Autors - Derrida, Jacques\nDerrida, Jacques HIST. El-Biar (Algèria) 1930 - París, octubre de 2004 `derrida.wav', `play"]\nFilòsof francès contemporani. Va néixer a El-Biar (Algèria) el 1930. Va realitzar estudis a l'Ecole Normal Supérieure de París, sent alumne de Jean Hyppolite i de Maurice de Gandillac. Des de 1983 va ser Director d'estudis de l'Escola d'alts estudis socials de París, d'on ha estat catedràtic de filosofia, i professor de la Universitat de Califòrnia. Va morir l'octubre de 2004 a París.\nLa seva obra és primer que res una crítica de les categories tradicionals de la metafísica, que ha donat lloc a la lectura «desconstructiva» de nombrosos textos canònics, indistintament filosòfics o literaris, i ha afectat les doctrines que més han influït en la sensibilitat lingüística del nostre temps. Però, possiblement, el principal mèrit de Derrida ha estat referir el concepte tradicional de raó a l'entronització filosòfica de la paraula. Una altra important contribució d'aquest filòsof és haver mostrat que si la raó es fa dependre de la paraula s'afavoreix la identificació entre raó i realitat, ja que s'ha donat per suposat que la raó podia contenir, encarnar i representar il·limitadament la realitat perquè sempre ha estat compromesa amb les comeses presencials de la paraula. Aquesta condemna de la fetitxització filosòfica de la paraula ha propiciat així mateix una referència constant a l'escriptura. També ha sustentat la vehement oposició a les doctrines que defensen una lògica de la identitat. Amb tot, el resultat més important de la seva actitud crítica és haver mostrat que la diferencia s'infiltra insidiosament en la relació de les idees amb la realitat. Així mateix ha sotmès a crítica les institucions filosòfiques franceses des de la perspectiva de la seva nova manera d'entendre el treball filosòfic. Actualment les seves tesis gaudeixen de gran difusió en la filosofia internacional, especialment a França i els Estats Units.\nEls seus primers treballs van ser fruit d'una lectura crítica de la fenomenologia de Husserl, que va unir a una visió crítica de la psicoanàlisi, i a la seva vinculació al moviment estructuralista. En aquesta etapa inicial del seu pensament, Derrida va tractar de posar al descobert les pressuposicions metafísiques de la moderna ciència del llenguatge i de les teories sobre el significat que tenen vigència actual. Sobretot va sotmetre les conjectures metafísiques que han repercutit en la lingüística al recelós escrutini que s'ha anomenat «desconstrucció» o «deconstrucció». Entre aquelles pressuposicions metafísiques figura en lloc prominent la convicció que el sentit últim de tota realitat consisteix estrictament en presència.\nAquest entusiasme presencialista de les concepcions tradicionals sobre el significat va tenir, entre d'altres interessants conseqüències, la difosa tesi -en realitat mai formulada explícitament- que «presència» significa sempre de fet «presència a la ment humana». És a dir, que la tradició, segons afirma Derrida, ha tendit a donar per suposat que determinades experiències mentals reflecteixen o representen naturalment les coses. En conseqüència, la tradició ha postulat que el sentit i la veritat de les coses sobrevé en les operacions de la ment que la tradició anomena «raó» o «pensament». I també atribueix Derrida a la tradició filosòfica la tesi que la raó i el pensament són tan naturals com les coses que percebem quotidianament. Segons Derrida, aquesta tesi va originar el punt de vista metafilosòfic -difós per tota la cultura d'occident- que denomina «logocentrisme». La mateixa la fenomenologia husserliana, així com la psicoanàlisi de Freud, continuen sent manifestacions d'aquest logocentrisme que concep l'ésser com una identitat i una presència originària reductible a la seva expressió lingüística, com si mitjançant la paraula «es donés» de forma immediata, atorgant d'aquesta manera a la paraula una forma privilegiada de coneixement.\nDerrida també anomena «logocèntriques» les formes de pensament que es fonamenten en una referència extrínseca o transcendent. Així ocorre, per exemple, amb el concepte de veritat en el cas de la metafísica. En aquest sentit assenyala Derrida que la filosofia occidental a tendit a mantenir una pressuposició fonamental: el llenguatge està subordinat a unes intencions, idees o referents que són irreductiblement extrínsecs o exteriors al propi llenguatge. Aquesta atribució d'exterioritat, a més de gratuïta és, a més a més, incompatible amb la convicció estructuralista que el sentit és un efecte que produeix el propi llenguatge, de manera que de cap manera el pot antecedir. Aquesta subordinació del sentit al llenguatge contravé el punt de vista tradicional que Derrida anomena «logocèntric». Per entendre l'abast de la seva recusació convé tenir presents les tesis del logocentrisme: d'una banda la presència del pensament irromp necessàriament en la paraula, d'altra banda el propi pensament conté tant la presència del sentit com la presència de la veritat.\nEn aquesta recusació del logocentrisme ocupa, doncs, un lloc central la lingüística estructural sorgida de l'obra de Ferdinand de Saussure (1857-l9l3). No obstant això, si bé Saussure revoca el logocentrisme amb la seva teoria del sentit, Derrida critica el profund conformisme logocèntric de la doctrina saussuriana del signe. Derrida assenyala que les tesis logocèntriques han acostumat a pressuposar una teoria tradicional del signe, basades en sostenir que el signe unifica el caràcter heterogeni de significant i significat, tesi que el propi Saussure va adoptar sense inconvenients. Però sens dubte la tesi que el significat es fa present en el pensament per mitjà de les prestacions del significant evoca una dicotomia metafísica fonamental:\n1) a partir de la semàntica dels estoics i fins a les teories lingüístiques recents, la tradició filosòfica ha postulat que, en essència, la comesa de tot signe és unificar i\n2) també a tendit a acceptar sense cap reticència la tesi concomitant de què el món dels significats és independent del món dels significants. D'aquí s'infereix la creença que el signe unifica dues realitats incommensurables.\nAquestes pressuposicions han convençut a molts pensadors durant molt temps, i d'alguna manera les concepcions modernes sobre el signe s'han limitat a acceptar la doctrina tradicional. La lingüística del nostre temps, en efecte, considera que el significat és un sentit que la ment és capaç de copçar per mitjà d'una intuïció que el condueix a la plenitud d'una presència. Així acata subreptíciament el postulat tradicional de què els significats existeixen amb total independència dels significants, de manera que fins i tot la lingüística contemporània accepta que hi ha una «realitat de significats» que mai depèn de cap significant. Però si això és així, diu Derrida, llavors s'està acceptant que ha d'haver-hi un significat pròpiament transcendental, desproveït per principi de cap tasca significant. Segons aquest punt de vista, la tradició filosòfica ha vingut afirmant implícitament que tota cadena de significants conclou en un significat final. Es tracta òbviament del sentit i la veritat que fonamenten els sistemes teològics i metafísics. Saussure, doncs, impugna la tradició logocèntrica en la seva teoria del sentit, però prolonga el logocentrisme en la seva teoria del signe. Això ha conduït a Derrida a revocar els conceptes centrals de l'estructuralisme -en especial els de signe i estructura- i a impugnar les seves pressuposicions metodològiques.\nTambé és important en l'obra de Derrida la convicció que la tesi logocèntrica se sustenta en l'hegemonia que les filosofies del llenguatge han acostumat a assignar a la paraula parlada. Segons Derrida, el logocentrisme ha tendit a menystenir l'escriptura, i tal menyspreu va ser correlatiu a la tendència a enaltir l'expressió oral. El ben cert és que el contrast entre paraula i escriptura ha orientat decisivament la tradició logocèntrica. D'una banda, ha mantingut que la paraula era una manifestació pura i immediata del llenguatge. D'altra banda, ha depreciat l'escriptura fins al punt d'atribuir-li un caràcter merament derivat. Ha arribat a ser considerada, en efecte, un ordre subaltern de signes l'única tasca de la qual és designar la paraula. Tal posició derivaria, segons Derrida, de la creença en una especial proximitat entre la «paraula» i l'«esperit», unida a la convicció complementària de què la ment reflexa naturalment el món. Per això el logocentrisme també considera que la paraula subministra un accés directe a la realitat. O sigui que, segons la concepció logocèntrica que critica Derrida, el signe oral -els components de la paraula- està en immediata connexió amb el significat. El signe gràfic, al contrari, i en general tots els elements de l'escriptura, de cap manera participen d'aquesta intimitat.\nUna crítica general del signe, efectivament, li permet desplaçar la paraula de la seva posició hegemònica i enaltir correlativament l'escriptura. Però la seva intenció no és destruir una jerarquia per implantar-ne una altra al seu lloc, i per això s'absté de privilegiar l'escriptura en detriment de l'expressió oral. En aquest context el treball de Derrida demostra que no hi ha cap significant que procuri la presència plena del significat. D'alguna manera el seu diagnòstic és encara mes devastador, perquè posa en relleu que el significant és totalment incongruent amb aquesta possible plenitud. En realitat l'argumentació de Derrida revoca la fixació del logocentrisme en la primacia de la presència.\nContrariant un punt de vista tradicional, Derrida manté que la diferencia i l'absència són condicions necessàries perquè existeixi el signe. No pot donar-se el fenomen de la significació, en efecte, si la unitat i la presència no pateixen cap menyscabament. D'una banda, un ordre diferencial ha d'interposar-se entre el significant i el significat D'altra banda, és necessari que el significat es trobi pròpiament absent. Per tant la condició real és que la presència del significat resulti mínimament diferida. A Derrida li sembla obvi que significant i significat coincidirien si no sobrevingués una diferència providencial. De la mateixa manera constata que de no ocórrer l'absència -o almenys la «presència diferida»- del significat no podria tenir lloc cap significació. En ambdós casos deixaria d'haver-hi signe perquè sense diferència i sense absència sí que hi hauria unitat. Però si bé el signe mai pot ser una unitat, en opinió de Derrida tampoc se li pot considerar com una diferència perfecta de significant i significat. En realitat succeeix que ni la diferència entre ambdós, ni l'absència -o en tot cas la presència «diferida»- del significat, es presenten mai en estat pur. Aquest fenomen és explicable perquè ni un ni un altre pot ser una realitat única. Sempre han de sobrevenir plegats, i per això significant i significat persisteixen al llarg del temps. La seva obligada associació, clar està, repercuteix materialment sobre ambdós. Pot dir-se que la presència de cadascú «marca» l'altre i viceversa. Així es produeix en ambdós, per consegüent, la cèlebre «trace» derridiana. Però gràcies a aquest marcatge recíproc, al si de les pràctiques significatives habituals els significants designen els significats. És obvi que de no sobrevenir aquesta mútua entalladura la significació seria novament impossible. De manera que tant el significant com el significat han de ser impurs a la força, i en conseqüència ni la unitat ni la diferència del signe mai podran ser perfectes. Derrida constata, en suma, que les paraules adquireixen sentit a partir dels conceptes i aquests de les paraules, perquè tant paraules com conceptes participen en un complex entramat històric de diferències, absències i «presències diferides» que, d'altra banda, mai han arribat a donar-se en estat pur. La conseqüència més important d'això és que la paraula plena ni ha existit ni existirà mai. És a dir, que l'anhel d'un signe que sigui plenament descriptiu -o el d'un llenguatge que s'adeqüi sense fissures a la realitat- es revela un somni impossible.\nLa «escriptura» que Derrida contraposa a la paraula, no sols comprèn «tots els procediments perdurables que institueixen el signe», sinó que també recull el «joc prescrit» (le jeu reglée) de les diferents inscripcions. O sigui que la «escriptura» de cap manera ha de ser entesa com el resultat banal de l'operació d'escriure. Designa els processos que regulen i institucionalitzen tota simbolització i que són inevitablement làbils i indecidibles. És a dir, que Derrida converteix l'«escriptura» en l'agent que regula tots els sistemes significants, per descomptat els d'índole gràfica però també els derivats d'un acompliment oral. En general, l'escriptura organitza el «joc de referències significants» que dóna lloc al llenguatge. Per tant és el factor decisiu en tota actuació simbòlica, amb independència que la seva tasca sigui expressar, representar o significar. Per aquesta raó assenyala Derrida la paradoxa eminent de què «l'escriptura inclou el llenguatge». En realitat, aquesta fórmula es limita a constatar que tot llenguatge és sempre un cas particular d'escriptura.\nVeure deconstrucció, trace i différance.


Els taxistes convoquen una aturada total i una nova marxa lenta a Barcelona | NacióDigital\nper NacióDigital, Barcelona, Catalunya | 13 de maig de 2022 a les 11:41 |\nImatge de la marxa lenta dels taxistes a l'Avinguda Maria Cristina de Barcelona | ACN\nEl sector del taxi ha convocat una aturada total del servei a Catalunya i una marxa lenta a Barcelona el dimecres 18 de maig, de deu del matí a dues del migdia. Així ho han anunciat l'associació Élite Taxi, el Sindicat del Taxi de Catalunya (Stac) i l'Agrupació taxi Companys (ATC). Reclamen l'establiment d'un marc legal que protegeixi la proporció entre taxis i vehicles de lloguer amb conductor (VTC).\nEl portaveu d'Élite Taxi, Tito Álvarez, ha denunciat que el Govern de la Generalitat no els ha donat encara "una resposta clara" sobre el seu posicionament a futur, quan falta poc més de quatre mesos perquè, el 29 de setembre, finalitzi la moratòria del decret llei que permet que els VTC realitzin serveis de transport urbà a les ciutats. A partir d'aquesta data, deixaran de poder fer-ho, si les comunitats autònomes no ho autoritzen de nou. Els taxistes demanen que, com a màxim, es mantingui la proporció d'1 VTC per cada 30 taxis vigent. El president de l'Stac, Luís Berbel, tem que "els indicis fan pensar que el Govern no respectarà aquesta proporció" i autoritzarà tots els VTC. "Seria implementar el model Ayuso", considera.\nLa concentració de dimecres començarà a les 9 hores a la Gran Via, a l'altura del carrer Balmes. Tot seguit, a les 10, s'iniciarà la marxa lenta fins a la plaça de Tetuan, per acabar pujant pel Passeig de Sant Joan. A partir d'aleshores, els taxistes accediran a peu al parc de la Ciutadella, per arribar al Parlament, on traslladaran les seves peticions al Govern. Tito Álvarez preveu "mobilitzacions massives". Ha concretat que l'aturada és de 4 hores perquè "només és un avís" i no volen perjudicar els usuaris. Tanmateix, ha explicat que el propòsit és que l'aturada es faci extensiva a tot el territori català i que a les altres capitals catalanes també es convoquin marxes lentes.\nEl sector del taxi català assegura que a Catalunya hi ha 13.500 llicències, de les quals 10.521 són a l'Àrea Metropolitana de Barcelona. En aquest sentit, adverteix que a Barcelona "no hi ha lloc perquè 4.000 llicències VTC operin sense control". La presidenta de l'ATC, Jenny Alayo, ha assegurat que no només lluiten en benefici del sector, sinó també perquè prevalgui el dret a "un servei d'interès general" com és el taxi.\nSocietat, VTC, Generalitat de Catalunya, Tito Álvarez, Agrupació taxi Companys, Sindicat del Taxi de Catalunya, Élite Taxi, marxa lenta, aturada total, Taxi, Departament de Territori, Jordi Puigneró


INDUSTRIALS I POLITICS -S.XIX- (TOM XI). LLORENS, MONTSERRAT ;VICENS VIVES, JAIME. 9788431618148 La Llar del Llibre\nINDUSTRIALS I POLITICS -S.XIX- (TOM XI)\nLLORENS, MONTSERRAT / VICENS VIVES, JAIME


Harper Lee – Zoé Valdés\nOrigen: ‘Matar a un ruiseñor’, demasiado ofensiva para los niños | Cultura | EL PAÍS Pero los videojuegos espantosos no son ofensivos, qué asco me produce el mundo actual y … Sigue leyendo ‘Matar a un ruiseñor’, demasiado ofensiva para los niños | Cultura | EL PAÍS\nHarper Lee, ‘To Kill a Mockingbird’ author, dead at 89 – CNN.com\nOrigen: Harper Lee, ‘To Kill a Mockingbird’ author, dead at 89 – CNN.com. En paz descanse.\nCategorías:Cultura, Literatura, MisceláneaEtiquetas: Harper Lee\nHarper Lee: Así comienza ‘Ve y pon un centinela’, la novela de Harper Lee | Cultura | EL PAÍS.\nCategorías:Cultura, LiteraturaEtiquetas: Harper Lee\nHarper Lee, inédito: Las claves del libro que alumbró ‘Matar a un ruiseñor’, de Harper Lee | Cultura | EL PAÍS.\nNueva polémica sobre la segunda novela de Harper Lee – ABC.es\nNueva polémica sobre la segunda novela de Harper Lee – ABC.es.\nCategorías:LiteraturaEtiquetas: Harper Lee\nzoepost.com/zoenos-de-la-r… 45 minutes ago\nUna nueva campaña importante para los países bajo dictaduras y tiranías, por Cuba BelgoCuba : Cubains Libres de Bel… twitter.com/i/web/status/1… 55 minutes ago


Idescat. Estadística de residus municipals. Residus municipals. Generació. Recollida selectiva registrada. Per tipus de residu. Palma d'Ebre, la\nResidus municipals. Generació. Recollida selectiva registrada. Per tipus de residu Palma d'Ebre, la\n10,84 11,52 10,37 32,61 0,00 15,28 2,77 83,39\n11,57 11,42 10,21 27,32 0,00 6,54 1,04 68,10\n10,99 11,03 10,18 66,61 0,00 0,00 1,43 100,24\n10,82 9,68 9,48 35,51 0,00 2,06 0,42 67,97\n11,44 11,16 9,78 25,30 0,00 2,16 0,08 59,92\n10,88 10,29 9,54 29,62 0,00 3,72 0,08 64,13\n11,29 10,45 9,35 30,60 0,00 3,10 0,08 64,87\n10,78 10,03 8,85 26,85 0,00 2,48 0,04 59,03\n13,00 24,47 10,68 39,05 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,08 87,28\n11,66 21,07 9,48 5,96 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,00 48,17\n13,60 22,44 9,72 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,01 45,77\n20,07 27,81 9,14 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,01 57,03\n15,82 32,38 8,95 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,02 57,17\n13,51 31,43 8,05 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,02 53,01\n14,24 26,04 7,39 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,04 47,71\n11,03 17,55 4,21 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,01 32,80\n7,16 12,99 2,82 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,01 22,98\n.. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible\n5,59 8,16 0,83 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,01 14,59\n9,40 2,71 0,69 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,02 12,82\n5,46 1,83 0,38 .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible .. Dada confidencial, amb baixa fiabilitat o no disponible 0,02 7,69


El pla per convertir Andorra la Vella en Zona 30 segueix en peu - El Periòdic d'Andorra\nEl pla per convertir Andorra la Vella en Zona 30 segueix en peu\nMobilitat pretén transformar algunes de les artèries principals de la vall central després de Meritxell\nPublicat el Dimecres, 29 d'agost de 2018 | 00:45 h\nUns agents de circulació a l'avinguda Meritxell. | MARICEL BLANCH\nEl pla estratègic de mobilitat que té com a objectiu fer el trànsit més fluid en les parròquies centrals, es troba en la seva fase final de redacció. Segons el cap de Mobilitat, Jaume Bonell, l’informe estarà enllestit abans de Meritxell i serà aleshores quan se sabrà públicament la viabilitat, o no, de transformar algunes de les artèries principals d’Andorra la Vella i Escaldes-Engordany. Una de les mesures més importants que es podrien prendre és la de convertir la capital en Zona 30, el que limitaria la velocitat de la circulació en tot l’àmbit urbà i compliria els desitjos del comú expressats ja fa uns mesos. Bonell va considerar ahir, a més, que aquesta és la tendència generalitzada en les ciutats més poblades dels països veïns, perquè s’ha demostrat que l’obligatorietat de reduir la velocitat minimitza les infraccions i, conseqüentment, les situacions de perill. «Com menys velocitat, menys accidents», va assegurar el cap.\nEntre altres mesures, també destaquen les de fer de sentit únic els carrers més transitats d’ambdues parròquies i crear rotacions de trànsit que eliminin la circulació permanent quadriculada que hi ha avui dia. Bonell també va avançar que es preveu incorporar un carril bus i un carril bici entre els carrers de Nacions Unides, Consell de la Terra i una part de Prat de Creu. Amb el servei de Cicland a l’alça, és precisament el carril exclusiu per a ciclistes el principal reclam del nou pla. «És molt important que a la vall central hi hagi carrils bici, però no com els coneixem normalment, sinó que aquests han de ser segregats per oferir més i millor seguretat a l’hora de circular», va apuntar Bonell. Aquesta segregació, raona el cap de Mobilitat, no requerirà una campanya específica de convivència entre ciclistes i conductors, ja que «cadascú anirà pel seu carril i serà responsable de les seves normes, de manera que les bicicletes quedaran aïllades». Això, però, no evita que «s’hagi de treballar molt la comunicació», ja que «en un país com el nostre, on el cotxe està molt arrelat», és important insistir en el respecte mutu.\nAmb tot, el pla no inclou l’ampliació de carrers únicament per a vianants, però des del departament de Mobilitat no descarten convertir la part baixa de l’avinguda Meritxell en zona permanentment tancada a l’accés rodat.\nD’altra banda, el Consell de Ministres va aprovar la setmana passada la convocatòria d’un concurs públic nacional per implantar una aplicació de telefonia mòbil d’informació de la mobilitat andorrana. L’objectiu principal d’aquest projecte, segons va explicar el ministre portaveu, Jordi Cinca, és informar de manera directa, instantània i a temps real de les incidències del trànsit, així com de possibles alternatives de mobilitat existents, proposant altres itineraris. Les funcionalitats bàsiques que es pretenen desenvolupar són la consulta de càmeres de trànsit; notificacions via push evitant un SMS per tal que la recepció sigui més ràpida, fiable i personalitzada; accés al mapa continu del trànsit; informació de campanyes de seguretat viària; informació dirigida als actors gestors de Mobilitat (Servei de Policia, Agents de Circulació Comunals). El concurs ja està en marxa i la data límit de presentació d’ofertes és el proper 26 de setembre.


BiPolar, MS, and still as handsome as ever.: Disney for the insane and the yes, I'm in a lot of pain, thanks! group. Final entry.


Espais per sentir\nEls beneficis de les sales Snoezelen són molts\nActualitzada 29/11/2016 a les 11:44\nLes setmanes anteriors hem tractat la importància de l’estimulació sensorial i els beneficis d’utilitzar-la en pacients amb Alzheimer i altres demències. En aquesta ocasió, volem parlar de les sales d’estimulació sensorial Snoezelen, creades als Països Baixos als anys setanta i destinades a persones amb problemes de desenvolupament.\nLa filosofia d’aquestes sales s’enfoca cap a la relaxació, el descobriment i la interactivitat, respectant la motivació i el ritme de cadascú, i estimulant els cinc sentits de manera separada. Les persones que se’n beneficien, milloren la seva qualitat de vida augmentant el grau d’autonomia, la tolerància, el control de les emocions i la comprensió.\nLe sales Snoezelen resulten molt eficaces en persones amb funcions físiques o mentals limitades, i també quan els fàrmacs no produeixen efecte i apareixen símptomes com ara l’ansietat, la depressió o apatia.\nEn la majoria dels casos sorgeixen experiències molt positives però no sempre totes les persones s’adapten bé al tractament. Per això, és important que el terapeuta adapti les sessions a cada usuari, realitzant-les de forma individual, aportant un clima càlid i sempre estant present a la sala.


La iglesia de Pòrtol acoge un Belén realizado por la Cofradía Mare de Déu del Carme - Noticias de Marratxi – Diario de Marratxi –\nHome > GENTE/VIDA > La iglesia de Pòrtol acoge un Belén realizado por la Cofradía Mare de Déu del Carme\nLa iglesia de Pòrtol acoge un Belén realizado por la Cofradía Mare de Déu del Carme\nNoticias Diario de Marratxí diciembre 21, 2013\nLa Cofradía Mare de Déu del Carme de Pòrtol celebra, en 2014, el décimo aniversario de su nacimiento y, para ello, ha programado diferentes actividades a lo largo del año.\nPara empezar, han querido celebrar también otro nacimiento, el del niño Jesús, y por eso llevan trabajando durante meses para instalar un gran Belén en la iglesia de Pòrtol.\nLos integrantes de la Cofradía afirman que el Belén “es digno de verse”, pues está compuesto de muchas figuras, entre las que no faltan “el carbonero, el pastor con sus ovejas y el ‘caganer’ y sus preciosas casitas”.\nEl pasado sábado, día 14 de diciembre, el rector de Pòrtol bendijo el Belén después de la misa y permanecerá expuesto hasta Sant Antoni, para que todos los vecinos de la localidad puedan disfrutar de él.\nGente marratxiMallorcaMarratxiNoticias MarratxiOcio marratxiPòrtol


Creixen un 35% les consultes a l’Oficina Comarcal d’Habitatge - Línia Vallès ed. Vallès Oriental\nCreixen un 35% les consultes a l’Oficina Comarcal d’Habitatge\nRedacció|2019-02-08T11:01:12+02:008 Febrer 2019|Vallès Oriental|Línia Vallès ed. Vallès Oriental\nEs calcula que es van fer unes 7.900 atencions l’any passat. Foto: Arxiu\nEl 2018 es va tancar amb un augment del 35% en les consultes a l’Oficina Comarcal d’Habitatge (OCH) respecte de l’any anterior. Aquest servei, impulsat pel Consell Comarcal, va tramitar més de 3.100 expedients durant els 12 mesos de l’any passat.\nEn aquest organisme s’atén les persones que necessiten tramitar alguna prestació, sol·licitar un ajut o fer qualsevol altra mena de consulta sobre temes d’habitatge.\nLa quantitat més important de tramitacions que es van gestionar en aquesta oficina van ser les relacionades amb l’àmbit social, consultes procedents sobre les diferents convocatòries de la Generalitat destinades a afrontar despeses de lloguer de l’habitatge habitual o prestacions econòmiques d’especial urgència en casos de desnonament i qüestions relacionades amb l’impagament de quotes d’hipoteca o de lloguer. Tots aquests assumptes ascendeixen a un total de 1.734 sol·licituds de famílies.\nLa seu de l’OCH és al número 46 del carrer Miquel Ricomà, i el seu horari d’atenció al públic és de dilluns a divendres entre dos quarts de 10 del matí i dos quarts de dues de la tarda. Els dimecres també s’obre, entre les quatre i les sis de la tarda. El seu número de telèfon és el 938 600 700, i també tenen habilitada l’adreça de correu electrònic [email protected] per atendre qüestions.


Projecte Singulars “#AtotaVel@” al Saló de l’Ocupació Juvenil – Grup CHM Salut Mental\nProjecte Singulars “#AtotaVel@” al Saló de l’Ocupació Juvenil\nLa Fundació Privada Centre d’Higiene Mental Les Corts del Grup CHM Salut Mental, juntament amb SIL BCN, ha estat present al Saló de l’Ocupació Juvenil que es va celebrar els passats dies 21 i 22 de març a la Fira de Barcelona.\nDes de l’stand s’ha fet difusió del projecte Singulars “#AtotaVel@” a través del qual estem desenvolupant projectes de formació a mida (en l’àmbit de les aplicacions tecnològiques i l’economia blava) i itineraris d’inserció laboral de joves.\nEl SIL BCN participa també en una taula rodona anomenada “Servei d’inserció laboral per a joves amb malestar psicològic i joves amb trastorns salut mental” per tal d’explicar les nostres experiències en projectes d’Aprenentatge i Servei, IPS, formació a mida i la cogestió de l’A prop Jove.\n© Grup CHM Salut Mental | grupchmsm@grupchmsm.com | Darrera actualització: 16/09/2019


8 tendències primavera estiu 2017 que ens conquistaran - Tot-hom\nHomeTot-Hom&Co8 tendències primavera estiu 2017 que ens conquistaran\nBy Tot-hom. Posted on 31/01/2017\nLes passarel•les internacionals han parlat i han dictat sentència. Ja coneixem les que seran les tendències primavera estiu 2017 que causaran admiració. Una llista davant la qual ens rendirem i amb la qual omplirem els nostres armaris de cara al bon temps.\nLes millors tendències primavera estiu 2017\nSol, calor, pells bronzejades… Ja estem contant els dies per desfer-nos dels jerseis i els abrics, i donar la benvinguda al bon temps. Una època en la qual el bon humor s’instal•la en les nostres vides i en la qual res ens ve més de gust que vestir-nos amb roba lleugera i fresqueta.\nI a pocs mesos que això passi, ja tenim la tendències primavera estiu 2017 que conquistaran els carrers la propera temporada:\nVolants: en bruses, en mànigues, en vestits, en baixos de faldilles i pantalons… els volants inunden les peces que seran tendència aquesta temporada i tornen a conquistar-nos com el primer dia.\nVestits “lenceros”: existeix una peça que vingui de gust més portar a l’estiu que un vestit d’aquest estil? Comoditat, un tacte sublim i una caiguda d’infart. Ho té tot!\nTot al blanc: un bàsic del que mai ens cansarem. S’ha convertit en el color estrella d’aquesta tardor-hivern, i tot apunta a que es convertirà de nou en el rei del street style. La clau? Juga amb els complements en colors vius per aconseguir un contrast sublim.\nEstampats: una de les tendències més admirades per dones atrevides i amb personalitat. Ratlles amb quadres, flors amb abstractes, colors imprevisibles… Totes les combinacions possibles estan permeses, la qüestió és, t’atreveixes?\nVestit camisa: amants de les camises, aquesta serà la vostra tendència fetitxe. Les clàssiques camises s’allarguen fins a convertir-se en vestits. Un nou bàsic al que ens sumarem sens dubte.\nMànigues abullonadas: fem un petit viatge al passat i rescatem les característiques mànigues amb volum dels anys 80.\nEls colors rosa i groc: dues tonalitats amb molta força que ens vestiran amb alegria i bon humor. Juntes o per separat, tot és possible. El contrast amb pells bronzejades és d’allò més afavoridor.\nPics: un any més no podien faltar en els nostres armaris. Una tendència que sempre es converteix en encert i que ens soluciona qualsevol estilisme.\nAquest és solament un avanç de les tendències primavera estiu 2017 que veurem la propera temporada. Podràs seguir totes les nostres novetats en el nostre Facebook i Instagram.


Vigileu: el primer tràiler omplit de Noir per la ciutat sinònima de Frank Miller: una dama que pot matar. - Notícies | De Novembre 2020\nVuit anys després que els públics visitessin per primera vegada els carrers monocromàtics, plens de pluja i bala de 'Sin City, 'Estan a punt per tornar-hi? Robert Rodriguez i Frank Miller sens dubte, així ho esperem, parlant d'una sèrie de televisió i 'Sense City 3”Ja es cola. Però per arribar-hi, el maldestre títol 'Ciutat sin del Frank Miller: una dama per matar'Haurà de fer algunes onades importants, i el primer tràiler és aquí per atraure amb les aventures més polpistes.\nAmb Josh Brolin, Mickey Rourke, Jessica Alba, Rosario Dawson, Jaime King, Joseph Gordon-Levitt, Dennis Haysbert, Jamie Chung, Bruce Willis, Eva Green, Julia Garner, Ray Liotta, Temple Juno, Jeremy Piven i Stacey Keach tot a bord, no hi faltarà, certament, el poder estrella i, amb les novetats sobre la gran pantalla, fins i tot els aficionats a Diehard Miller trobaran alguna cosa nova aquí, tot i que la tècnica és la mateixa. La pregunta és si això se sentirà nou o no com alguna cosa que vam veure enrere en el dia.\nel miserable de cop\nFeu un cop d'ull i feu-nos-ho saber a continuació. El 22 d'agost arriba 'A Dame To Kill For'.\n'Ciutat Noir': Jordan Peele i Janelle Monáe Reimagine Hitchcock amb una dona de color al capdavant\nPete Davidson Bromeja sobre la mort de Louis C.K., diu C.K. El volien desactivar a 'SNL' per fumar\nRevisió de 'Christopher Robin': Winnie the Pooh és millor que mai, però Ewan McGregor només aconsegueix el seu camí\nL'episodi 4 de 'Twin Peaks' és un regal omplert de respostes i una advertència sobre el fet de desitjar-ne més\nRichard Gere i Susan Sarandon revelen què els molesta sobre els Oscars al Festival de Zuric\nVeure: nou clip de 'Jasmine blau', Louis C.K. Parla de pel·lícules potencials amb Woody Allen\nRevisió de Toronto: Mutilació del penis, masturbació del rock i altres ingredients malmesos converteixen el 'Moebius' sense paraula de Kim Ki-duk en una provocació memorable\nEntrevista: Jake Johnson parla de 'Drinking Buddies' Normes d'improvització, que treballa amb Joe Swanberg i frustracions amb Xarxa TV\nIsabel Lucas liderarà 'cura amb el que desitgeu', Liam Neeson va buscar un 'comerç just' i molt més


Ammineïta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nclorur de coure(I)—amoníac (1/2)\na = 7,688Å; b = 10,645Å; c = 5,736Å;\nL'ammineïta és un mineral de la classe dels halurs. Rep aquest nom per ser la primera espècie mineral que conté una amina complexa (NH3) a la seva composició.\nL'ammineïta és un halur de fórmula química CuCl2·2NH3. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2008. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. És un dels quatre minerals coneguts que contenen NH3, juntament amb la chanabayaïta, la joanneumita i la shilovita.\nVa ser descoberta a Pabellón de Pica, a Chanabaya, a la província d'Iquique (Regió de Tarapacá, Xile). També ha estat trobada al mont Vesuvi (Itàlia) i a la mina Rowley, a Theba (Arizona, Estats Units).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ammineïta\n↑ «Ammineite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 31 juliol 2016].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ammineïta&oldid=19507613»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 gen 2018 a les 22:54.


Els pastissers confien vendre 1,8 milions de coques\nLa recepta tradicional amb crema i la coca de llardons es mantenen entre les més sol·licitades\nEl gremi creu que ara s'aposta més pel producte de proximitat i saludable en detriment dels aliments "ultraprocessats"\n17.06.2021 | 11:49 hores\nEls pastissers artesans de Catalunya preparen la nova campanya de coques de Sant Joan amb optimisme. Coincidint amb el relaxament de les restriccions i la possibilitat de fer trobades de més persones, aquest any recuperen formats més grans. Enguany confien vendre 1,8 milions de coques en el conjunt del territori, una xifra similar a l'any passat. Pel que fa a les més sol·licitades, la coca de crema i la de llardons són les varietats que tenen més sortida aquests dies.\nEls pastissers artesans de Catalunya viuen amb "il·lusió" aquest Sant Joan ara que la pandèmia i les restriccions permetran una major "normalitat" i fer trobades de més persones. És per això que aquest any han decidit elaborar coques amb formats més grans, tal com anaven fent abans de la covid-19. "Recuperem les coques d'un 1 kg i 1,5 kg", explica a l'ACN el president del Gremi de Pastisseria de Barcelona, Elies Miró.\nL'increment de les matèries primeres es veurà lleugerament repercutit en el preu respecte a l'any passat, al voltant d'un 2% més. Excepte el pinyó, que és una mica més econòmic que fa un any, la resta de matèries com ara mantegues, làctics i ous s'han "apujat força" i molt especialment l'electricitat.\nElies Miró fent coques de Sant Joan el 17 de juny del 2021\nAposta pel producte de proximitat


MONTSERRAT GUIXA PUENTE utilitza cookies estrictament necessàries i essencials perquè utilitzeu els nostres llocs web i li permetin moure lliurement, utilitzar àrees segures, opcions personalitzades, etc. A més, MONTSERRAT GUIXA PUENTE utilitza cookies que recullen dades relatives a l’anàlisi d’ús de la web. Aquestes s’utilitzen per ajudar a millorar el servei al client, mesurant l’ús i el rendiment de la pàgina, per optimitzar-la i personalitzar-la.\nEls nostres llocs també poden tenir enllaços de xarxes socials (com Facebook o Twitter). MONTSERRAT GUIXA PUENTE no controla les cookies utilitzades per aquestes webs externes. Per a més informació sobre les cookies de les xarxes socials o altres Webs alienes, aconsellem revisar les seves pròpies polítiques de cookies.\nS’han permès les següents cookies en visitar aquesta pàgina:\nDoubleclick.net IDE permanent\nOnline-estetica.com _ga S’usa per a distingir als usuaris. 2 anys\n_gat-gtag_UA_133495758_1 S’usa per a distingir als usuaris. sessió\n_gid S’usa per a distingir als usuaris. 1 dia\nLa sentència de la Gran Sala del Tribunal de Justícia de la Unió Europea del dia 1 d’octubre de 2019, ha d’interpretar-se en el sentit de què el consentiment no es presta de manera vàlida quan l’emmagatzematge d’informació, o l’accés a la informació ja emmagatzemada a l’equip terminal de l’usuari d’un lloc web d’internet, a través de cookies s’autoritza mitjançant una casella marcada per defecte de la que l’usuari n’ha de retirar la marca en cas que en rebutgi el seu ús. En aquest sentit, l’autorització s’ha de basar en una acceptacióexplícita o bé un rebuig igual per part de l’usuari.


Arthur Melo tanca el seu traspàs a la Juventus i firma per cinc temporades - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nArthur Melo tanca el seu traspàs a la Juventus i firma per cinc temporades\nArthur ha passat aquest matí la revisió mèdica al costat de Miralem Pjanic, que ha de fer el camí invers al del brasiler. El migcampista tornarà a Barcelona per acabar la temporada. El Barça encara no sap quan podrà oficialitzar l'operació\nJordi Sunyer 29/06/2020 - 16.09 Actualitzat 06/07/2020 - 09.47\nEl migcampista del Barça Arthur Melo s'ha convertit avui en nou jugador de la Juventus de Torí per les pròximes cinc temporades. Segons ha avançat Sky Italia i ha pogut confirmar TV3 amb fonts de la negociació, Arthur ha firmat ja el seu contracte però tornarà a Barcelona per acabar la campanya amb el seu actual equip. Segons l'entorn del jugador, Arthur està determinat a acabar la seva etapa blaugrana amb un títol.\n Fabrizio Romano (@FabrizioRomano) June 28, 2020\nDurant el matí, diversos mitjans italians han apuntat la possibilitat que Arthur rebutgés disputar els últims partits amb el Barça, molest per sentir-se empès pel club a marxar, però fonts de la negociació han negat rotundament aquesta possibilitat. Arthur va arribar a Torí ahir a última hora de la nit, hores després del partit contra el Celta, i aquest matí ha passat una exhaustiva revisió mèdica a les instal·lacions del club torinès.\nA les proves mèdiques també s'hi ha sotmès el migcampista bosnià de la Juventus Miralem Pjanic, que ha de realitzar el camí invers al d'Arthur en virtut de l'acord que han estat treballant durant setmanes la Juve i el Barça. Un acord que beneficia econòmicament els dos equips i pel qual el Barça, a part d'assegurar-se els serveis de Pjanic, rebrà també una compensació econòmica. El club blaugrana va intentar incloure en l'operació el jove davanter Pablo Moreno, que havia estat cinc temporades a la Masia abans de fitxar per la Juventus, però l'andalús s'ha decantat per la proposta del Manchester City.\nL'operació no s'ha fet encara oficial perquè les dues àrees esportives i els diferents actors de la negociació han estat treballant fins a última hora de la tarda en tots els serrells. De fet, des del Barça asseguren desconèixer, encara a hores d'ara, quan es podrà oficialitzar l'intercanvi. El fitxatge l'han tancat Vicente Forés i l'antic secretari tècnic del Barça, Robert Fernández, que ara treballa per a l'agència de representació de Forés, InterStar Deporte. Els primers intermediaris, però, van ser Giovanni Branchini i Bibian Weegelaar, que van conduir les negociacions fins que fa tres dies Forés i Fernández van incorporar-se per a la revisió final dels contractes.\nAcord tancat Arthur-Pjanic


La Paeria activa una aplicació mòbil per denunciar situacions de violència | Lleida.com\nLes tres escoles municipals d'ensenyaments artístics de Lleida, l'Aula de Teatre, el Conservatori i Escola de Música i l'Escola d'Art Leandre Cristòfol han posat en marxa l'aplicació de Co-resol per denunciar situacions de discriminació, assetjament, abusos o qualsevol altre tipus de violència. Segons la Paeria, aquesta nova eina innovadora permetrà canalitzar la veu de l'alumnat o de qualsevol altra persona d'aquestes tres comunitats educatives, que denunciïn qualsevol tipus d'agressió. L'objectiu és que la persona que es trobi en una situació d'assetjament, abús o qualsevol altre tipus de violència ho pugui comunicar de manera àgil per tal que s'actuï amb celeritat, confidencialitat i seguretat.\nLa tinenta d'alcalde i regidora d'Educació, Cooperació, Drets Civils i Feminismes, Sandra Castro. ha reiterat el compromís de la Paeria en la promoció d'espais segurs i lliures de qualsevol situació de violència i d'una cultura de prevenció contra l'assetjament o altres agressions dins de l'àmbit educatiu, en primera instància, i en tots els àmbits de la vida ciutadana. La tinenta d'alcalde ha rebutjat qualsevol forma o manifestació de violència sexual o de qualsevol altre tipus. Per això, ha assenyalat que es farà "tot allò que estigui a l'abast de l'Ajuntament per crear entorns segurs, tant en l'espai públic com privat".\nEl procés és "senzill i directe", amb només tres passos, ha indicat. Un cop descarregada l'app, que és gratuïta, s'entra amb el codi 'paeria-edu'. Hi ha tres persones interlocutores designades: una psicòloga especialitzada en violència de gènere, un expert en atenció LGTBIQ+ i una experta formada en educació sexual.\nL'eina pot ser utilitzada per la víctima o per qualsevol persona que conegui o sospiti que algú es troba en situació de discriminació, assetjament, abús o qualsevol altre tipus de violència, per part d'un altre alumne, professional del centre o en el seu entorn familiar o de confiança. Castro ha incidit en la "valentia" a l'hora de denunciar i s'ha referit al 'Club dels valents', títol del conte de Begoña Ibarrola, ja que "no s'ha de callar davant la violència i tampoc s'ha d'interpretar com delatar o fer d'acuseta".\nL'aplicació, en l'àmbit de l'Aula de Teatre, es complementa amb el correu electrònic suport@aulateatre.com i també amb l'opció de comentar la problemàtica amb l'equip docent o la direcció del centre perquè també posin en marxa els canals d'ajuda, assessorament i acompanyament. El procés es fa amb la garantia d'actuar amb "rapidesa, intimitat i professionalitat", alhora que "informant en tot moment", ha remarcat la tinenta d'alcalde. Així mateix, ha recordat que si s'està en risc i no es pot esperar, s'ha de trucar al 112.\nL'aplicació online és un canal de comunicació "intuïtiu, confidencial, segur" i "amb l'opció de fer-lo servir de manera anònima". Es pot descarregar al mòbil per Android Google i iOS Apple. S'hi pot adjuntar qualsevol tipus de fitxer, des de qualsevol lloc i hora. Es poden fer les consultes en català i castellà. El tret diferencial d'aquest canal és que no dirigeix la denúncia a una bústia genèrica sinó a una persona interlocutora concreta, professional de l'àmbit, amb qui fer un xat. Registra l'entrada i gestiona i documenta les accions que es duen a terme i quan és necessari deriva a les persones o serveis més adients, sense que ningú s'interposi en el procés ni es tingui accés a la informació intercanviada.\nCo-resol és una eina implantada a diferents empreses contra l'assetjament laboral, psicològic o sexual, per alertar de conflictes a les organitzacions i preservar la intimitat dels seus treballadors o treballadores i ara també a l'àmbit educatiu.\nL'app és una acció més que s'ha concretat per part de l'Ajuntament de Lleida en el "compromís ferm" per fer dels entorns educatius uns espais segurs i lliures de violències o discriminacions. Així, ja va crear un protocol específic per a l'Aula Municipal de Teatre, amb la creació d'una Comissió de seguiment davant d'aquestes situacions, que determina mesures d'identificació de situacions de risc. Aquestes mesures es van posar en marxa arran de les denúncies de diverses exalumnes de l'Aula assegurant haver patit abusos per part de l'aleshores director del centre i d'un professor.\nEstà previst que en aquest curs, es facin els protocols del Conservatori i Escola de Música i de l'Escola d'Art Leandre Cristòfol, segons han explicat des de la Paeria. D'altra banda, s'han fet auditories de gènere dels edificis de les tres escoles per avaluar els espais de risc (interiors i exteriors) i aplicar mesures correctores. També s'ha promogut la sensibilització i la formació del personal docent.\nEl protocol de l'Aula de Teatre estableix pautes d'actuació per a la prevenció i la detecció de situacions d'abusos sexuals i com actuar-hi quan sigui necessari. En funció de l'àmbit on es produeixin els abusos, si familiar, de confiança o al mateix centre, se segueix un procediment intern o extern, amb una coordinació i mesures determinades.\nEl treball que s'ha desenvolupat en aquest àmbit s'ha fet transversalment des del Servei municipal d'Educació, i les tres escoles educatives, amb el suport de la Unitat Tècnica d'Igualtat de la Paeria. Aquesta acció forma part del projecte 'espais segurs en l'àmbit educatiu' que compta amb el finançament dels fons del Pacte d'Estat contra la violència de gènere.\nTècnics de Protecció Civil es formen en diversitat religiosa


El Baix Ebre millora el ferm de la via verda entre Tortosa i Xerta – Marfanta\nEl Consell Comarcal del Baix Ebre ha començat esta els treballs de manteniment i adequació del ferm de la Via Verda en diversos trams de la via compresos entre Xerta i Tortosa. Concretament, s’actuarà sobre una superfície de 1.264 metres, on es renovarà l’asfalt i es podaran els arbres. Les obres, que es financen amb una subvenció de la Diputació de Tarragona, tenen un cost de 21.366 euros i les duu a terme l’empresa Contregisa.\nL’ens comarcal ha decidit executar la millora d’aquest tram de la Via Verda durant el mes de novembre perquè és una de les èpoques amb menys usuaris. “Des del Consell treballem perquè el Baix Ebre sigui una destinació cicloturística de referència i per això és necessari que la Via Verda estigui en bon estat”, ha manifestat el president del Baix Ebre, Xavier Faura.\nPel que fa a la durada dels treballs serà de tres setmanes i durant aquest període la via estarà senyalitzada per obres. Tot i que no es restringirà la circulació per la Via Verda, en algun moment podria quedar afectada pel pas de camions i formigoneres, per la qual cosa es demana prudència als usuaris. // Foto CONSELL COMARCAL DEL BAIX EBRE.\nTags: Baix EbreConsell Comarcal del Baix EbreMedi AmbientSocietatTortosaTurismeXavier FauraXerta


El vaixell dels tresors: obres d'art d'Oscar\nPublicat per Toni a 4:04\nToni dilluns, d’octubre 08, 2012\nM'encanten els dibuixos de l'Óscar! Són molt originals i m'agrada molt que decorin la meva classe. Moltes gràcies Óscar!\nCristina dilluns, d’octubre 08, 2012\nQuè divertit és dibuixar, oi Òscar? El dibuix que m'ha agradat més és el de les estrelles.\nOscárboles dilluns, d’octubre 08, 2012\nÓscar he alucinat amb aquests dibuixos, m'agradara veure'n més!!! Que guapos!!! He flipao!! Un abrazo!!! Eres un artista, me encanta tu estilo!!!\nLeo Mena dilluns, d’octubre 08, 2012\nguauu Oscar!!! molt be, son molt bonics!! tot un artista nano.. un petonet maco!! muakisss\nAnònim dimarts, d’octubre 09, 2012\nmoltes gràcies¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡ oscar\nMaria RC dimarts, d’octubre 09, 2012\nEts un artistàs! El que més m'agrada, saps què és? Que omples tot, tot el paper!!! No et deixes cap racó per dibuixar!\nAnònim dimecres, d’octubre 10, 2012\nEts un artista! Great job! Molts records i petonets de la teacher Sara!\nAnònim dimarts, d’octubre 16, 2012\nOscar! Estas fet un artista! M'encanten els teus dibuixos! Jo tinc un dibuix teu, t'enrecordes que em vas fer un? Segueix treballant dur, tu vals moltissim! Potser, quan sigues un artista, vendré el teu dibuix i guanyarè dinerets, jajaja! Es brometa! Segueix aixi guapo! UN PETONET MOLT GRAN! TRINI\nAnònim dimarts, d’octubre 30, 2012\nmoltes gracies a tots¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡\nAnònim dimarts, de novembre 27, 2012\nque xulo oscar\nes molt xulo oscar quan siguis gran seras un artista.\nla teva millor amiga Paula.


Enllaç idn poker dipòsit pulsa\nenllaç idn poker dipòsit pulsa tanpa potongan\nMicrogaming s'han anunciat com el títol patrocinador per inaugural del Gran Esport Sopar enllaç idn poker dipòsit pulsa. L'esdeveniment, que se celebrarà a la Dorchester hotel, es factura com: "L'única caritat esports sopar en les apostes i la indústria del joc". Roger Raatgever, DIRECTOR general de Microgaming va dir: "El Gran Esport Sopar és un esdeveniment únic dins de la indústria del joc i tenim el privilegi de ser part d'ella enllaç idn poker dipòsit pulsa tanpa potongan. Com a empresa estem molt apassionat de l'esport i obres de caritat, de manera que el Gran Esport Sopar és un espai natural per a nosaltres. Esperem que l'esdeveniment serà per recaptar una quantitat considerable per a GamCare i altres digne obres de caritat." El sopar se celebrarà el proper 10 de setembre, organitzada per l'antic Anglaterra de rugbi estrelles Austin Healy enllaç ric slots lliures. La Gran Fundació va dir: "dóna un ascensor i, sovint, una riure a qualsevol després de sopar esdeveniment.\nAustin és tan franca (i sovint escandalosa) que s'ha guanyat el sobrenom de la ciutat de Leicester Llavis." Així com la recaptació de diners per a la caritat, l'esdeveniment compta amb dos premis de la indústria: les Millors Apostes Esportives de la Campanya i Millor Ús d'un Esportius Estrelles situat en una Aposta de la Campanya. Gran Fundació co-fundador Richard Hogg va dir: "Hem passat molt de temps i esforç en aconseguir que el projecte es fa xalet de pòquer viale europa san benedetto del tronto ap.\nEl que és decisiu és ara per a la indústria a abraçar l'esdeveniment i mostrar el seu suport amb la seva assistència." Altres clients poden incloure Petra Ecclestone, Harry Redknapp, Jason Leonard, Jamie Spencer, i dos il * lusionistes xalet a coushatta casino resort.\nenllaç ric slots lliures\nxalet de pòquer viale europa san benedetto del tronto ap\nxalet a coushatta casino resort\nPalms casino resort esports bar-cafeteria\nQuina és la línia de passada a daus\nBanque casino de documents a través d'internet\nSouthland casino de curses a l'oest de memphis ar\nHuuuge casino fitxes gratis twitter\nXalets de hinckley grand casino\nCom hi ha un casino a texas\nLa millor manera de tirar daus en una taula de craps\nCom és la ruleta pagat\nSouthland casino a memphis\nEnllaç ric ranures monedes lliure


Seleccio UCSFChimera | Welcome to Jean-Didier Maréchal's Web Page\nHome Ressources UCSF Chimera Seleccio UCSFChimera\nChimera permet una selecció força intuïtiva de les regions d'interès amb les opcions ofertes en el menú select. Us adonareu, però, que la utilització de línies de comandaments és molt més rapid, sobre tot per a tasques repetitives o seleccions complicades.\nAquí us dono una serie d'exemples de línies de comandaments que us pot facilitar la vida. Primer de tot, heu de tenir el prompt de la linia de comendament activitat. Aquest es troba a baix de tot, sota la zona de representació gràfica tot seguit la paraula\nSi no veieu aquesta linea, heu d'activar-la anant:\nFavorites -> Command Line\nUna vegada la linea de comandaments activada, podeu començar a treballar sobre la proteïna en si. Podeu carregar una estructura de proteïna (per exemple una estructura de la transcriptasa inversa del HIV-1 amb codi pdb 1lwx) i practicar una mica les funcionalitats següents:\n1. Seleccionar una única cadena:\nmolts pdbs comporten més d'una copia de la proteïna depenent de com s'ha cristal·litzat. El comandament per seleccionar només una cadena és:\nselect :.a (per la cadena a)\n2. Seleccionar l'àtom de magnesi d'una de les cadenes:\n3. Seleccionar tots els residus que tenen com a mínim un atom a menys de 5 Angstroms de l'atom de magnesi d'una de les cadenes:\nselect :Mg.a zr<5.0\no, comenceu amb la selecció feta en 2 i després executeu:\nselect selection zr <5.0\n4. Seleccionar els àtoms que apartenyen al rotamer B d'un residu\n5. Esborrar uns àtoms amb selections\nvolem guardar nomès els residues a 5 angstroms de la cadena A del fitxer pdb (en aquest cas, només són molècules d'aigua):\nselect :.a z < 5.0\nseleccionem les molècules a menys de 5 angstroms de la cadena A\nselect invert o select ~selection\ninversem la selecció\n(esborrem aquesta selecció)\n6. Seleccionar àtoms pels seus nombres\nÚnicament des de la linia de comandament és possible seleccionar atoms pel seu identificador numéric. Per això, cal fer:\n(per seleccionar l'àtom 450 del pdb)\n6. Seleccionar àtoms pel seu nom\nDes de la linia de comandament és possible seleccionar atoms pel seu nom pdb. Per això, cal fer:\nper exemple, si volem mostrar tots els carbonis alfas i nitrogens de la cadena principal, hem de fer\ndisplay @ca | @n


Juny 18th, 2014 by formigues\nAquest curs estrenem un nou blog de l'ESCOLA VERDA. Us convidem tots a entrar-hi per conèixer les activitats que estem fent a l'escola.\nDesembre 22nd, 2011 by formigues\nExcursió a Miralles - Projecte EL BOSC\nEl dimarts dia 31 de maig, els nens de 3r, 4t, 5è i 6è vam fer una sortida a Miralles on hi havia agents forestals que ens van explicar com funcionava la defensa de focs d’aquella zona. Vàrem marxar de l’escola a les 9:15 amb dos autobusos, en un hi anava 3r i 4t i en l’altre 5è i 6è. Com que els autobusos eren molt grans, van parar a la carretera perquè hi havia una pujada forta on l’autobus tocava al terra i no hi podien passar bé. Quan ens vàrem reunir tots a dalt en una esplanada, ens vam trobar amb els agents forestals. Allà hi havia un mapa de la zona del bosc amb totes les seves tècniques de defensa pel foc. Vam esmorzar i desprès ens van explicar les zones del bosc amb les tècniques.Quan vàrem acabar, ens vam dividir amb dos grups, un grup 5è i 6è i l’altre 3r i 4t. 5è i 6è vam fer una petita excursió, on ens explicaven les diferents zones del mapa que haviem vist al principi. Ens van explicar algunes plantes que curaven i algunes altres que es podien menjar, també ens van dir que si una planta no la coneixíem no ens la posessim a la boca ni la toquéssim, ja que podia ser verinosa o provocar-nos irritacions a la pell. Ens vam trobar amb una planta que si tenies alguna ferida o algun tall agafaves la fulla de la planta, la feies a miques i te la posaves sobre la ferida una mitja hora. Quan varem arribar al mateix lloc d’on havíem sortit, ens vam ajuntar tots un altre cop i allà molts van al·lucinar, un nen va aixecar una pedra i hi va sortir un escorpí, el guardabosc ens va explicar que era una espècie protegida i ens va dir també que eren uns animals nocturns, si li fèiem mal o el matàvem ens va advertir que ens podrien posar una multa o fins i tot sis mesos a la presó.Després vam anar cap a l’ autobús que ens esperava a baix per anar cap a Igualada.\nBiel Carpi Gerard Roca\nMaig 4th, 2011 by formigues\nNovembre 5th, 2008 by formigues\nBenvingut a Jesus-maria.cat. Aquest és el treu primer comentari. El pots editar o eliminar i comença a ‘bloguejar’!


XARXA SOCIAL ATDIARI.NET | Atletisme Català\nInici General XARXA SOCIAL ATDIARI.NET\nXARXA SOCIAL ATDIARI.NET\nATDIARI.NET continua cercant noves formes de potenciar la informació general sobre atletisme. En aquests moments el diari compta amb la participació de 64 clubs i 5 federacions que ja han publicat 1.779 noticies i el nombre de lectors que ja coneixen el diari passa per poc dels 12.000.\nAra, quasi un any desprès del seu naixement, el diari llença la seva xarxa social. | A aquesta xarxa podreu trobar les següents funcionalitats: – Trobar totes les fotografies on esteu etiquetats – Veure les noticies on es parli de tu – Podràs opinar en privat sobre noticies (només veuran aquestes opinions els teus amics) – Podràs comentar les fotografies de les noticies – Podràs personalitzar els colors del diari – Podràs crear un diari on només sortint noticies dels teus amics També, gracies a la col·laboració d\_’aquest diari del fotògraf JJ Vico podreu accedir a les seves fotografies i etiquetar-les i així poder trobar-les més ràpidament. Registrar-se es fàcil i gratuït. Cliqueu a sobre de la imatge de la XARXA SOCIAL situada a la part dreta de la web o al menú Xarxa Social de la part superior. També podeu clicar aquí http://www.atdiari.net/Login.php


El Ayuntamiento de Fuente Obejuna concede ayudas directas a la hostelería – Biblioteca Pública Municipal de Fuente Obejuna\nBiblioteca Pública Municipal de Fuente Obejuna > Biblioteca > Hemeroteca de Fuente Obejuna > El Ayuntamiento de Fuente Obejuna concede ayudas directas a la hostelería\nClientes en la terraza de un bar de Fuente Obejuna. – E.M.H.\nLa alcaldesa, Silvia Mellado, ha recordado que esta es la segunda vez que el Ayuntamiento apoya a los empresarios del término municipal mellariense, ante «la difícil situación que nos ha tocado vivir», destacando que «esta vez hemos aumentado un poco la cuantía».\nEl representante de la Asociación de Empresarios Mellarienses (Ademe), Ángel Luis Ortiz, ha dado las gracias al Ayuntamiento, especialmente «porque se trata de ayudas directas, que son las que nos hacen falta, en vez de préstamos».\nEnlace permanente a este artículo: http://www.bibliotecadefuenteovejuna.com/2021/03/directas-hosteleria-ayudas/


50 escletxes i un raig de lluna | El Cep i La Nansa\nInici / Infantil / Escrivanies infantils / 50 escletxes i un raig de lluna\nVisualitza la cistella “Ulls de merla” s'ha afegit a la vostra cistella.\nAutors: Laura Borràs, Lola Casas\n50 poemes sobre el pas del temps. Llums i ombres de la vida. Reflexions del dia a dia des de la vellesa.\nSINOPSI: Un viatge on els poemes de la Lola Casas recorren un trajecte vital, passant per diferents etapes de la vida, les seves estacions, els seus dies i les seves nits, i tot allò que ens fan sentir, emocionar, pensar i viure. Un poesia madura, reflexiva, contemplativa, les escletxes vitals d’una poeta consolidada del nostre país.\nLOLA CASAS: És autora de més de cinquanta títols, de poesia infanfil i contes per a nens. Ara compagina la feina d’escriptora amb la de formadora i conferenciant sobre literatura i cinema i també es dedica a fer tasques de voluntariat en diferents escoles i institucions. Col·labora amb Mataró Ràdio i La Xarxa, en programes de divulgació literària i cinematogràfica.\nLAURA BORRÀS: Va estudiar Filologia Espanyola i el primer cicle de Ciències de la Informació a la Universitat Autònoma de Barcelona i es va doctorar en Lingüística Aplicada a la UPF. Treballa com a il·lustradora, traductora i ha estat professora de Traducció a la UPF durant més de setze anys.\nquantitat de 50 escletxes i un raig de lluna


Es tracta d’un tractament que permet eliminar greix localitzat en pacients que vulguin retocar alguna zona problemàtica. No és possible tractar grans lipodistròfies amb aquest tractament, per això comptem amb altres tècniques quirúrgiques que ens permeten millorar segments corporals complets. Aquest tractament forma part del ventall de possibilitats de la Medicina Estètica i és important tenir una idea clara i real dels resultats esperats. És efectiu com a alternativa a la liposucció sempre que tinguem en compte que les quantitats que volem treure de greix sigui petita i localitzada.\nFactors de creixement amb Plasma Ric en Plaquetes (PRP)\nS’obté una petita mostra de sang (aproximadament 20 cl) del pacient per processar-la mitjançant centrifugació i així separar la fracció de plasma on es troben les plaquetes que contenen en el seu interior els factors de creixement plaquetari, de manera que puguem extreure’ls i infiltrar-los en la pell del pacient per estimular la regeneració i reparació cutània (bioestimulació de la pell).\nALIDYA, tractament per a la prevenció i tractament de la cel·lulitis\nAlidya és el primer dispositiu mèdic injectable indicat específicament per a la prevenció i el tractament de la cel·lulitis.\nAlidya regenera el teixit adipós del pacient, la qual cosa ens permet que la pell recuperi un bon aspecte d’una manera ràpida i segura.\nNo requereix cap tipus d’anestèsic.No requiere ningún tipo de anestésico.\nTractaments amb Plataforma Làser\nRejoveniment de la pell amb láser\nBlefaroplàstia amb làser, eliminar l’excés de pell en les parpelles amb làser\nTractaments d’ompliments facials – bioplàstia\nRadiesse és un implant injectable d’hidroxiapatita càlcica (CaHA) suspès en un gel portador, és a dir com una pols d’os però tou. La textura de Radiesse és com la d’una crema, natural al tacte i roman en el seu lloc durant mesos o anys.


Desarticulada una organització especialitzada en el frau del fals romanç que va arribar a estafar 2.100.000 euros a València - Nou Horta\nDesarticulada una organització especialitzada en el frau del fals romanç que va arribar a estafar 2.100.000 euros a València\nDimecres, 07 Novembre 2018 13:47\tEscrit per Redacció Publicat en València Vist 107 vegades\nAgents de la Policia Nacional han desarticulat una organització especialitzada en el frau del fals romanç que va arribar a estafar 2.100.000 euros. La Policia Nacional ha localitzat fins al moment sis víctimes a Suïssa, Austràlia, Bèlgica i Suècia. Enganyaven a les seues víctimes a través d'una coneguda xarxa social, fent-se passar per algú que pretenia mantindre una relació sentimental però, una vegada guanyada la seua confiança, els sol·licitaven diferents ingressos amb tot tipus de pretextos.\nTambé utilitzaven la modalitat de cartes nigerianes, que consisteix a enviar cartes de forma indiscriminada en les quals expliquen a les possibles víctimes que per a cobrar una herència d'un familiar llunyà han de transferir prèviament una quantitat de diners. Han sigut arrestades 26 persones a València, entre elles els tres capitostos i 23 mules captades per l'organització a fi d'obrir comptes bancaris, o rebre en les seues pròpies els traspassos dels estafats. A més s'ha localitzat un laboratori de falsificació de targetes bancàries i s'ha intervingut 29.000 euros en efectiu en els quatre registres realitzats.\nLes investigacions es van iniciar a la fi del passat any quan els agents van tindre coneixement d'una sèrie d'operacions sospitoses gràcies a la comunicació del departament de seguretat d'una entitat bancària. Aquest banc havia observat transferències internacionals que semblaven sospitoses des de diversos països com EUA, Suïssa, Suècia, Colòmbia i Finlàndia, entre uns altres. Gràcies a aquesta informació, els agents van localitzar a les primeres víctimes d'una organització especialitzada en les estafes. Aquests agraviats residien a Suècia i Bèlgica i havien sigut enganyats seguint la modalitat del fals romanç.\nUtilitzaven mules per als ingressos\nLes primeres perquisicions van donar el seu fruit en identificar als titulars dels comptes corrents -denominats mules- on les víctimes havien realitzat una sèrie d'ingressos que posteriorment eren reintegrats als capitostos de l'organització. Els muleros són persones integrants de l'organització situades en la base de la piràmide, el seu treball consisteix a obrir comptes bancaris al seu nom o bé cedir les seues pròpies numeracions bancàries a persones situades dins de l'organització a canvi d'una xicoteta remuneració econòmica.\nAl març d'enguany es va localitzar una tercera víctima a Suïssa, també estafada per mitjà del fals romanç, que va ser captada i engalipada a través d'una xarxa social i que va arribar a realitzar diversos ingressos per uns 140.000 euros. Uns mesos més tard es van detectar noves víctimes australianes i suïsses residents als seus països, aquesta vegada captades per la modalitat de la falsa herència. Posteriorment va ser localitzada una nova víctima a Suïssa, enganyada per un home, captada a través d'una altra web de cites.\nLocalitzat un laboratori de falsificació de targetes\nCom a conseqüència de les investigacions, els agents van localitzar i van arrestar a la ciutat de València a 23 dels integrants de l'organització, denominats mules, que rebien diners de manera fraudulenta. Aquestes detencions van permetre identificar als tres capitostos, receptors dels diners procedents de les mules una vegada que aquests havien rebut les transferències de les víctimes. S'estima que l'organització ha estafat més de 2.100.000 euros i fins avui han sigut localitzades sis víctimes a les quals haurien estafat un total d'1.500.000 d'euros. Els investigadors no descarten l'existència de noves víctimes.\nA més s'han realitzat quatre registres en els quals s'ha intervingut gran quantitat de documentació, targetes SIM, discos durs, ordinadors portàtils i més de 29.000 euros en efectiu. En el domicili d'un dels capitostos també es va trobar un laboratori de falsificació de targetes bancàries, així com més de 85 targetes amb xip verges.\nModificat el Dimecres, 07 Novembre 2018 13:50\nMés en esta categoria: « Poble Democràtic demana que València permeta que els animals domèstics puguen usar els transport públic urbà\tEducació i el Consorci de Bombers de València col·laboren en la formació professional de seguretat i medi ambient »


Hotel Kent en San Salvador, El Salvador | Páginas Amarillas\nHotel Kent en San Salvador, El Salvador | 2 resultados\n1. Hotel Kent San Salvador - San Salvador\nBlvd de Los Héroes Alam Juan Pablo II Edif Kent San Salvador - San Salvador\n(503) 2260 5201\n2. Hotel Kent San Salvador - San Salvador


L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat | ACN | barcelona | Salut | El Punt Avui\nL’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat + L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat E-mail\nbarcelona - 11 octubre 2021 18.08 h\nL’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat\nL’hospital de dia del Santa Caterina compta amb sis boxs n acn ACN.\nL’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat L’OMS alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat E-mail\nL’Organització Mundial de la Salut alerta que l’escalfament global és “l’amenaça més gran per a la salut” que afronta la humanitat.\nEn un informe publicat aquest dilluns, l’OMS assegura que els esdeveniments meteorològics extrems “cada cop més freqüents”, com les onades de calor, les tempestes o les inundacions, maten milers de persones, alteren milions de vides, augmenten la transmissió de malalties com la malària i afecten “negativament” la salut mental de les persones.\nUnes 300 organitzacions de professionals de la salut també han publicat aquest dilluns una carta conjunta on avisen que ja estan tractant pacients afectats pel canvi climàtic.\n“Demanem als líders de tots els països i als seus representants a la COP26 que evitin la imminent catàstrofe sanitària limitant l’escalfament global a 1,5 ° C i que la salut humana i l’equitat siguin el centre de totes les accions de mitigació i adaptació al canvi climàtic”, diuen a la carta.\nEntre el 31 d’octubre i el 12 de novembre se celebrarà a Glasgow la Conferència Mundial del Clima, la COP26. Amb l’Acord de París del 2015, la comunitat internacional es va comprometre a mantenir l’escalfament global “molt per sota” dels 2° C i intentar limitar-lo a 1,5 ° C. En aquesta trobada, s’espera els països detallin els seus plans per reduir emissions pel 2030.\nUna de les principals reivindicacions de l’OMS és la reducció dels nivells de contaminació a l’aire, que cada minut provoca 13 morts al món. També reclama “dietes més nutritives i vegetals” per reduir emissions i evitar fins a 5,1 milions de morts relacionades amb l’alimentació d’aquí al 2050.


Finalistes al 40è Concurs de Relat Breu Coca-cola – Escola Diocesana de Navàs\nGeneral, ESO, Concursos\nBy @moises\tConcursos, ESO, General 0 Comments\n“Fa quaranta anys…” Aquest és el tema del concurs de narracions breus que organitza la comercial Coca-Cola des de fa 40 anys en llengua catalana (en llengua castellana passen a la 57a edició). L’objectiu del concurs és fomentar el valor dels joves escriptors en llengua catalana.\nAfortunadament, una de les nostres alumnes de 2n d’ESO, l’Aina Obiols Castillo, ha estat escollida com a finalista del concurs. L’entrega del premi es farà a Port Aventura el dia 3 de juny i és en aquell moment en què sabrem exactament quin premi ha guanyat.\nA banda del premi, cal destacar el valor d’arribar a la final, ja que és un concurs a nivell nacional i on només 54 alumnes de 2n d’ESO aconsegueixen arribar-hi. Felicitem especialment l’Aina i l’encoratgem a continuar mantenint aquesta afició per l’escriptura.\nEDN & TICdate\nTECNOLOGIA, INNOVACIÓ I CREATIVITAT: Aspectes que l’EDN fomenta i té molt... Llegeix més\nDes de Mecenatge Althaia ens han escrit per agrair-nos el donatiu... Llegeix més\nLa Mireia Gómez i la Mariona Serramalera de 1r d’ESO han... Llegeix més\nContinuem presentant-vos els alumnes dels grups d'aquest any: 4t ESO A 3r ESO... Llegeix més\nSi no veus esport femení…\nDarrerament nombroses entitats esportives o educatives s'han sumat a la campanya... Llegeix més\n05Mar 5 Març, 2015\nBenvinguda de l’EDN als participants del projecte ERASMUS+\nL’EDN ha rebut els alumnes i professors dels 5 països participants... Llegeix més\n04Nov 4 Novembre, 2014\nEls reporters de l’Info K visiten l’EDN\nAquest dilluns, dia 3 de novembre, els alumnes del taller de... Llegeix més\n25Jun 25 Juny, 2020\nRevista Projecte Art AMiC\n2n d'ESO participa en un projecte d'Art Llegeix més


Tres ferits lleus en un accident a la C-17 a la Llagosta - Societat - Contrapunt, Diari de Mollet i Baix Vallès\nDiumenge, 18 de març de 2018 12:22 h\nLa Llagosta Divendres, 29.12.2017. 09:58 h\nUn accident ocorregut aquest dijous a la tarda a la C-17 a la Llagosta va deixar tres ferits lleus i va obligar a tallar un carril a la circulació.\naccident, C-17, Trànsit,\nEl sinistre es va produir cap a les 18 h a la C-17 al km 7,5, al terme municipal de la Llagosta, en direcció Vic. En l'accident es van veure implicats dos vehicles, un dels quals va quedar bolcat al mig de la carretera, fet que va obligar a tallar un carril en sentit Vic. Segons informa el Servei Català de Trànsit, la circulació va quedar restablerta i normalitzada a les 19.42 h.


Nou blog al món d'internet esta vegada es tracta d'unes xiques d'esta falla que amb només mirar-les en la foto es nota l'alegria que els aflora per totes les parts i les ganes de falla i festa tot açò sumat amb que son simpàtiques, superestupendes i falleres del mercat de tota la vida, el blog com no podia ser menys s'anomena superestupendes el qual val la pena visitar i com no deixar-los algun comentari dels temes allí editats.\nPD:En la sidebar ficarem accés directe a les pagines web o blogs de colles o penyes d´interés per a la falla\npublicat per David a les 9:10 a. m.\nmarieta campos ha dit...\nHola a tots! en primer lloc gràcies a David per fer-nos esta publicitat gratuïta de la nostra nova web, bueno millor dit blog! la pàgina està creada amb molta il.lusió però sobretot amb moltes ganes de falla! Dir a tot el que vullga que es pase per allí a fer-nos una visiteta i a deixar algún comentari!\n26 de febrer de 2008, a les 14:39\nSí, per fí, ens hem decidit i ens hem unit al mon del blogs. Espere'm que aquest projecte que hem creat amb il·lusió ens ajude a mantindre'ns en la festa fallera durant tot l'any.\nEspere'm la vostra visita i sobretot algun comentari...que sempre ens agrada.\nPer altra banda, vull agraïr a David i Mª José l'ajuda que ens han oferit. Gràcies.\n26 de febrer de 2008, a les 14:52\nSan Karrega ha dit...\nHola companys del Mercat...\nGràcies a una companya vostra em sabut que tenim aquest blog..\nPer cert, heu fet una ran feina en la pàgina, m'agrada moltissim i veig que hi heu posat moltes ganes...\nDe totes maneres, i encar que veig que no vos cal, si necesiteu algo d'ajuda ací teniu a un company de l'ara-vinc...\nCuidadin, que açó enganxa...\n26 de febrer de 2008, a les 15:06\nBenvinguts al món dels blogs fallers,com diu el meu company açò enganxa,però mola molt....\nSalutacions del blog del Portal!!!\n26 de febrer de 2008, a les 17:15\nabel -confeti- ha dit...\naaaayyyy piturrisss!!! pero quin blog mes guapet seu fet!! ma que sou superestupendes megawachis!!!\nun beset de part del vostre amiguet! i a vore si mos acoloquen el nostre blog pronte! ;)\n27 de febrer de 2008, a les 4:08


Òrgans de govern - UCEC\nEstà integrada per tots els representants dels Consells Esportius associats, amb dret a veu i a vot, i presidida pel president de la Unió o qui el substitueixi.\nAlt Penedès, Anoia, Bages, Baix Llobregat, Barcelonès Nord, Berguedà, Garraf, L’Hospitalet, Maresme, Osona, Vallès Occ Sabadell, Vallès Occ Sud, Vallès Occ Terrassa, Vallès Oriental, Barcelona, Alt Empordà, Baix Empordà, Cerdanya, Gironès, Pla de l’Estany, Ripollès, Selva, Alt Urgell, Alta Ribagorça, Garrigues, Noguera, Pallars Jussà, Pallars Sobirà, Pla d’Urgell, Segarra, Segrià, Solsonès, Urgell, Val d’Aran, Alt Camp, Baix Camp, Baix Penedès, Conca de Barberà, Tarragonès, Baix Ebre, Montsià, Ribera d’Ebre, Terra Alta.\nAprovar l’Informe anual del President de la Unió de Consells i memòria de les activitats i anàlisi del desenvolupament de l’esport en edat escolar i popular, en l’exercici anterior.\nAprovar la Liquidació del pressupost de la temporada anterior i comptes i balanç de tancament de l’exercici.\nApropar projectes i propostes del Consell Directiu.\nAprovar projectes i propostes dels membres de la UCEC.\nAprovació dels pressupostos del proper exercici.\nElegir els representants de l’Assemblea per signar l’acta conjuntament amb el president i el secretari.\nTambé són funcions de l’assemblea tractar i resoldre temes no ordinaris, escollir les persones que han de formar part del Consell Directiu, i tractar la modificació d’Estatuts o l’aprovació del Reglament de Règim Intern, l’adquisició o la venda d’immobles i qualsevol altre tema que per la seva importància o transcendència hagi de ser resolt per l’òrgan superior de la Unió de Consells.\nEl Consell Directiu és l’òrgan de gestió i administració de la Unió de Consells i d’execució dels acords de l’Assemblea, encara que podrà també tenir iniciatives pròpies, els resultats de les quals s’hauran de sotmetre a l’Assemblea.\n3 representants de l’ATCE de Lleida\n2 representants de l’ATCE de Tarragona\n1 representant de Terres de l’Ebre\n3 representants de l’ATCE de Girona\n8 representants de l’ATCE de Barcelona i l’ATC ciutat de Barcelona\n2 representants de les comarques petites de Catalunya:\n1 de l’Aran i l’Alt Pirineu, segons els criteris establerts per la divisió territorial de Catalunya de l’administració de la Generalitat.\n1 representant dels Consells Esportius de les comarques de menys de 25.000 habitants (excloses les de l’Aran i l’Alt Pirineu).\nSr. Joan Ubach i Isanta\nSr. Daniel Nart i Juanes\nSr. José Empez i García\nSr. Salvador Valls i Cuello\nRExecutar els acords de l’Assemblea.\nRResoldre qualsevol dubte o cas no previst als Estatuts, exposant‐ho a l’Assemblea, pel seu coneixement o resolució definitiva.\nRPromoure actuacions, a iniciativa pròpia, donant compte a la propera Assemblea del seu desenvolupament i resultats.\nRI, en general, totes les qüestions que no siguin de competència expressa de l’Assemblea General.\nRContractar serveis personals i externs per a funcions pròpies de l’entitat.\nRSubscriure contractes laborals d’alta direcció sempre que els membres presents a la Comissió Directiva aprovin per majoria absoluta l’acord, la quantitat de la remuneració i la resta de condicions del contracte.\nRAutoritzar els pagaments que no corresponguin al president.\nRCom a norma general, quan existeixi algun tipus de disfunció, conflicte, etc. en algun Consell Esportiu, coordinar les possibles actuacions a seguir amb la corresponent Agrupació Territorial de Consells Esportius.\nREls acords del Consell Directiu seran sempre executius, vetllant, el president, pel seu compliment. Si més no, tant els projectes com els pressupostos, estat de comptes i balanç seran posats en coneixement dels membres amb temps suficient per a que puguin formular els seus suggeriments, els quals el Consell Directiu elevarà a l’Assemblea.\nData naixement: 26 de setembre de 1954\nSituació familiar: casat amb 3 fills\nSituació laboral: jubilat des de 12 de juliol de 2019\nResponsabilitats actuals: President Consell Esportiu Pallars Jussà, vice president UCEC.\nResponsabilitats assumides i passades: President CB Tremp, President Consell Comarcal del Pallars Jussà, Alcalde de Tremp i Diputat a la Diputació de Lleida.\nGraduat en ciències empresarials i entrenador superior de waterpolo, la meva trajectòria professional i el meu temps de lleure han estat vinculats al món de l’esport. He estat regidor d’esports de l’Ajuntament de Terrassa i president del consell Esportiu del Vallès Occidental Terrassa. Convençut que l’esport fa millors les persones i les ciutats, en l’actualitat segueixo participant de la política esportiva de la ciutat i exerceixo de tècnic de waterpolo al Club Natació Terrassa.\nRTenir la representació pública, privada i oficial de la Unió de Consells.\nRPresidir les reunions del Consell Directiu i de l’Assemblea General.\nRVisar les actes de les reunions i tenir cura de la seva execució.\nRSubscriure contractes i documents en nom de la Unió de Consells Esportius de Catalunya.\nRProposar al Consell Directiu el càrrec de Secretari General, aquest és un càrrec de confiança que cessarà quan cessi la Comissió Directiva o bé per la pèrdua de la confiança del President.\nRContractar i acomiadar personal.\nRAtorgar poders a tercers, acceptar donatius i subvencions i signar qualsevol mena de document bancari i ordenar els pagaments. Els límits seran fixats pel Reglament de Règim Intern.


Una de romans - Institutio oratoria - Revista CriTeri\nHome Una de romans Una de romans - Institutio oratoria\nQuintilià va escriure fa poc menys de 2000 anys un tractat de l’art de parlar en públic. No era el primer pedagog de l’oratòria a abordar el tema, però és un bon exemple de la importància que es donava a l’eloqüència en el món antic, grec i romà. S’ha dit que sense l’oratòria no s’hagués concebut la democràcia. A Roma s’havia de tenir una sòlida formació oratòria per optar a qualsevol càrrec públic de mèrit. Si qualsevol senador de la República aixequés el cap i veiés com s’expressen la majoria dels nostres politics contemporanis li vindrien ganes de vomitar. Imagineu-vos-el escoltant un discurs de Zapatero, que sembla que estigui dictant un telegrama interminable on les pauses duren més que les paraules, per no posar l’exemple d’un altre president més proper. Com a referent tenim el Duran Lleida que si no m’equivoco va ser escollit el millor orador del 2007 al Congrés. Potser ha llegit Quintilià.\nLa manera de parlar en públic dels romans tampoc tenia molt a veure amb la d’ara, encotillada pels missatges curts i directes a exigències dels formats televisius (¿realment us diuen res o alguna vegada com a mínim us commouen?). Els bons discursos romans havien de convèncer els oients no només amb arguments sinó amb el do de la paraula. Intentaven commoure els ànims dels congregats amb pujades i baixades de to segons el moment, com si d’una actuació teatral es tractés. En bona mesura alguns referents moderns i propers, com Companys o Azaña, tenien un discurs més proper a Ciceró i Marc Antoni que a Ridao o de la Vega. Evidentment, en temps antics la qualitat del discurs depenia de la categoria de l’orador i ja eren habituals els demagogs. De fet van ser els grecs que inventaren el terme.\nQualsevol ocasió era bona per demostrar les qualitats oratòries, sobretot per als joves que començaven a obrir-se camí en la vida pública. Un Cèsar novell ja va fer notar la seva eloqüència en els elogis fúnebres de la seva tia Júlia, on no es va estar de dir que el seu llinatge descendia de la mateixa Venus. Sil·la i els seus futurs enemics en van prendre bona nota. Juli Cèsar no tan sols era un ambiciós i brillant general i polític, sinó un dels oradors i escriptors més valorats pels seus. Era convincent com a advocat en uns tribunals, implacable en un discurs al senat i un model per les seves arengues militars. La més famosa l’espetà als seus soldats durant la primera campanya contra els germànics en terra gala. Ell mateix conta com es va estendre el pànic entre les legions concentrades al país dels hedus (est de la Gàl·lia) i, a punt d’enfrontar-se contra les tropes del germànic Ariovist, cabdill dels sueus, per fer cas de la xerrameca de les tavernes, on els gals, uns exagerats segons Cèsar, deien que els germànics eren tan corpulents, valents i destres en les armes que ni tan sols es podia aguantar el guspireig de les seves mirades (Bellum Gallicum, I, XXXIX). Cèsar va reunir els tribuns militars i centurions i els va engegar una bronca tal que va capgirar la indisciplina en avergonyiment, i la por en una trempera incontenible de combatre. L’endemà passat els romans van arrasar les tropes d’Ariovist (al quadre de sota us adjunto l’arenga sencera).\nL’orador romà més famós de tots els temps va ser Marc Tul·li Ciceró, contemporani de Cèsar. Era un itàlic d’origen plebeu (un homo nouus) i es va guanyar una merescuda reputació com advocat. Solia actuar de defensor i es preparava les causes amb tant de detall argumental i amb una tal elegància expositiva que acostumava a guanyar tots els plets. Estava tan cofoi d’ell mateix que va escriure fins a cent dels seus discursos, dels quals ens n’han arribat uns seixanta, que no està malament. Un bon exemple és la requisitòria contra Verres, un governador corrupte i mafiós de Sicília, traficant i falsificador d’obres d’art. En aquest cas Ciceró va fer de fiscal. L’advocat defensor era el més aclamat orador del moment: Hortensi. En aquest cas Ciceró no només s’hi jugava la carrera sinó tot el seu ideari d’una República honorable. L’estratègia del vell Hortensi va consistir en retardar al màxim la vista per guanyar temps. Al final es va celebrar just al final del curs judicial. Era costum que els judicis importants s’allarguessin durant mesos. Durant aquest temps Verres tenia l’oportunitat d’intentar subornar el jurat. Ciceró va sorprendre tothom amb una inusual exposició ràpida de totes les proves en un seguit de discursos breus. N’hi va haver prou amb el primer perquè Hortensi es donés per vençut i fins i tot renunciés a la rèplica. Verres va fugir cap al nord abans d’escoltar de sentència. Ciceró havia destronat el gran orador i la glòria com a advocat l’acompanyà la resta de la seva vida (no fou així pel que fa a l’èxit polític).\nLa formació oratòria de molts romans de pro es completava a Grècia, bressol de l’art de parlar bé. Com no podia ser menys, Ciceró va perfeccionar la seva oratòria a la millor escola de Grècia, a Rodes, dirigida per Moló. El mestre li va indicar que declamés de forma més continguda i al final, es va rendir a les habilitats de l’alumne dient-li que ara Roma havia superat Grècia també en oratòria. S’han conservat magnífics discursos grecs. Un dels més famosos és l’oració fúnebre de Pèricles durant les exèquies dels primers atenesos morts a la guerra del Peloponès. Les seves paraules no només són una alenada d’aire fresc per als ànims decaiguts dels seus conciutadans, sinó que representen una eloqüent declaració dels principis de la societat atenesa, fins al punt de ser profètica (“som admirats pels homes d’avui i ho serem pels del futur”). Un orador ben diferent, càustic i inflexible fins a la sacietat, va ser Demòstenes. El seu tema preferit eren les diatribes contra Filip II de Macedònia (es conserven amb el nom de Filípiques), que pressionava els atenesos per una aliança panhel·lènica però on ell dugués les regnes. Per Demòstenes i molts atenesos, Filip era un bàrbar que amenaçava amb acabar amb la democràcia. Malgrat la victòria final del rei macedoni al camp de batalla contra una coalició grega on participaren els atenesos, no va prendre represàlies contra el seu detractor. Si Filip volia mostrar-se com un filohel·lè no podia tocar cap dels prohoms grecs que se li enfrontessin amb la paraula, no pas amb les armes. Acomplexat pel seu origen bàrbar, va procurar que al seu successor, Alexandre, no se li notessin ni l’accent macedoni ni les maneres bastes pròpies d’un poble de pastors, i el va fer estudiar de petit amb el millor erudit grec, Aristòtil.\nL’eloqüència romana, que continua ensenyant-se a les universitats i als seminaris, ha captivat els escriptors de tots els temps. Un dels exemples més magnífics són els discursos que Shakespeare posa en boca de Marc Brutus i Marc Antoni davant el poble i el cadàver de Cèsar acabat d’assassinar. Són una mostra excel·lent de com la multitud es deixa portar per les emocions del moment. D’antuvi, Brutus, amb una sinceritat i humilitat entendridores, convenç la gent que el magnicidi ha estat fet amb justícia contra un dictador noble però massa ambiciós. En acabar la multitud l’ovaciona. Després, en el que havia de ser simplement un elogi fúnebre, Antoni tomba la truita ensenyant als congregats les ferides de Cèsar i etzibar-los abrandat el molt que li deuen com a defensor del poble. La multitud es torna contra Brutus i aquest ha de fugir d’Itàlia. Un altre cas és l’arenga que Robert Graves escriu per al seu emperador tartamut Claudi. La tropa reunida davant el pretori el dia abans de l’atac definitiu sobre els caledonis, apostava si s’encallaria a partir de la primera o de la segona paraula. El mateix Claudi estava a punt d’un atac de pànic escènic abans de començar. Però per sorpresa de tothom - i del propi Claudi- , mirant fit a fit els soldats, va abandonar les notes que havia preparat i els va parlar, sense embarbussar-se ni gota, dels mèrits que recordava de cada unitat de l’exèrcit, i del molt bé que els veterans havien lluitat sota les ordres del seu enyorat germà Germànic, autèntic ídol de la tropa. Si non è vero è ben trovato.\nCiceró en un dels seus triomfs al senat contra el conjurat Catilina. Pintura de C. Maccari, s.XIX.\nArenga de Cèsar a les legions desplaçades a l’est de la Gàl·lia (Bellum Gallicum, I, XL)\n“Cèsar convocà el consell i hi va fer acudir els centurions de tots els ordres; els reprotxà durament, de primer, per creure’s que els calia encercar i saber on se’ls conduïa i amb quina intenció. Els assabentà que Ariovist, quan ell era cònsol, havia demanat ansiosament l’amistat del poble romà; doncs, ¿com podria ningú pensar que aquest defugiria tan lleugerament el seu deure? Si més no, ell estava convençut que quan Ariovist coneixeria les seves demandes i veuria la justícia de les seves condicions, no refusaria el seu bon tracte ni el del poble romà.1 I si en un rampell de furor o de follia emprenia la guerra ¿de que havien de tenir por? ¿És que podien desconfiar de llur propi coratge i de la sol·licitud del seu general? Ja havia estat feta la prova d’aquest enemic en temps dels nostres pares quan, derrotats per Gai Mari els cimbres i els teutons, l’exèrcit es guanyà uns llorers no pas inferiors als del seu general.[ ] En fi, aquests eren els mateixos contra els quals els helvecis havien lluitat amb avantatge moltes vegades .[ ] i, malgrat tot, aquests helvecis no s’havien pogut igualar al nostre exèrcit.2[ ] Els qui volien justificar llur esverament amb el pretext dels queviures i l’estretor del camí, es comportaven amb insolència perquè semblava que no tenien confiança en l’actuació del seu general o que intentaven dictar-li ordres.3 Aquestes qüestions eren cosa seva: de blat en facilitaven els sèquans ,els leucs i els língons.4 [ ] De com seria el camí no trigarien a jutjar-ho per ells mateixos. Quant a si no obeirien les seves ordres, segons que hom deia, o que no es posarien en marxa, això no el preocupava gens, perquè sabia que els generals a qui un exèrcit havia desobeït, és que els havia fallat la sort en un desastre militar o havien palesat llur cobdícia en quedar-los al descobert alguna mala acció. En canvi –continuà dient Cèsar- hom podia haver observat el seu desinterès durant tota la vida, tant com la seva bona sort durant la guerra contra els helvecis. Per tant, el que pensava fer qualsevol dia, ho faria tot seguit, i a la nit següent, a la quarta vigília, aixecaria el camp a fi de saber com més aviat millor què podia més en ells, si la dignitat i el deure, o la por.5 I si no el seguia ningú, ell partiria tanmateix ni que fos només amb la desena legió, de la qual no dubtava i que seria per a ell la cohort pretoriana.\nQuan hagué acabat aquest parlament, van canviar de meravella els ànims de tothom; els entrà un gran entusiasme i un viu desig de combatre.”\n1D’entrada Cèsar fa veure als seus oficials que igual no és necessari lluitar si es pot raonar amb el rei germànic.\n2Les mateixes legions els havien clavat una pallissa uns mesos abans, de la qual els helvecis, emigrats de la Suïssa actual, no es van recuperar mai.\n3Un cop més Cèsar fa referència a la seva autoritat suprema com a general en cap per soscavar les crítiques, mostrar la seva resolució i inspirar confiança.\n4Pobles de la Gàl·lia aliats per necessitat o conquesta als romans.\n5A part de la gravetat de la situació, propera a un motí, Cèsar segurament disfrutava en poder sermonejar als seus joves oficials de l’aristocràcia, entre els parents dels quals hi havia els seus pitjors enemics.\nTraducció del llatí de Joaquim Icart. Fundació Bernat Metge 1974.\nAnònim 2 de gener de 2009 a les 18:53\nInstitutio oratoria Quintilià va escriure fa poc menys de 2000 anys un tractat de l’art de parlar en públic. No era el primer pedagog de l...


L’Aplec i el Campus Natura tornen a Vila-real per Pasqua per a garantir la conciliació laboral de les famílies | Castelló Extra\nL’Aplec de Temps Lliure i el Campus Natura tornen amb l’objectiu de facilitar la conciliació familiar i donar una alternativa d’oci durant el període de vacances escolars de Pasqua als xiquets i xiquetes de la ciutat d’entre 3 i 14 anys, amb activitats gratuïtes de caràcter lúdic i educatiu com a jocs, tallers, o excursions. Les activitats es realitzaran del 19 al 22 d’abril amb una oferta de 115 places, cent d’elles dividides entre el col·legi Angelina Abad i el col·legi Pascual Nácher, i les quinze restants del Campus Natura, destinades a xiquets i xiquetes amb capacitats diferents, que es realitzaran en les instal·lacions de la Fundació Caixa Rural Vila-real. Aquesta iniciativa, impulsada per la Regidoria de Serveis Socials en col·laboració amb la Fundació Caixa Rural, s’ha presentat hui en roda de premsa per part de la primera tinenta d’alcalde i regidora de Serveis Socials, Silvia Gómez, i el president de la Fundació Caixa Rural Vila-real, Enric Portalés.\nLa regidora de Serveis Socials assenyala que “després de dos anys en què no hem pogut realitzar aquestes activitats a causa de la situació sanitària, per fi podem tornar a oferir l’Aplec i el Campus Natura, que donen a les famílies de Vila-real la possibilitat que els seus fills gaudisquen d’activitats adaptades a la seua edat i necessitats durant els períodes de vacances escolars, en els quals pot haver-hi dificultats per a la conciliació laboral, especialment per a les famílies sense recursos, per això aquesta edició serà gratuïta, perquè qualsevol xiquet o xiqueta puga accedir a aquest servei independentment de la seua situació econòmica”. Gómez afig que, per a garantir aquesta conciliació, tant l’Aplec com a Aula Natura inclouen escola matinera de 7.45 a 9.00 hores i servei de menjador de 13.00 a 15.15 hores, mentre que l’horari de les activitats serà de 9.00 a 13.00 hores.\nEnric Portalés, president de la Fundació Caixa Rural Vila-real, apunta que “l’Ajuntament de Vila-real ha confiat en nosaltres per a organitzar totes dues activitats i vull manifestar la meua satisfacció, d’una banda, perquè la col·laboració de l’Ajuntament amb la Fundació torna a donar els seus fruits en benefici de la ciutat de Vila-real i, d’altra banda, per confiar en nosaltres no sols per a organitzar el Campus Natura, sinó també l’Aplec, la qual cosa dona la possibilitat que algunes activitats es puguen fer conjuntes, de manera que tant els xiquets i xiquetes amb capacitats diverses com els que no tenen aquestes característiques puguen treballar junts, comunicar-se i establir relacions positives per al seu desenvolupament”.\nLa inscripció a les activitats es podrà realitzar des del 30 de març fins al 6 d’abril a través de la web https://www.fundaciocaixarural.org/aplec-pasqua-22/ i una vegada acabat el termini, es confirmarà la matrícula a través de correu electrònic o telefònicament. Per a obtindre més informació es poden consultar les webs de www.fundaciocaixarural.org i d’http://aplecdetempslliure.vila-real.es\nEnguany, per primera vegada, la Regidoria de Serveis Socials comptarà amb una subvenció per a desenvolupar l’Aplec, a través de la Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives, que es finança amb càrrec al Pla Corresponsables del Ministeri d’Igualtat, amb el qual han aconseguit una ajuda de 174.982 euros que es repartiran entre les tres edicions que es realitzaran en 2022, durant les vacances escolars de Pasqua, estiu i Nadal.


Jornada d’Innovació Tecnològica en el sector químic\nDins del cicle de Jornades d’Innovació Tecnològica (JIT), el 20 de febrer se celebrarà una jornada en el sector químic que tindrà lloc a la Cambra de Comerç de Tarragona. L’esdeveniment, organitzat i promogut pel Cercle Tecnològic de Catalunya (CTecno) i el Clúster Digital, i que compta amb el suport d’ACCIÓ i el partenariat estratègic d’AEQT, neix amb la voluntat de debatre sobre l’impacte de la tecnologia en l’àmbit de la indústria química.\n09.30 h – Benvinguda institucional:\n09.45 h – Conferència: Pilar Navarro, directora d’Expoquimia\n10.15 h – Cafè networking\n10.45 h – Taula rodona: “La digitalització en el sector químic”\n12.15 h – Workshop: “Transferència de tecnologia”\n13.15 h – Cloenda


Cinturo negre 3 - Llibreria Ramon Llull\nCinturo negre 3.\nDesprés de guanyar el seu primer combat amb un ippon seoi, una pila d?universitats volen fitxar la Ginger. Però ella vol fer una diplomatura d?arts de la llar en una universitat femenina i desitja ser una noia normal i corrent. Tanmateix, u...