Thailand – Exploring Tourist Sites + Nightlife!\nDecember 29, 2016 holiday indians ko samui koh samui Lamai Beach Mr. Frog Mummified Monk Mummified Monk in Na Mueang nightlife in koh samui six senses Thailand visa on arrival w W or Woo Bar woobar Leave a comment\nTravel Diary: Day #4 – Koh Samui, Thailand – Wat Phra Yai (Big Buddha Statue)\nDecember 27, 2016 711 Big big buddha buddha diary family mart fishing in koh samui food in koh samui ko koh samui lizard morya pharmacy pharmacy in koh samui reviews samui shivangi statue sunset tesco lotus Thailand travel visa on arrival wat phra yai Leave a comment\nTravel Diary: Day #3 – Ko Samui, Thailand (Saw a Shooting Star!)\nDecember 26, 2016 big buddha cash withdrawal in thailand ko samui koh samui summit estate summit villa Thailand things to do in ko samui travel travel blog travel photography visa on arrival 3 Comments\nPhoto Review: Litus Rinaya Canggu, North Kuta, Bali\nSeptember 9, 2016 bali bali hotels bali visa best review blog bali holiday in bali honeymoon in bali hotels in bali hotels in kuta kuta Litus Rinaya Canggu north pool top review blog bali vila visa on arrival visa on arrival for indians Leave a comment\n5 WAYS TO PLAN A BUDGET TRIP TO A PLACE YOU KNOW NOTHING ABOUT\nAugust 16, 2016 bali best places to visit in winters best places to visit now best travel blog best weather budget travel tips top travel blog travel travel blog india visa on arrival visa on arrival for indians 1 Comment


Com pots equilibrar l’energia?\nSegons la filosofia oriental l’energia flueix, i en totes les coses hi ha una energia essencial invisible denominada de diferents maneres: qi (txi) a la Xina, ki al Japó i prana a l’Índia. Aquesta energia omple l’Univers i es troba al cel, a la terra i en tots els éssers vius.\nLa respiració és un altre aspecte bàsic en aquest equilibri d’energies. Quan estem relaxats, la respiració és tranquil·la i natural. En canvi, quan ens enfadem, ens estressem o ens posem tristos la respiració es veu alterada i l’energia no flueix\nAl llarg dels últims anys, a Occident s’ha començat a acceptar el concepte de qi en similitud a la circulació de bioelectricitat en l’organisme.\nLa malaltia, segons els xinesos, apareix per un desequilibri energètic, que pot ser causat per un bloqueig de l’energia per culpa d’una vida desequilibrada: una mala alimentació, un estil de vida estressant, falta de descans, un sobreentrenament...\nNomés el mateix ésser humà és capaç d’aconseguir ajustar-se a si mateix, mantenir l’homeòstasi, és a dir, l’equilibri energètic. Aconseguir aquest equilibri ens permet portar una vida sana i longeva. Per assolir-lo hi ha d’haver una bona sintonia entre cos i ment. Si la ment està en pau, el cos estarà relaxat, equilibrat, i ajudarà la ment a concentrar-se.\nEl cos l’hem de moure perquè l’energia es mogui, però hi ha d’haver un equilibri entre descans i activitat. L’excés d’activitat ens desgasta l’energia.\nLa ment l’hem d’asserenar i allunyar de pensaments i problemes, amb un somriure interior dirigit al nostre cos, als nostres òrgans interns, per aportar-nos serenitat i pau. Aquest estat ens permet que l’energia flueixi sense obstruccions.\nLa respiració és un altre aspecte bàsic en aquest equilibri d’energies. Quan estem relaxats, la respiració és tranquil·la i natural. En canvi, quan ens enfadem, ens estressem o ens posem tristos la respiració es veu alterada i l’energia no flueix. Una respiració des de l’abdomen, conscient i silenciosa, ajuda a millorar la concentració i la serenitat.\nEl qi és com l’aigua d’un riu: no la podem empènyer, però sí que la podem dirigir i afavorir-ne la circulació en tot el recorregut.\n17 hores 45 minuts ago.\n3 dies 42 minuts ago.


Doble Concert - UPCArts, amb la complicitat del TRESC\nKristine Balanas, violí\nMargarita Balanas, violoncel\nShi-Yeon Sung, direcció\nRalph Vaughan Williams es basa en una melodia del principal compositor del Renaixement anglès per compondre la seva Fantasia sobre un tema de Thomas Tallis. Concebuda com una elaboració lliure d'un fragment modal que possibilita un treball harmònic agosarat, l'autor s'inspira en la policoralitat o cori spezzati del polifonisme renaixentista i distribueix l'orquestra en dos conjunts instrumentals i un quartet de corda solista. El Doble concert de Johannes Brahms és un dels projectes concertants més ambiciosos de l'autor. Obra de maduresa i d'una refinada complexitat no només formal sinó també tímbrica i textual, va ser escrita amb l'ajut del violinista Joseph Joachim, que ja havia estat dedicatari del Concert per a violí del compositor alemany. Més enllà del virtuosisme de l'escriptura dels solistes, el Doble concert és una síntesi de la tensió entre la llibertat romàntica i la gran exigència formal i intel·lectual de Brahms, fortament arrelat en els motlles clàssics. Clou el programa la Simfonia n. 102 de Franz Joseph Haydn, la desena de les anomenades ¿Simfonies Londres" encarregades per Johann Peter Salomon i model de perfecció del simfonisme clàssic.\n23 i 23 de maig\nEspectacle familiar. A partir de 2 anys.\nVenice Baroque Orchestra & Siranossian\n17 i 17 de maig\nSimfonia de Berio\nDijous 20 de maig a les 20:00h


(S'ha redirigit des de: Josep M. Puig i Salellas)\nPuig Salellas va ser el més jove de la darrera gran generació de notaris catalans (Ramon Faus i Esteve, Noguera, Roca-Sastre, Figa...), que es caracteritzava per la solidesa de la formació, l'arrelament al país i el compromís de servei a la societat. Des del deganat del Col·legi de Notaris (1976-1980), just en el moment de la transició democràtica, va tenir ocasió de participar, a l'ombra, en la redacció d'alguns articles del projecte d'Estatut de 1979, tal com va col·laborar, també, en la del de 2006.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Josep_Maria_Puig_i_Salellas&oldid=22319885»\nDarrera modificació: 12 nov 2019 a les 09:41


L'acció secular dels habitants de Cadaqués interpretant l'espai natural i disposant bancals de pedra seca per a la plantació de vinya i olivera, és una de les característiques morfològiques del "Cap de Creus". Per decantación en el temps i amb pocs mitjans, varen idear una tècnica i varen traçar les directius d'un sistema que optimitzava els recursos de la terra.\nEn un olivar situat en el límit amb la platja de "Ses Oliveres" i a certa distància del casc antic del poble, és on es projecta aquest habitatge. Bancals de pedra paral·lels a l'antiga riera que canalitzen el vent sec de tramuntana i, seguint el pendent giren a ponent per rebre la frescor del garbí, murs que van de 40 a 70cm d'alçada i que amb separacions entre 4 i 5 metres, ajuden a superar el desnivell de la topografia original, decalant-se per seguir la línea de mínima pendent. Unes 15 oliveres, 10 pins, 5 xiprers i 2 mimoses, formen la massa vegetal que recorre la parcela d'est a oest, deixant un clar a nord que, a la vegada, respon a les cotes més elevades des d’on ens retrobem amb el mar.\nLa casa no esgota l'alçada reguladora perquè busca l'horitzó entre el sol i les fulles de les oliveres. Nous plans horitzontals desde l'antiga riera fins a la part alta de la parcela es va succeïnt, passant per una planta baixa que, com un clar entre la roca excavada i les oliveres preexistents, disposa d'una bona inèrcia tèrmica i ventilacions creuades d'acord amb els vents dominants. L'estructura de parets de càrrega es traça tangent a l'estructura original de la contrucció agrícola, els bancals que van ser demsuntants per a construir la nova topografia tornen adaptant-se a altres necessitats, arrelant l'acte d'habitar de nou en el lloc.\nViure en un antic olivar de Cadaqués: habitar una casa a la platja de Ses Oliveres 2009-2012


e Editorial (Nat 13) |Nativa\nEditorial (Nat 13)\nEscrit el 10/10/2003 per Jordi Oliveras a la categoria Editorial.\nNat_13_oct03 Jordi Oliveras\nEll diu que si la crisi del disc continua els músics es quedaran sense una font d’ingressos important per poder sobreviure. Que els músics necessiten temps per fer la seva feina i el temps s’obté amb diners. Ella, que els músics només en treuen quatre duros dels discos i que el problema és de la indústria, no dels artistes. Que ja fa temps que la majoria dels músics que li agraden s’han resignat a no viure de la música, i que els que sí ho fan, és dels directes i no dels enregistraments que n’obtenen diners. Ell, que la música és per a que la senti la gent i que la indústria permet arribar-hi. Que el problema de la còpia privada i el de la pirateria no són el mateix. Ella, que si abans d’haver-hi discos i ràdios hi havia música, en seguirà havent-hi després. Que el problema de la pirateria és com el del botellón: quan els preus estan massa inflats i la gent creu que el que paga i el que obté no es compensen, apareixen dreceres per compensar aquesta situació. Ell, que tot això és demagògic i que no es poden prendre aquestes postures a la lleugera. Ella, que ell està assumint com propis problemes que no són els seus. Que no s’hauria d’escoltar aquestes campanyes provinents de gent que han demostrat poca sensibilitat per la música i ara volen que identifiquem les dificultats d’un negoci amb el futur d’un art.\nEstan en una cafeteria. Els he sentit. L’angoixa d’ell em sembla la postura lògica d’algú que busca viure d’una feina vinculada a l’art i tem que no pugui ser. La d’ella, la d’algú que desconfia del model econòmic. No sé com ho lligo, però penso en la idea de la renda social bàsica.\nEncara discuteixen sobre si les petites discogràfiques busquen models alternatius o van a remolc de les grans. S’aixequen. Agafen la guitarra i el teclat que tenien a terra i s’en tornen al local d’assaig.\n« Article: Sin Acritud (Nat 13) Entrevista: 12twelve »


CENTRE VETERINARI LLUÍS PERICOT (GIRONA) | Canis\nHome/CENTRE VETERINARI LLUÍS PERICOT (GIRONA)\nCENTRE VETERINARI LLUÍS PERICOT (GIRONA)\tCanis Girona\t2018-06-29T16:56:12+00:00\nEl Centre Veterinari Lluís Pericot es troba situat al barri de l’Eixample de Girona on s’hi realitzen visites de medicina interna, vacunes… referint les cirurgies a l’Hospital Canis. Al costat de la clínica hi ha la botiga on trobaràs una àmplia gama de productes tan de complements com d’alimentaris, abastant tot tipus de menjar per les mascotes que pateixen diferents patologies (al·lèrgies, sobre pes, cardíaques,…) i un assessorament personalitzat.\nBotiga Lluís Pericot (Girona)\nA les nostres botigues de Canis oferim una gran varietat de productes per a petits animals. Estem especialitzats en alimentació de gossos i de gats però també es pot trobar alimentació per rosegadors, fures, ocells,… Oferim un bon assessorament d’alimentació específic per a la vostre mascota, ja que disposem de pinsos especialitzats per tractar o prevenir malalties canines o felines, com per exemple: insuficiència renal, problemes urinaris, obesitat,…\nA més a més, disposem d’un ampli assortit de complements per els nostres animals de companyia com matalassos, llits, corretges, complements de roba, rascadors, transportints,… i fins i tot a l’època d’estiu disposem de gelats per als gossos i us podem ajudar a trobar el producte adient per acabar amb les puces i garrapates de la seva mascota i tanmateix prevenir-los d’aquest paràsit.


Uncategorized | iServeis\nEl passat 15 de juny va finalitzar el termini de sol·licituds per a la convocatòria del tram local de FEDER, promoguda des de del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge. Aquesta convocatòria dels eixos 4 i 6, ha anat dirigida a ajuntaments de més de 20.000 habitants, consells comarcals i diputacions. Una vegada més, des d’ iServeis hem donat suport... Read More\nCategory Actualitat, Gestió, Titular, Uncategorized · Tags\nIServeis ha portat a terme l’elaboració de projectes TIC i elaboració de continguts digitals dels ajuntaments de Sant Julià de Vilatorta, La Cellera de Ter, Bagà, Avinyó, Vallgorguina i Carme. Fonamentalment han estat projectes entorn d’un web de promoció turística que recull i aporta la principal informació del municipi amb la finalitat de promoure’l econòmicament.... Read More\nPosted by admin on octubre 23, 2013 · Leave a Comment\niServeis va realitzar la tramitació, la coordinació i la presentació de sol·licituds de 14 municipis d’arreu de Catalunya per a la subvenció del Pla únic d’obres i serveis de Catalunya (PUOSC) per al període 2013-2016. El PUOSC és el programa de cooperació econòmica local del Govern per a la realització de les obres i els serveis de competència municipal.... Read More


Sol | fonts naturals, aigua, muntanya i més\nAvui coneixerem : La Font del sol en el cementeri de Matadepera\nPublicat el 02/07/2021 per Rasola\nEl cementeri de Matadepera, si va des de la carretera de Terrassa a Talamanca BV 1221, en el km 4,700 de Matadepera, on una pista hi porta.\nTot entrant al recinte i adossada al mur esta la font, te forma d’una cara de sol en relleu, disposa una aixeta polsador.\nPublicat dins de aiguabarreig\t| Etiquetat com a aixeta, Cementeri, Font, Matadepera, polsador, relleu, Sol, Terrassa\t| Deixa un comentari\n20 dites populars sobre el mes de juliol\nPublicat el 26/07/2018 per Rasola\nA darrers de juliol, una hora menys de sol.\nAigua de juliol, encén el sol.\nAl juliol, pesca qui vol.\nAl mes de juliol, els temporals a la posta de sol.\nDel juliol cap al darrer, ten ton blat dins del graner, que si no l’hi tens no t’anirà pas bé.\nDiu el blat el sembrador: “Amb un gra o amb dos, pel juliol estaré amb vós”.\nEl juny diu al juliol: “Ja que jo he plogut, tu fes bon sol”.\nEn juliol, la garrofa es fica dol, i el raïm també ne vol.\nEn juliol, val més ésser a l’ombra que al sol.\nLes nits de juliol són les úniques que no cau aigua gelada.\nNit de juliol, pluja no vol. Pel juliol molt soroll i no plou.\nPel juliol, beure, suar i la fresca has de buscar.\nPer tindre bona col, planta-la pel juliol.\nQui no es banya pel juliol no es banya quan vol.\nSi plou pel juliol, hivern de neus.\nLa pedra de juliol, no té consol.\nRecull de dites populars i Fotografies : Ramon Solé\nPublicat dins de aiguabarreig\t| Etiquetat com a beure aigua, dites populars, figues, hivern de neus, juliol, La vinya, Sol\t| Deixa un comentari\nPoema : Balada de un día de Julio\nPublicat el 12/07/2018 per Rasola\nVengo de los amores Y de las fuentes.\n¿Qué llevas en el pecho\n¡Ay! caballero errante\nDe los cipreses, Una noche de luna\nDe los Laureles…\nAdiós mi doncellita,\nSi voleu saber la biografia del poeta, podeu consultar a :\nPublicat dins de aiguabarreig\t| Etiquetat com a agua, Esquilones, Fuente, luna, nieve, plata, Sol\t| Deixa un comentari\nPoema : El Gener\nPublicat el 08/01/2018 per Rasola\nPel gener comença l’any\ni els onze mesos que falten\nfan que el fred no es senti tant.\nEls tres reis, majestuosos,\npassen per ciutats i viles\ni són sempre generosos.\nAmb la neu, si n’ha caigut,\nfem un ninot que ens contempla\ni té el nas molt punxegut. Però una ullada de sol\nel pot fondre de seguida\ni tots hem de portar dol.\nCal anar amb compte amb el glaç,\nque si bades i rellisques\net pots molt ben trencar un braç.\nPel gener fa un fred molt viu,\nse’ns han acabat les festes\ni tots enyorem l’estiu.\nAutor : Miquel Martí i Pol\nSi voleu saber dades de l’autor, podeu consultar aquí :\nPublicat dins de aiguabarreig\t| Etiquetat com a El Gener, Fred, Neu, Poema, Sol\t| Deixa un comentari


Actualitzada 02/03/2021 a les 10:05\nSegons la fiscalia, els altres dos processats també van entrar dins l'habitació i aleshores, detalla, els tres homes van tancar la porta i van abaixar la persiana de l'habitació de manera que l'estança va quedar en penombra. En aquella situació, el segon processat va començar a dir que li traguessin la roba.\nPresó provisional sense fiança per tres joves per una presumpta violació en grup a Cambrils\nEdgar frega l'empat\nComenta el contingut : Fiscalia demana 15 anys de presó a tres nois acusats d'una violació en grup a Cambrils


El futur del Vessant Sud de la Serra de Collserola | KanPasqual\nL’eina que calia per posar al dia usos i mesures de prevenció de l’espai natural, el Pla Especial anomenat PEPNat, àmpliament reivindicat per part de veïns i veïnes, havia de deixar enrere un Pla General Metropolità de l’any 1976 (PEPCo) que, gairebé quaranta anys després, ha quedat desfasat. Tot i això, el PEPCo delimitava com a espai protegit una zona més àmplia, que no pas l’àrea que comprèn el PEPNat………\nEl passat 27 de gener, el Consell Metropolità de l’Àrea Metropolitana de Barcelona va aprovar la primera redacció del PEPNat, encarregat a una consultoria i amb la participació de 21 persones de perfil tècnic -biòlegs, ambientòlegs, arquitectes i enginyers- que van situar nou objectius a assolir amb el pla especial. Millorar les condicions ambientals i conservar la biodiversitat del parc, facilitar l’accessibilitat dels usuaris o mantenir el patrimoni arquitectònic, històric i cultural, en són alguns exemples.\nEl gener passat, el Consell Metropolità de l’Àrea Metropolitana de Barcelona va aprovar la primera redacció del PEPNat, encarregat a una consultoria i amb la participació de 21 persones de perfil tècnic\nLa Plataforma Cívica en Defensa de Collserola qüestiona els objectius amb diferents arguments. En primer lloc, considera que no es dóna prou importància a la preservació de la biodiversitat de Collserola i alerta que “facilitar l’accessibilitat dels usuaris al Parc pot comportar l’estrès per sobre freqüentació i increment d’activitats”. Josep Lluís Moner, representant de la Plataforma Cívica, considera que “la preservació de la biodiversitat ha de ser prioritària per damunt de les activitats humanes. No volem que Collserola sigui la nova Ciutadella”. Per això, des de la PCDC proposen “una moratòria a la construcció de noves infraestructures dins de l’àmbit del Parc” i que es deixi de banda la creació d’espais “per donar oci, distracció, serveis gastronòmics o usos competitius.”\nPerò l’arrel de l’oposició veïnal rau en la falta de participació que al·leguen que han tingut des de l’inici de la redacció del pla. “La redacció dels objectius de l’avanç del pla és completament tècnica. Ha estat una cortina de fum per tal de no tenir en compte la veu dels veïns i veïnes dels barris que limiten amb Collserola”, denuncia Jordi Bigues, membre d’Esquirols de Sarrià i de la Plataforma Salvem l’Oreneta.\nPanoràmica del barri de la Font del Gos. El president de la seva associació de veïns tem que el PEPnat sigui una “oportunitat per fer-nos fora”\nPer aquest motiu, de cara al pròxim dissabte 6 de juny, s’han programat una sèrie d’activitats i xerrades a la Casa Orlandai de Sarrià que permetin teixir un punt de trobada entre els diferents barris de muntanya que estan implicats en el PEPNat, i trobar una posició comuna als problemes que els afecten.\nEl PEPNat contempla “delimitar els ERE (Espais de Regulació Específica) i establir criteris i condicions per disminuir l’impacte ecològic i paisatgístic de les urbanitzacions fora d’ordenació”. Quan es va declarar Collserola com a parc natural, es va decidir que barris com la Font del Gos, Vallvidrera o Marquès de Sant Menat havien de rebre un tracte especial. Aquest punt ha estat conflictiu perquè engloba sota uns mateixos supòsits veïns amb situacions molt diverses: aquells que van comprar els seus terrenys prèviament al Pla General Metropolità (PGM) del 76 i que des d’aleshores han complert amb les seves obligacions fiscals se sotmetrien al mateix tracte que altres veïns que hagin edificat sense permisos. Raül Ferrando, president de l’AVV de la Font del Gos, tem que el nou pla no sigui més que una “oportunitat per fer-nos fora”.\nQuan es va declarar Collserola com a parc natural, es va decidir que barris com la Font del Gos, Vallvidrera o Marquès de Sant Menat havien de rebre un tracte especial\nOposició a la MAT i al túnel d’Horta\nLa planificació energètica de l’Estat espanyol preveu la construcció de la línia de Molta Alta Tensió (MAT) abans del 2020. Les trenta-cinc torres de setanta metre d’altura creuran el parc des de Santa Coloma de Gramenet fins Sant Just Desvern, cosa que suposarà l’eliminació de la vegetació dels voltants. L’aprovació de la xarxa elèctrica es va fer el 2013 quan Collserolla ja era qualificat de Parc Natural, però segons explica Josep Lluís Moner, “la MAT és catalogada d’interès nacional i la seva construcció és legal.”\nEl túnel d’Horta és un projecte previst al Pla General Metropolità de 1976 que pretenia crear una autovia de dos carrils per unir el barri barceloní d’Horta amb Cerdanyola del Vallès. L’eix viari havia de travessar la Serra de Collserola, i amb un traçat de gairebé 10 km s’estimava que podria suportar una mitjana de 20.000 vehicles diaris. El 2010 el Pla d’infraestructures de Transport de Catalunya va establir la construcció d’un eix exclusivament ferroviari, destinat a “millorar la connexió de transport públic en la relació Barcelona-Vallès”. L’estudi informatiu sobre el traçat i les característiques del túnel es va adjudicar aquell mateix any amb un cost de 971.000 €. Tot i això, ara com ara el projecte està aturat. Des de la FAVB l’oposició vers el Túnel és forta. Camilo Ramos, un dels seus representants, explica que volen que s’anul·li la qualificació especial destinada a la zona perquè aquesta sigui parc forestal i s’impossibiliti construir un projecte d’aquestes dimensions.\nL'entrada va ser publicada el Uncategorized i etiquetada autogestion, Barcelona, Can Masdeu per hortdebaix. Guarda l'enllaç permanent.


BARCELONA / Eva Borràs i Balcells, elegida nova Directora Gerent de la Cambra de Barcelona – BARCELONADOT\nBARCELONA / Eva Borràs i Balcells, elegida nova Directora Gerent de la Cambra de Barcelona\nBorràs és economista i compta amb una àmplia experiència com a Directora de Serveis Corporatius i Gerent i ha treballat per a importants institucions com la Universitat Rovira i Virgili, l’Hospital Clínic de Barcelona i els Ajuntaments de Sant Cugat del Vallès i Sabadell.\nEva Borràs i Balcells serà la nova Directora Gerent de la Cambra de Comerç de Barcelona en substitució de Xavier Carbonell i Roura, un cop el Ple de la corporació d’aquest dimecres ha donat suport unànime al seu nomenament a proposta del Consell Executiu.\nBorràs, fins ara Gerent de la Universitat Rovira i Virgili, és economista per la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona amb Màster en Banca i Finances (IDEC-UPF), Postgrau en Funció Gerencial a l’Administració Pública per ESADE i coach. Va iniciar la seva carrera professional al Servei de Gestió Econòmica del Departament de Cultura de la Generalitat i uns anys després va fer el salt a l’Institut Català de les Indústries Culturals (ICIC), on ha estat Cap d’Administració i Gerent.\nPosteriorment també ha treballat a l’Ajuntament de Sabadell com a Directora de l’Àrea de Serveis Centrals i a l’Ajuntament de Sant Cugat del Vallès com a Directora de l’Àmbit de Gestió de Governança i Economia i ha estat Directora Economicofinancera de l’Hospital Clínic de Barcelona.\nEva Borràs i Balcells inicia ara una nova etapa professional a la Cambra de Comerç de Barcelona en substitució de Xavier Carbonell i Roura, que ocupava aquest càrrec a la corporació des de l’any 2002. La nova Directora Gerent agafa les regnes dels serveis a les empreses i àrees de la Cambra de Barcelona en un moment de grans canvis al teixit econòmic català i també en el si de la institució. La seva àmplia experiència en direcció executiva de Serveis Corporatius, actuant com a motor de canvi, serà clau en el lideratge i la millora contínua en la gestió dels recursos, l’organització i els processos necessaris per implantar el nou model de país definit per la Cambra en el seu document Catalunya 2030/40.\nHabituada a coordinar equips grans i heterogenis, Eva Borràs i Balcells és promotora de la millora contínua mitjançant un lideratge per al canvi centrat en la transversalitat de processos i la informació compartida, i també aposta per una governança regida per la transparència i la coherència de les decisions preses, el rigor i la integritat corporatives. Tot un conjunt d’atributs que encaixen a la perfecció amb la filosofia de la Cambra de Barcelona.


Connectats ara:01 : obanking\nÚltimes Noticies · Reussona 2015[ 0 Comentaris 16 Lectures ]· JORNADA: Avaluació estratègica[ 0 Comentaris 16 Lectures ]· Progamació estable aMt març[ 0 Comentaris 213 Lectures ]· Converses amb la Tarragona Positiva. Tarragona respira cultura[ 0 Comentaris 218 Lectures ]· Tarragona recorda el músic Tony Urbano[ 0 Comentaris 213 Lectures ]· Mostra de Música del Baix Penedès[ 0 Comentaris 324 Lectures ]· HOMENATGE AL MÚSIC TONY URBANO[ 0 Comentaris 250 Lectures ]· GAIREBÉ 8.000 PERSONES UTILITZEN LA CAPSA DE MÚSICA DURANT EL 2014[ 0 Comentaris 666 Lectures ]· La aMt estrena els bucs d�assaig[ 0 Comentaris 873 Lectures ]· Progamació estable aMt Febrer[ 0 Comentaris 956 Lectures ][ M�s a la Secci� de Articles ] Enllaços Total Enlla�os: 59Total Categories: 9 Total Hits: 109995AFEGIR ENLLA��ltims Enlla�os· 1: SEN DRAGO "NIRVAND" Nou Tribut a NIRVANA Unplugged in NY[Hits: 2484]· 2: Somosrockeros[Hits: 5969]· 3: Biblioteca Hemeroteca Municipal[Hits: 5972]· 4: RSK[Hits: 7473]· 5: Rhiz.eu[Hits: 7653]M�s Enlla�ats· 1: RiGhtHaCkeRS [harmonicamente posible no significa que suene bien][Hits: 8700]· 2: ACTOR SECUNDARIO BOB - ASB. Web oficial.[Hits: 7871]· 3: EXTRACTO DE LÚPULO - Pàgina oficial[Hits: 7851]· 4: GRUPOS Y CONCIERTOS - conciertos, grupos, cr�ticas, noticias, etc.[Hits: 7693]· 5: Rhiz.eu[Hits: 7653] Forums Temes 2354


4 Setembre trobada noves famílies. | Mas Maria\nDivendres, 28 de setembre de 2018 | ACTUALITAT AFA, Notícies, Novetats\nEl passat 4 de setembre, després de la reunió amb les famílies noves, L’AMPA va organitzar la primera trobada per donar acollida a aquestes. La trobada organitzada per la comissió de famílies nouvingudes de l’AMPA tenia com objectiu donar la benvinguda i oferir un primer contacte a les famílies i sobretot als alumnes nous, entre ells i les famílies. Es va celebrar al pati d’infantil amb un berenar fet per un grup de famílies voluntàries, les quals van estar presents per donar la benvinguda, intercanviar experiències i ajudar a resoldre dubtes i qüestions.\nTambé vam comptar amb la presència del director de l’escola, Alfons Cussó i de la presidenta de l’AMPA, Marina Salvatella. Ha estat una experiència molt positiva, creiem que l’acte va tenir molt bona acollida, tant per part de les noves famílies, com les col·laboradores.\nEsperem doncs, poder tornar a repetir aquesta experiència pilot, de cara al proper curs. Les famílies noves, també ens van fer arribar que la trobada els sembla molt positiva ja què permet als infants, sobretot d’infantil tenir un primer contacte amb l’escola.\nUs deixem una foto de l’esdeveniment.\nComissió Famílies Nouvingudes


Rellotges de sol des d'Alcoi: 04/01/2009 - 05/01/2009\nRellotge analemàtic. (d’estil mòbil)\nÉs un rellotge horitzontal, amb la particularitat que el seu gnòmon, no és paral·lel a l’eix terrestre, no està orientat a l’estrela polar,en aquest cas som nosaltres mateixos els que fem la funció del gnòmon, i ens col·locarem damunt de la data del dia de la lectura, en concret en el signe zodiacal que estiguem, la nostra pròpia ombra ens donarà l’hora solar.\nPublicat per Dario Mira i Reig a 7:58:00 p. m. 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: analemàtic, Marina Alta, pintura\nPensem un poc\nEn que tipus de rellotge es transformaria un rellotge equatorial si ho col·locàrem en l’equador i si ho instal·làrem en el pol nord?\nPublicat per Dario Mira i Reig a 8:43:00 p. m. 5 comentaris:\nRellotges del Comtat\nBenilloba c/ Lope de Vega\nMuro d' Alcoi c/ Sant Blai (autor Joan Olivares)\nMuro d' Alcoi plaça de l' Era (autor Joan Olivares)\nPublicat per Dario Mira i Reig a 6:56:00 p. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: El Comtat, Vertical\nErmita de Sant Antoni (autor Dario Mira) instant del solstici d’hivern\nC/ Azorín (autor Dario Mira) el rellotge ens assenyala el solstici d' hivern\nC/ Font del Moreno (autor Dario Mira)\nMuseu Arqueològic, plaça el Carbó\nPublicat per Dario Mira i Reig a 11:22:00 a. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: acer, L'Alcoià, llevant, pintura, Vertical\nEl rellotge equatorial\nTambé anomenat equinoccial generador, perquè s’usava per al traçat\ndels altres tipus de rellotges, horitzontals i verticals.\nTé el pla paral·lel a l’equador i és perpendicular a l’eix del món.\nEl traçat de les línies horàries serà un cercle dividit en 24 radis,\nsi volem que el rellotge ens assenyale les ½ hores ho dividirem en 48,\nla línia horària de les 12 serà vertical.\nEl traçat d’aquest rellotge ens aprofitarà per a qualsevol latitud. Només haurem de variar la inclinació del pla del rellotge (In = 90 - latitud) del lloc on ho situem (a Alcoi és 38º 42').\nLa vareta (estil) serà paral·lel a l’eix terrestre i apuntarà a l’estrela polar.\nUn exemple practic, la roda d’un carro amb el seu eix.\nPublicat per Dario Mira i Reig a 7:21:00 p. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: bronze, equatorial, Marina Alta\nEm vaig impregnar de gnomònica\nA causa de la meua afició a la pesca submarina, col·lecciona-va una revista especialitza-da que tènia una publicació bimensual, i buscant la en la llibreria vaig descobrir un llibre que parlava de la història i construcció de rellotges de sol.\nM' ho vaig regalar i prompte vaig tindre la necessitat de conéixer un llenguatge per a mi desconegut. Tot em vènia gran, no entenia res, però no em doní per vençut, vaig començar amb un rellotge horitzontal, amb el mètode gràfic a partir d’ací em vaig proposar fer un vertical, vaig aprofitar el rellotge horitzontal per a determinar l’orientació de la paret i col·locar la vareta, per casualitat eixe dia era un dels quatre dies en què coincideix l’hora solar amb l’hora civil. Vaig ser marcant les hores i les mitges hores mirant el meu rellotge de polsera, no va quedar malament.\nEn la foto apareix a la dreta practicament esborrat. El que es veu està calculat per el mètode analític, este rellotge era molt exacte, ho utilitzava per a aplicar tot el que aprenia, era un rellotge d’assaig, per això no buscava un acabat decoratiu.\nPublicat per Dario Mira i Reig a 9:23:00 p. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Em vaig impregnar de gnomònica


Cita prèvia ITV Eivissa - Cita previa ITV | Consell d'Eivissa\nIndicau-nos la matrícula del vehicle\nIndicau-nos la matrícula de vehicle\nLa matrícula del vehicle només pot contenir números i lletres.\nHas indicat la matrícula\nSi vols canviar-la fes clic aquí.\nSeleccionau el tipus de vehicle amb què voleu passar la ITV.\nSeleccionau el tipus de vehicle amb què voleu passar la ITV\nEl teu vehicle és has indicat\nSi vols canviar el tipus de vehicle fes clic aquí.\nSeleccionau la que més us convingui per proximitat o disponibilitat.\nSi necessites passar la ITV amb urgència aquesta és la nostra disponibilitat per a cada estació: així podràs triar la que més t'interessi\nDisponibilitat de cites alta.\nDisponibilitat de cites mitjana.\nDisponibilitat de cites baixa.\nAquestes són les localitats que en els pròxims 30 dies podràs passar la inspecció.\nL’última inspecció va ser a l’estació deEstaciones Vas seleccionar l'estació de\nSi vols canviar de Estació fes clic aquí.\n¿QUIN DIA PREFERIU?\nTriau el dia, mes i l’hora per a la Inspecció del vostre vehicle.\nAquests són els trams disponibles per als pròxims dies. Fes clic en un d'ells per reservar cita.\nHorari reservat associació\nVas seleccionar el dia a las h\nSi vols canviar el dia o l'hora fes clic aquí.\nCompleta i verifica l'exactitud de les teves dades.\nCompleta i verifica l'exactitud de les teves dades\nCal omplir tots els camps del formulari per confirmar la cita.\nMatrícula De l'Vehicle\nAquestes dades seran emprats per a la confirmació de la cita i per l'avís de pròxima inspecció\nVAS SOL·LICITAR CITA PRÈVIA A:\nEstació ITV de\nInformació bàsica de protecció de dades de caràcter personal. Responsable: Consell Insular d'Eivissa. Finalitats: Gestionar la cita prèvia per prestar el servei d'ITV. Legitimació: Relació contractual. Destinataris: No es cediran dades a tercers, excepte obligació legal. Drets: Vostè podrà exercir els drets reconeguts en matèria de protecció de dades com s'explica a la informació addicional. Informació addicional: Política de Privacitat.\nS'ha enviat un correu electrònic a S'ha enviat un missatge de text a:\nSi vols imprimir el justificant, si us plau fes clic aquí\nL'informem que per poder ser atès s'haurà de presentar, a l'estació d'ITV, amb un marge màxim de 30 min abans o després de l'hora de la seva cita.\nCONFIRMACIó DE L'PAGAMENT ONLINE\nCompleta l'autorització de l'pagament.\nCompleta l'autorització de l'pagament\nMatrícula d'el Vehicle\nAquestes dades seran emprats per a la confirmació de l'autorització de l'pagament:\nVAS SOL·LICITAR PAGAMENT ONLINE DE LA INSPECCIÓ EN:\nEs va enviar un correu electrònic a: amb la informació de l'autorització de l'pagament i el procés d'accés a la línia a seguir. Es va enviar un missatge de text a: amb la informació de l'autorització de l'pagament i el procés d'accés a la línia a seguir.\nSi vols imprimir el justificant i instruccions de l'procés, si us plau fes clic aquí .\nLi informem que, en cas de retard per part de l'usuari, superats els 15 minuts de marge sobre la cita prevista, aquesta serà anul·lada així mateix l'autorizacion d'el pagament, la cita pot ser assignada a favor d'altres usuaris de l'servei. Per motius organitzatius, el servei d'inspecció comezará en l'interval dels quinze minuts següents a l'hora de cita concertada.\nHas d'emplenar tots els camps del formulari.\nLa matrícula de el vehicle no és vàlida.\nJa hi ha un vehicle amb matrícula i cita assignada.\nHas proporcionar a l'almenys una adreça de correu electrònic o un telèfon mòbil.\nHas proporcionar una adreça de correu electrònic.\nEl correu electrònic no és vàlid.\nEl telèfon mòbil no és vàlid.\nHas de llegir la política de privacitat.\nHi ha hagut un error (código: ) a el donar d'alta la nova cita prèvia. Torneu-ho de nou més tard. Disculpa les molèsties.\nCONFIRMACIÓN CITA PRÈVIA itv\nAquestes són les dades de la cita que concertaste el :\nNo oblidis portar els següents documents i seguir les recomanacions abans d'iniciar la inspecció.\nTargeta d'inspecció tècnica (original, sense plastificar).\nPermís de Circulació (si no, s'admetrà una còpia degudament confrontada, un volant de denúncia - d'acord RD 920/2017 – o una nota simple d'antecedents emesa per la Prefectura Provincial de Trànsit).\nJustificant de pagament de l'assegurança obligatòria.\nSi tens algun dubte, queixa o suggeriment, posa't en contacte amb nosaltres des de la secció de contacte.\nRecordeu que a l'estació mòbil només es pot pagar amb targeta.\nCONFIRMACIÓ CITA AMB PAGAMENT ONLINE\nHas concertat amb èxit la cita amb pagament en línia.\nEstos son los datos de la cita que cncertaste:\nTransacció de pagament online:\nNo oblidis portar els següents documents\nPermís de Circulació..\nJustificant de pagament de l'assegurança obrigatorio..\nEn tot moment ens tens a la teva disposició per ajudar-te. Per a qualsevol aclariment contacta amb el personal administratiu de centre itv, o dirigeix-te a nosaltres mitjançant la nostra secció de contacte a la web.\nS'ha produit un error (codi: ): . Disculpa les molèsties.\nCONDICIONS DE CONTRACTACIÓ I / O VENDA\nLes presents condicions tenen per objecte regular la posada a disposició de la informació subministrada per aquesta pàgina web, així com les transaccions comercials que sorgeixin entre ITV ivissa i els usuaris de la mateixa. Tant la navegació per la pàgina web com l'adquisició dels serveis en ella oferts, suposa la plena acceptació de totes i cadascuna de les presents condicions. ITV ivissa podrà modificar la pàgina web per efectuar quants canvis i modificacions estimi convenients, sense necessitat de previ avís.\nDescripció de l'servei\nLa pàgina web https://www.ivvisaxxx.com permet a l'usuari sol·licitar cita prèvia per a la realització de la inspecció tècnica del seu vehicle en qualsevol de les estacions de la xarxa d'estacions ITV de ivissa. Així mateix, possibilita l'opció, un cop concertada la cita i si el vehicle ja ha passat prèviament pels nostres centres, de realitzar una autorització de pagament d'aquest servei. Per poder contractar el servei cal connectar-se a la pàgina web, seleccionar el tipus d'inspecció que es vol fer, segons les indicacions recollides en pantalla, emplenat a aquests efectes el formulari previst i validant el mateix. L'aprovació per part de el client de la comanda suposa expressament el coneixement i acceptació d'aquests termes de venda. Excepte prova en contra, les dades registrades per ivissa, constitueixen prova de conjunt de transaccions realitzades entre aquesta i els seus clients. A l'realitzar la seva comanda a través de la pàgina web i sempre que el client proporcioni un telèfon o una adreça de correu electrònic correcta, rebrà immediatament, i en qualsevol cas abans un termini de 24 hores un SMS / correu electrònic de confirmació amb les dades facilitades per el client, per si detectés algun error, pugui ser corregit. Si el client no està d'acord amb les dades consignades en aquest correu electrònic de confirmació podrà sol·licitar una modificació dels mateixos fins al dia anterior a el de la cita confirmada.\nEls preus de l'servei són tarifes establertes per la Comunitat Autònoma de Balears. Aquestes tarifes seran les que s'estipulen en cada moment i figuren en l'apartat de tarifes de la pàgina web amb la indicació de l'IVA aplicable i de les taxes corresponents. Els pagaments es realitzaran exclusivament amb targeta de crèdit / dèbit a través d'un TPV virtual de comerç segur. Per a la custòdia i emmagatzematge de les dades de la targeta s'aplicarà la normativa PCI-DSS vigent. El càrrec a la targeta es realitzarà automàticament un cop el client arribi a l'estació d'ITV de ivissa i s'iniciï el procediment d'inspecció. Realitzat el procés d'inspecció s'enviarà a l'adreça de correu electrònic facilitada per l'usuari la factura electrònica en format PDF pel servei prestat.\nIvissa garanteix en tot moment la seguretat i confidencialitat en totes les comunicacions amb els seus clients. Ivissa garanteix la protecció i confidencialitat de les dades personals que ens proporcionin els nostres clients d'acord amb el que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre de Protecció de dades de caràcter personal.\nLes transaccions comercials realitzades a través d'aquesta pàgina web es sotmeten a la legislació espanyola. En cas de qualsevol conflicte o discrepància el fur aplicable serà el dels jutjats o tribunals de l'prestador de el servei, sempre que no hi hagi alguna disposició legal que ho prohibeixi.\nVOLS FER EL PAGAMENT ONLINE?\nAquesta estació només admet pagament amb targeta.