El bosc mediterrani a la masia de Can Deu | Guia pedagògica\nEls alumnes es dividiran en grups de treball als quals es proporcionarà material d’investigació i un quadern de camp per poder realitzar les diferents proves de l’itinerari.\nL’activitat comença amb una introducció a l’orientació i lectura de mapes. Posteriorment, els equips de treball es desplaçaran pel bosc, on seguiran les instruccions del monitor i realitzaran diferents proves per tal d’observar i conèixer la geologia, la flora i la fauna característiques del bosc mediterrani.


La banca ética: Una palanca de canvi social – Globalmon\nRamon Cardona Pla. Coordinador del GIT d’Alacant, Castelló i València de FIARE · BANCA ÈTICA.\nFIARE va ser un projecte que va nàixer el 2003, molt abans de la crisi perquè les persones que el van encetar ja eren conscients de la insostenibilitat del model econòmic. Va nàixer d’una convicció: calen alternatives econòmiques que tracten de superar els problemes estructurals\ndel sistema econòmic neoliberal incapaç de reduir les desigualtats.\nI també d’una intuïció: el teixit associatiu i la consciència ciutadana presentaven uns mínims com per intentar consolidar una iniciativa d’este tipus. Va ser un moviment d’agregació social, encetat per organitzacions compromeses en la transformació social, en la transformació de les relacions econòmiques, de les situacions d’injustícia, de la desigualtat…\nPretenem la transformació a una altra cosa des del model neoliberal que tant bé va descriure Rodrigo Rato en una compareixença a les Corts Espanyoles: “Es el mercado amigo”. Quan ja estava condemnat estava donant lliçons als que criticaven el sistema injust.\nAlguns diuen que presentem com una caricatura l’actual sistema, però només cal mirar la realitat més actual per veure que no és així:\nALCOA: Sense inversions des de 2014, ara tanca dues plantes en Aviles i A Coruña i deixa a 700 persones a l’atur. Després d’haver rebut ajudes públiques milionàries. Abans va passar el mateix amb VESTAS,\nabans amb Coca-cola, i abans…\nNAVANTIA: Empresa que no ha buscat alternatives, que acaba plantejant que la construcció d’armes és l’única eixida econòmica per una comarca. És una empresa pública i subvencionada tots els anys: estem subvencionant les armes que destruïxen països i maten altres persones. ELÈCTRIQUES (I tantes altres empreses productives privatitzades): Augment de preus, descontrol en els sous dels directius, guanys a accionistes-perdudes\nsocials. El preu de l’electricitat estava en agost un 23% ‘per sobre del de l’any anterior (La Vanguardia 6/09/2018). El País dóna una xifra del 35,5%.\nEl 12/09/2018 el preu de l’electricitat era 75 €, el 12/09/2017 era de 50 €. Això representa una pujada del 50%\nLa mal anomenada “ECONOMIA Col·laborativa”. (Uber o Cabify, per exemple) Passes la targeta per pagar i els diners estan en Holanda o en Delaware i que busca no pagar impostos en el ‘país que genera l’activitat.\nUna economia basada en la reducció dels drets dels treballadors (en lloc d’acomiadar-te et desconnecten), on no eres treballador de l’empresa sinó autònom… on grans inversors que amb pràctiques monopolístiques tiren els preus, acaben amb la competència i després els augmenten a voluntat.\nNo hauria de ser, però sembla que la concepció hegemònica de l’economia és la que només busca aconseguir els màxims guanys possibles i, per tant, troba no només correcte sinó desitjable:\n-pagar el mínim d’impostos possibles.\n-reduir al màxim els drets dels treballadors (Estabilitat, Sou, Seguretat Social, Sanitat, Educació, Pensions).\n-jugar amb els límits legals pel que fa a protecció mediambiental o als mètodes per apropiar-se dels recursos econòmics de tots, inclosos els pobres. (Les lleis les fan també polítics neoliberals i ja porten la trampa\nincorporada) És bo ser conscients d’algunes de les darreres formes de robatori -les punt.com, la bambolla immobiliària, les preferents, però és molt millor saber detectar les que estan ara en marxa com, per exemple els plans de pensions que es venen com els que ens aportaran seguretat en la jubilació. En realitat, l’any passat la rendibilitat va ser negativa (-0,04%) amb la inflació a l’1,2, el rendiment a 5 anys ha estat del 3,33%, si considerem un període de 10 anys, la rendibilitat és lleugerament superior al 2%. Segons dades del Banc d’Espanya només el 5% dels plans de pensions superen rendibilitats de l’1% i el 50% dels plans tenen perdudes que superen el 0,5%. Convindrem en què cal canviar esta situació i esta dinàmica extractiva dels recursos del que menys tenen, d’enganys, de destrucció de drets i vides. Podem o no podem canviar esta situació? Com\nens enfrontem a tot açò, no són massa poderosos els que mantenen este sistema? D’on els ve la força, els recursos per poder fer totes estes malifetes? La resposta és a l’hora terrible i positiva: Els recursos els aportem nosaltres.\nÉs una resposta terrible:\nEl sistema financer es basa en els recursos que les persones posem en mans dels bancs i que, immediatament desapareixen de la nostra vista. Potser que “els nostres diners” estiguen treballant contra nosaltres i contra altres persones? Ugo Biggeri ho conta en primera persona: Mani Tese -organització cristiana participant en vàries campanyes contra les armes-, va dir que no a la constitució d’una banca ètica (consideraven els diners com el fem del dimoni), quan va eixir el primer informe sobre comerç d’armes van comprovar com la Banca Nazionale del Lavoro on tramitaven tota la seua tresoreria, era la primera entitat financera del comerç de mines antipersona.\nImmediatament es van posar a treballar pel que va arribar a ser Banca Popolare Etica. El finançament bancari és el que organitza els recursos econòmics per fer possible:\nLa construcció i comerç d’armes\nActivitats que danyen el medi ambient.\nActivitats que mantenen a una gran part de la població en la pobresa.\nO simplement finançant activitats on no valoren si hi ha danys socials, o no valoren si hi ha manca de drets sindicals, o si hi ha igualtat en els sous que cobren dones i homes. És una resposta positiva: Per què deixa clar que depén de nosaltres deixar sense combustible a les entitats financeres si no deixen de finançar activitats que ens perjudiquen.\nPodem ajudar a canviar el món canviant de banc. O dit d’una altra manera:\nCom hem de canviar el món si no som capaços de canviar de banc?\nLa Banca Ètica és una realitat i FIARE BANCA ETICA, l’entitat que avui us presente, és una eina per capgirar les coses, per què garanteix que els diners que nosaltres posem a l’entitat financera només s’invertiran en activitats de valor social positiu. Algunes de les seues característiques són:\n-És un banc. Té fitxa bancària del Banc d’Espanya i del Banc d’Itàlia, per tant participa del Fons de Garantia de Dipòsits, està controlat pels bancs cen trals i s’ajusta a les normatives estrictes en aspectes de blanqueig de capitals, informació pública, etc., etc.\n-És un banc basat en una cooperativa Banca Popolare Etica. El projecte FIARE va decidir incorpo rar-se a esta cooperativa i, actualment som una coope rativa que opera a Itàlia i a Espanya.\n-És un banc plenament operatiu: Fa tots els trà mits i operacions ordinàries per un banc, té els produc tes que ha considerat que responen a les necessitats de la gent i als valors que defensem, cosa que requerix anàlisi i reflexió en la qual participen les persones sò cies. Per exemple la concessió o no de préstecs hipo tecaris va ser objecte d’un gran debat a Itàlia abans de\na seua implantació i a Espanya abans de la comercia lització al nostre país.\n-És una banca professional: Fa valoracions econòmiques de les activitats a finançar.\nPerquè ha de ser un banc sostenible. I, fins ara, té beneficis que no es repartixen entre les persones sò cies sinó que revertixen en la mateixa activitat del banc per aconseguir que els préstecs a activitats de valor\nsocial positiu no siguen més cars que els habituals al mercat. Treballem perquè ser econòmicament respon sable no siga més car que no ser-ho.\nPerò les característiques principals són les que la fan ser una banca ètica:\n-Atenem a les conseqüències no econòmiques de les activitats econòmiques.\n-No invertix en activitats controvertides.\n-Invertix només en activitats de valor social positiu.\n-Fa una valoració socioambiental de les deman des de finançament mitjançant una Comissió de valo ració Eticosocial depenent de cada territori.\n-Treballem de manera transparent. A la web es poden trobar els projectes finançats, les dades d’estal vi, de finançament, de socis… Publiquem, cada any el balanç social integrat que aporta dades com que els sou més alt i el més baix de l’entitat no superen la re lació 5:1, que utilitzem per damunt del 97% d’energia renovable, o quantes accions de formació hi ha per les\npersones treballadores de l’entitat.\n-Treballem de manera participativa. Amb assem blees territorials anuals amb assemblees generals tam bé anuals on es trien els membres del Consell d’Admi nistració, on es determinen les grans línies d’actuació, on es passen comptes detallats a tota la massa social. Amb els Fòrums i Interfòrums on es reunixen periòdicament representants de sòcies, responsables d’opera-\ntiva bancària, Treballadores i Consell d’Administració. A més a més, som un banc accessible perquè som una banca per internet, som un banc barat pee als clients pel que fa a comissions però també perquè no ens gastem milionades en seus, en sous als directius. FIARE BANCA ETICA és un banc just.\n-Som l’alternativa que donem finançament a activitats que socaven les estructures d’injustícia i des igualtat. Som una resposta per les persones que lluiten per una societat més justa, per un medi ambient més sa, pels valors solidaris, pels drets humans generalit zats. De vosaltres depén que alternatives com la nos tra tinguen més força. La vostra participació coherent amb els valors adés anomenats és la que fa augmentar la nostra capacitat de ser una palanca de canvi i trans formació del món.\n← II Festival de Curts · Educa-Sòlid\nInmigració, integració i convivència. La situació actual al País Valencià →


LES FESTES DEL TURA ESTRENARAN FIRAL I BARRAQUES\nLES FESTES DEL TURA ESTRENARAN FIRAL I BARRAQUES Amb la remodelació del Firal, es canvia la ubicació de les barraques de Festes de Tura que estrenaran format\nCada any per Festes del Tura, l’Ajuntament d’Olot instal·la barraques que posa a disposició de les entitats que sol·liciten poder vendre begudes i menjar durant els dies de festes. Aquests últims temps, les barraques s’han situat al costat del monument de la “Lectura” excepte l’any passat quan, amb l’inici de les obres del Firal es van ubicar a l’esplanada del Firal petit. Aquestes construccions temporals, que són de lloguer, estan formades per una carpa o lones, a les que les mateixes entitats afegien tendals o altres elements per augmentar la superfície disponible i resguardar els usuaris en cas de pluja.\nL’equip d’arquitectes responsable del projecte del Firal XAA Arquitectura Xavier Bayona - Alba Colomer - Adrià Villarejo s’ha encarregat de dissenyar la ubicació de les barraques i del format que han de tenir. Després de parlar amb els responsables de Festes, les diferents àrees i serveis municipals que treballen en l’organització dels actes i les entitats que hi col·laboren, han plantejat una nova ubicació i model. Es vol assegurar un mateix model que doni resposta a les necessitats de les entitats i del nou Firal i sobretot unes millors les condicions sanitàries i de seguretat de les barraques.\nLa proposta preveu situar les barraques a la zona arbrada del passeig, entre els escocells, deixant lliure la zona del firal petit per a concerts amb un únic model de barraca perquè totes segueixin la mateixa forma i color. S’ubicaran un total de 8 barraques aparellades cada dues per tal de tenir més visibilitat de la zona de l’escenari. Constaran d’una barra de 1.10 m d’alçada i per tal de protegir el terra de pedra del firal i per facilitar el muntatge d’elements de la pròpia barraca, es munta una tarima que cobreix el terra de tota la part interior. A més, els bàculs ubicats en els escocells disposen de punt de connexió elèctrica, i s’ha previst una connexió a la xarxa de clavegueram i connexió d’aigua.\nLa Junta de Govern Local ha aprovat aquest dijous 31 de maig del plec de clàusules que hauran de complir les empreses que vulguin fer-se càrrec de les barraques de Festes del Tura. L’Ajuntament d’Olot té previst contractar la fabricació, el muntatge i desmuntatge de les barraques de Festes del Tura per als propers anys.\n“Les barraques estaran a l’alçada del nou Firal i de la programació que estem tancant aquests dies i que presentarem aviat” ha avançat el regidor de Festes, Pep Berga, que ha afegit que “seran unes grans Festes del Tura”. Mentre avancen les obres del Firal, l’Ajuntament d’Olot estudia la futura ubicació del mercat setmanal. Des de DinàmiG es mantenen reunions amb els marxants del mercat setmanal per definir la nova ubicació de les parades dels dilluns. “Després de Festes del Tura el mercat tornarà al Firal i estem acabant de definir de quina manera” ha assegurat l’alcalde d’Olot, Josep M. Corominas.


El dissabte passat, a les instal·lacions del Club Tir Precisió Manresa, va tenir lloc una tirada de la “III Lliga d’alta precisió BR-50”, organitzada per aquest club esportiu, en categoria única, en les modalitats de varmint pesat i lleuger, en la qual hi van participar 29 tiradors. Els primers tres classificats van ser els següents: CARRABINA BR-50 “VARMINT PESAT” 1r Francesc Xavier Reyes 500,37 punts Imatge de la tirada de Carrabina BR-50 2n Mariola García 498,40 “ 3r Carles Domínguez 498,25 “ CARRABINA BR-50 “VARMINT LLEUGER” 1r Xavier Tejedor\nEl Club Tir Precisió Manresa, va organitzar aquest cap de setmana passat, diverses tirades socials en les modalitats següents: Els primers classificats per categories, CARRABINA LLEUGERA 3X20 1r Veterà “A” Josep Llurbà 507 punts 1r Veterà “B” Joan Lluís Aymerich 403 “ PISTOLA LLIURE 1r Veterà “A” Jesús Alonso 497 punts Imatge d'arxiu PISTOLA FOC CENTRAL 1r Sènior “A” Antonio Bastida 552 punts 1r Sènior “B” Santi Sagués 502\nLa Federació Catalana de Tir Olímpic reconeix Mercè Mas per l'argent al mundial Rimfire 2018 cel\nEl passat dissabte va tenir lloc a Sabadell l’acte de lliurament de premis anual organitzat per la Federació Catalana de Tir Olímpic, corresponent a la temporada 2018, en el qual es van reconèixer, entre altres, diversos tiradors del Club Tir Precisió Manresa. En el mateix acte, es va fer un reconeixement especial a la tiradora del club manresà, Mercè Mas, per haver aconseguit en l’especialitat d’Open, la medalla d’argent per equips en el Campionat del Món Rimfire 2018 que va tenir lloc a Manresa, la qual se li va lliurar Imatge del reconeixmenet. D'esquerre a dreta,Miguel Francés de la Federació Espanyola, Mercè Mas i Joan Rodríguez de la Federació Catalana Tir Olímpic pels senyors Joan Rod\nAquest cap de setmana va tenir lloc, a les instal·lacions del Club Tir Precisió Sabadell, una tirada de la “Lliga Catalana BR-25 Aire”, en les modalitats de Varmint Pesat, Lleuger i Producció, en la qual hi van participar 12 clubs esportius i 59 tiradors . Els primers tres classificats de cada modalitat van ser els següents: VARMINT PESAT 1r Josep Reche – Club Barcelona – 499,29 punts 2n Juan Pablo De Lio – Club Barcelona – 496,23 punts Imatge d'arxiu 3r Francesc Xavier Rius – Club Montsià – 492,23 punts Tiradors classificats del Club Tir Precisió Manresa: 9è Gerard Trench 483,15 punts 12è Joaquim Delisau 478,14 punts VARMINT LLEUGER 1r Vicens Ruiz – Club Burriana – 494,20 punts 2n Bru\nEl Club Tir Precisió Manresa va iniciar, després de vacances, la seva activitat esportiva, organitzant el diumenge passat el “7è Open Mini F- Class R – Trofeu ciutat de Manresa”, dins el programa de la Festa Major. Hi van participar 26 tiradors de diversos clubs esportius de Catalunya, en les modalitats de Open i Restricted. Els primers tres classificats van ser els següents: Imatge de les campiones Mercè Mas i Anna Herrera OPEN 1a Mercè Mas – Club Tir Precisió Manresa – 300,47 punts 2n Francisco Javier Reyes – Club Tir Precisió Manresa – 300,34 punts 3r Carlos Domínguez Tir Esportiu Barcelona 299,42 punts RESTRICTED 1a Anna M. Herrera – Club Tir Precisió Manresa – 297,27 punts 2a Raquel M


EL BLOG DE EDUARDO ROJO: La immigració i les dades d’atur i afiliació a la Seguretat Social del mes de maig.\nLa immigració i les dades d’atur i afiliació a la Seguretat Social del mes de maig.\n1. En primer lloc, faig referència a les dades d’afiliació a la Seguretat Social fetes públiques pel Ministeri de Treball i Immigració avui dimarts 2 de juny.\nLa mitja del nombre de treballadors estrangers afiliats a la Seguretat Social durant el mes de maig ha estat de 1.917.223, amb un augment de 29.831 persones sobre el mes anterior i continuant amb l’augment d’afiliació que es produí els dos mesos anteriors i que trencà amb el descens d’afiliació que es produïa des del mes d’agost del 2008. Per règims cal destacar que s’ha produït un important increment d’afiliació en el general (16.619), que millora el que es va produir el mes d’abril i que contribueix a seguir canviant la tendència descendent que s’inicià el mes d’agost del 2.008, al mateix temps que convé destacar el creixement del regim agrari (13.486). També hem de fer esment del fet que es segueix reduint el nombre d’afiliats en el regim d’autònoms (que ha passat de 235.077 afiliats el mes d’agost del 2008 als actuals 207.074) i s’incrementa en el mateix període l’afiliació en el regim del personal al servei de llar familiar (de 167.666 a 174.877).\nDurant el mes de maig el nombre mitjà d’afiliats a la Seguretat Social es reduí en sèrie interanual en 1.306.155, mentre que el d’estrangers es reduí en 256.231. Cal destacar que es tracta del vuitè mes consecutiu on es produeix aquesta reducció del nombre d’afiliats estrangers en sèrie interanual.\n2. Analitzo a continuació les dades sobre demandants d’ocupació, atur registrat, contractes i prestacions, que corresponen al mes de maig i que han estat fetes públiques pel Ministeri de Treball i Immigració també avui dimarts 2 de juny.\nA) Nombre de treballadors estrangers en situació d’atur: 492.491 (13,6.% del total). 156.857 són comunitaris i 335.634 extracomunitaris. S’ha produït un increment interanual de 243.664.\nB) Nombre de treballadors estrangers en situació d’atur a Catalunya: 104.937 ( 20,7 % del total). 22.327 són comunitaris i 82.610 extracomunitaris, amb un increment interanual de 54.411. L’atur es concentra majoritàriament en el sector dels serveis en les quatre demarcacions territorials catalanes (51.486), i l’atur en el sector de la construcció es situa en 32.224 persones.\nC) Nombre de treballadors estrangers beneficiaris de prestacions d’atur el mes d’abril de 2009: 358.043. Increment interanual del 116,7 %. 99.817 aturats són comunitaris i 258.226 són extracomunitaris. Aquest nombre suposa el 13,67 % sobre el total de beneficiaris, amb un percentatge del 15,18 % si es tracta de la prestació contributiva, del 13,81 % en cas de subsidi, 5,96 % en la renda activa d’inserció, i 1,26 % per al subsidi per a treballadors eventuals agraris. Si comparem les dades d’abril amb les dels tres mesos anteriors s’observa un descens de la població acollida a prestació contributiva i un increment de la població perceptora del subsidi i de la renda activa d’inserció. Hi ha una altra dada que convé tenir en consideració per analitzar els canvis que s’estan produint en la percepció de prestacions per part dels estrangers: en sèrie interanual, la prestació contributiva ha passat del 14,01 al 15,18 %, i el subsidi ha experimentat un increment espectacular del 6,16 al 13,81 %.\nEl percentatge de beneficiaris sobre el total de demandants d’ocupació estrangers és del 71,61 %. La despesa total per als aturats estrangers és de 311.395.000 euros, un 11,8 % de la despesa total (increment interanual del 25,5 %).\nD) Pel que fa al nombre de perceptors estrangers la província de Madrid és la primera (17,30 %), seguida de Barcelona (16,01 %), València (5,49 %) Alacant (5,11), Múrcia (4,39 %), Illes Balears (3,90 %), Màlaga (3,46 %) Las Palmas (3,24 %), Tarragona (3,22 %) Girona (3,16 %), i Saragossa (3,01 %).\nE) Per nacionalitats, els treballadors marroquins ocupen el primer lloc (74.796, 20,89 %) i els segueixen els equatorians (49.440, 13,81 %), els romanesos (43.059, 12,03 %), els colombians (26.436, 7,33 %) i els portuguesos (11.490, 3,21 %).


La presidenta de FGC descarta construir la segona estació a Rubí en els propers 5 anys - Diari de Rubí\nLa presidenta de FGC descarta construir la segona estació a Rubí en els propers 5 anys\nVisita a Hermanos Roche en una nova trobada amb empresaris locals\nLa presidenta de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), Marta Subirà, ha descartat que la Generalitat construeixi la segona estació a Rubí en els propers 5 anys, en unes declaracions realitzades al portal digital Cugat.cat.\nD’aquesta forma, Subirà tanca la porta a una de les reivindicacions principals de Rubí en matèria d’infraestructures, un projecte que porta més d’una dècada de retard. L’única estació de Ferrocarrils que hi ha a Rubí, ubicada al barri de Les Torres, està molt congestionada i presenta fins i tot problemes de seguretat en els accessos, perquè té una única escala mecànica que és molt estreta.\nLa presidenta de FGC ha fet aquestes declaracions al portal Cugat.cat.\nLa segona estació de Rubí, que està projectada a La Llana, ja estava inclosa al Pla Director d’Infraestructures 2011-2020, però el govern de la Generalitat sempre va dir públicament que no era prioritària. A principis del 2020, la proposta es va incloure en el Pla de Mobilitat del Vallès, que teòricament s’ha de desenvolupar fins al 2026.\nEn els darrers anys, FGC ha fet una aposta per augmentar el nombre d’estacions a la comarca, especialment a Sant Cugat, Terrassa i Sabadell, però el projecte de Rubí sempre ha continuat al calaix.\nLa segona estació de Rubí és un projecte que acumula més d’una dècada de retard. / Arxiu\nAl juny hi haurà trens cada 5 minuts\nEn aquesta entrevista, Marta Subirà ha explicat que està previst que els 15 trens nous de les línies del Vallès s’incorporin a la flota el juny del 2022 per augmentar la freqüència de pas. La circulació d’un comboi cada 5 minuts per l’estació de Rubí ha de servir per descongestionar la línia i millorar la mobilitat. El projecte dels nous trens del Vallès havia d’estar en marxa el 2019, però s’ha retardat més de tres anys.


GloBos.blog . Més de 1.000 poemes: "BRESSOLEIG A L'IMSOMNI DE LA IRA" de Maria Beneyto\n"BRESSOLEIG A L'IMSOMNI DE LA IRA" de Maria Beneyto\nMaria Beneyto, castellanoparlant (família, escola i formació en castellà), després d'un esforç d'aprenentatge i de manera autodidacta pren la decisió d'escriure en català, arribant a ser una de les escriptores valencianes més importants en aquesta llengua.\nElla podria fer-ho, com ho feia\nquan la infantesa teua reclamava\nbressoleig i cançons. Ella sabria\nadormir la ira, acaronar-la,\ni defensar-te del malson de dur-la\ntothora al teu costat. Tu no saps fer-ho.\nNo s'adorm. Li fa mal alguna cosa\nque a tu et fa mal també. I en vindre el dia\nnedant claror i insomni.\nJa ho veus: no vol la ira amb tu adormir-se.\nNo la saps bressolar com cal. L'enutja\nla teua turpitud en intentar-ho.\n(Ella sí que en sabria...)\nPintura: Emili Morera\nPublicat per Glo.Bos.blog a 23:30\nEtiquetes de comentaris: Beneyto. Maria, català, dones\nTeresa Ribera 6 de novembre de 2017 a les 0:47\nNo en sabem, no. Aquest aprenentatge només el podem fer forçats per les cicumstàncies. Com costa quan has viscut en un oasi agombolat de pau.\nGlo.Bos.blog 11 de novembre de 2017 a les 10:22\nUna experiència molt dura, sens dubte. La ira és mala companya i té el son lleuger.\nxavier pujol 6 de novembre de 2017 a les 9:27\nMeritòria l'escriptora, meritori el poema.\nGlo.Bos.blog 11 de novembre de 2017 a les 10:23\nCert, un esforç en vers a la seva llengua que no tothom ha sabut fer.\nM. Roser 6 de novembre de 2017 a les 19:57\nUn bonic poema que té molt de merit, per l'esfoç fet per l'autora per fer seva una altra llengua...\nGlo.Bos.blog 11 de novembre de 2017 a les 10:25\nJa ho diuen que fa més el que vol que el que pot. Hi ha qui amb totes les facilitats al seu abast els molesta el bilingüisme.\nCarme Rosanas 10 de novembre de 2017 a les 19:09\nN'haurem d'aprendre... no ens tocarà més remei.\nGlo.Bos.blog 11 de novembre de 2017 a les 10:26\nSi, Carme, és molta la ira i està ben desperta. Costarà.\nElfreelang 11 de novembre de 2017 a les 12:36\nvisca la poeta! ens en sortirem\nGlo.Bos.blog 3 de desembre de 2017 a les 12:38\nCal assolir els reptes, com ho va fer ella. Som tenaços, ens en sortirem, Elfree!


El repàs a l’actualitat del bàsquet formatiu blaugrana (setmana 13) - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetBàsquet BaseNotíciesEl repàs a l’actualitat del bàsquet formatiu blaugrana (setmana 13)\nEl repàs a l’actualitat del bàsquet formatiu blaugrana (setmana 13)\nWWW.FCBARCELONA.CAT - 12/01/2016 | 00:00\nUna acción de un partido en la Ciudad Deportiva del Cadete B / Archivo - FCB\nMarc Gasol, 80 – FC Barcelona Lassa B, 73\nEl passat dissabte a la tarda, el Cadet B va disputar el primer partit de la segona fase a la pista del Marc Gasol de Girona.\nL'equip local va començar el partit molt encertat i va posar-se al capdavant del marcador, lideratge que ja no deixaria en tot el matx.\nEls blaugrana, però, no li van perdre la cara al partit en cap moment. Van endurir la seva defensa durant la segona part i tres triples seguits a l'últim període van fer que igualessin el marcador.\nEls gironins, però, van ser molt superiors en el rebot ofensiu i van aprofitar la seva superioritat física per fer-se forts durant els últims minuts del matx i aconseguir una diferència que ja seria insalvable per als barcelonistes.\nSant Josep de Badalona, 48 – FC Barcelona Lassa, 73\nDesprés de la disputa dels torneigs i de les finals de la Copa Federació i la final del Torneig d'Hospitalet –en total 7 partits en 5 dies-, els blaugrana tornaven a la competició domèstica.\nA la pista sempre complicada del Sant Josep de Badalona, els jugadors entrenats per Alfred Julbe van tenir prou amb els dos primers períodes per sentenciar el partit (13-25) i (12-22). Al descans, 25-47.\nUn cop els dos equips van tornar dels vestidors, el caràcter des jugadors badalonins juntament a la permissivitat arbitral van fer que els blaugranes notessin el cansament acumulat, cosa que va influir en el poc encert a cistella. L’11-13 del tercer quart i el 12-13 de l'últim deixaven el marcador final en un 48-73. Triomf important doncs a una de les pistes més complicades d'aquesta segona fase.\nEls entrenadors del bàsquet formatiu\nL’equip Infantil comença el Campionat d’Espanya\nL’equip júnior, tercer en el campionat d’Espanya\nBitllet per a la Minicopa de l'Infantil\nLes cròniques del formatiu (setmana 14)


Universitat de Barcelona - La Universitat de Barcelona participa a la Setmana Saludable\nInici > Notícies > La Universitat de Barcelona participa a la Setmana Saludable\nLa Universitat de Barcelona participa a la Setmana Saludable\nLa Setmana Saludable està dinamitzada per la Xarxa Catalana d’Universitats Catalanes (USCAT).\nEn el marc de la Setmana Saludable, la Universitat de Barcelona convida la xef Ada Parellada a impartir una conferència sobre alimentació sostenible, i així mateix proposa un curs sobre l’ús professional de la veu. La Setmana Saludable està dinamitzada per la Xarxa Catalana d’Universitats Catalanes (USCAT) i té l'objectiu de promocionar els hàbits saludables entre la comunitat universitària.\nLa xef i divulgadora gastronòmica Ada Parellada explicarà en una conferència quins tipus de menús de baix cost i amb productes de temporada podem elaborar fàcilment en família. Aquesta activitat tindrà lloc dimecres, dia 11, a les 18 h, a l’Aula Magna de l’Edifici Històric, i està organitzada conjuntament per la Universitat de l’Experiència i la Fundació Agrupació.\nAixí mateix, el dia 16 d’abril, coincidint amb el Dia Mundial de la Veu, l’Oficina de Seguretat, Salut i Medi Ambient (OSSMA) de la UB presenta el nou curs de prevenció en línia Ús professional de la veu, desenvolupat amb la col·laboració de Mutua Universal i adreçat a tot el personal de la Universitat que utilitza la veu com una eina de treball i mitjà principal per desenvolupar la seva activitat laboral. L’objectiu d’aquest curs és fomentar l’adopció d’hàbits i pràctiques saludables per afavorir l’ús adequat de la veu i evitar problemes en l’aparell fonador.\nTal com explica la vicerectora d’Igualtat i Acció Social, Maite Vilalta, «la Universitat de Barcelona vol fer una aposta per impulsar accions saludables i sostenibles que tinguin incidència en cadascuna de les activitats que es realitzen». De fet, des de l'abril del 2011, la UB forma part de la Xarxa Catalana d'Universitats Saludables i de la Xarxa Espanyola d'Universitats Saludables (REUS).


Le Villiers Paris 17th París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLe Villiers Paris 17th145 Avenue De Villiers, 17è - Arc de Triomphe - Palais des Congrès, París, França, 75017 - Veure al mapaExcel·lent8,8Basada en2comentarisLe Villiers Paris 17thVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 23 fotosMolt bona ubicació 8,8Veure al mapa8,8UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsascensor\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualLe Villiers Paris 17thHotel du Theatreibis Paris 17 Clichy-Batignolles (ex Berthier)Valoració dels clientsExcel·lent 8,8 (2 comentaris)Notable 7,7 (33 comentaris)Notable 7,4 (3147 comentaris)Barri17è - Arc de Triomphe - Palais des Congrès17è - Arc de Triomphe - Palais des Congrès17è - Arc de Triomphe - Palais des CongrèsWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesMés informacióMés informació\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop14 kmAeroport de Le Bourget, París (LBG) - Aulnay-sous-Bois18 kmAeroport d'Orly, París (ORY) - Parísestacions de tren i autobús100 mPorte de Champerret Metro Station400 mPereire Metro Stationhospitals i clíniques950 mHertford British Hospitalfarmàcies200 mPharmaciebotiga de conveniència2,3 kmCarrefour ExpressRetirada d'efectiu70 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióIdeal tant per a la diversió com per al relax, Le Villiers Paris 17th es troba a la zona de 17. Arc de Triomf - Palais des Congrès de la ciutat de París. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Le Villiers Paris 17th també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a París. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Le Villiers Paris 17th no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Serveis i comoditatszona de fumadors Accésascensors'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsFrancès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Marian Aguiló: un estiu diferent (1859)\nMiquel Ferrà i Martorell | 21 agost 2005\nUn dels grans mèrits de Marian Aguilò foren els seus viatges folklòrics per a recollir de la veu del poble moltes llegendes i cançons antigues, sempre trameses, abans, per via oral. Es veu que aquell estiu, com conta Josep Massot i Muntaner (discurs llegit el dia 6 de juny de 2002), agost del 1859, el poeta en va treure molt bons fruits. Havia arribat a Sant Feliu de Guíxols des de Barcelona amb el vapor Negrito i, després, sortí cap a Palamós en carruatge. Després d'una breu estada, recollint cançons locals, es traslladà a Palafrugell en cotxe. Hi va romandre i llavors marxà, també en cotxe, al mas Rustei de Torrent, que era la residència d'un amic seu, Josep Coll i Vehí. A mitjan mes tornà a Palafrugell, on contactà amb un teixidor de Banyoles, que li donà a conèixer algunes cançons, transcripció que li costà quatre rals. A cavall, anà seguidament a Bagur i el vespre tornà a dormir a Torrent, pas sant per Regencós. Tres dies després marxà cap a Girona i pagà, allà estant, dinou rals per llibres catalans, fulletons i goigs. Llavors en cotxe, anada a Banyoles, des de Girona mateix. I de Banyoles a Olot, després de recollir de boca de Maria Berga, de Beget, altres cançons antigues, que pagà amb deu rals. Vingué setembre i les tempestes de tardor. Marian Aguiló sortí d'Olot en cotxe i s'aturà a l'hostal d'En Grau per esmorzar-hi i a ca na Rutllada de Collsacabra per a dinar. Seguí viatge a Cantonigròs, Roda, Vic i Granollers i, ja acabada aquella concreta aventura de folklorista, tornà a Barcelona en tren. Ja només li restaven uns pocs dies més de vacances abans de reincorporar-se a la seva feina de bibliotecari, a València. Un curiós estiu, en resum, del lletraferit que «caçava» romanços, llegendes, cançons i tradicions que solien caure dins l'oblit en morir la persona que els havia rebuts de memòria. Imaginau, però, la feixuguesa d'un estiu com aquell, sota una sollellada batent, primer per la mar, llavors en carruatge, després en cotxe de cavalls, seguidament muntant a cavall per acabar en el tren. No us cansa només de pensar-ho? Però també el paisatge verge, la vida dels pagesos, la taula típica de cada ciutat o població, la conversa amb el poble planer, la música popular i els rals que sortint d'aquella butxaca d'un home vestit a l'estil de les famílies benestants, anaven a caure dins les mans clivellades dels cantaires rurals. Un got d'aigua fresca a una font solitària, l'eixordadora cantadissa dels grins en meitat dels camps de blat, la llepolia preparada per una vella madona... Imaginau el cavaller mallorquí i xueta, comparant mots i veus, com un Menéndez Pidal de l'Est, allà on la parla no és castellana sinó de la Catalunya gran que la història pregona.


Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes | Redacció | girona | Societat | El Punt Avui\nJaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes + Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes E-mail\nJaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes\nJaume Fàbrega, en una imatge d’arxiu J. SABATER.\nJaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes Jaume Fàbrega, nou president de les cambres catalanes E-mail\nEl ple del Consell General de Cambres de Catalunya va escollir ahir per unanimitat Jaume Fàbrega, president de la Cambra de Girona, com a president del Consell de Cambres, i Mònica Roca i Aparici, de la Cambra de Barcelona, com a vicepresidenta. Tots dos van superar els dos terços dels vots que exigeix el reglament del consell per ser nomenats. Jaume Fàbrega substitueix així Joan Canadell, que va renunciar al càrrec per presentar-se a les eleccions al Parlament.


El gran circ - Levante-EMV\nmiquel domínguez 03.06.2016 | 04:15\nCom una forma d´omplir el dia a dia en les tasques de les Corts s´inventen les comissions d´investigació, que no és una altra cosa que un paperot per fer-li la punyeta a gent del PP o pròxima. Si realment tingueren ganes de fer quelcom de profit no estaríem dedicant hores i hores a fer-los perdre el temps a moltes persones que pareix que tenen obligació de comparéixer, sabent ademés que els fan passar una espècie de viacrucis personal, en assumptes que la majoria de vegades están en fase judicial o ja s´han jutjat.\nDes del tripartit ixen dos estratègies: portar un assumpte al fiscal perquè siga així el mig publique el que treballe i no es gasten diners a buscar advocats i procuradors i al mateix temps posar en marxa una comissió d´investigació de part. Em dóna la impressió que estan utilitzant les comisions d´investigació de manera torticera i això hauria de revisar-se perquè no és eixa la finalitat de les mateixes. Ni ara el tripartit ni després el PP o el que siga hauria de seguir en esta esbossa que porta a desprestigiar estes comisions i a la llarga, si Déu no ho remeia, al seu defunció.\nEixe ambient tumultuós dels comisions ha portat que ara els ajuntaments també s´apunten a les mateixes. Només cal veure el de València, que la constituïx per a citar a quasi un centenar de persones, sabent que no va a anar quasi ningú, però han aconseguit el soroll mediàtic i la càrrega negativa contra el PP, que és l´única finalitat, ja que no volen conéixer la veritat, que és al que ens porten el jutjats i no els paperots que munten.\nCrec que cal tirar i mirar avant i deixar ja els cuéntame que és a l´únic que en realitat están dedican-se, però está clar que no saben i disfruten rebolcant-se en la presumpta porqueria que els han deixat, sense donar temps a què els tribunals decidisquen, que no els interessa no siga que els deixe sense arguments, com hem vist fa poc en això dels gastos d´algun ajuntament que ha quedat en res però bé que els va vindre per fer campanya. Passeu i mireu que el gran circ esta en marxa! i pareix que va per a estona i mentres no es dediquen al que deuen que és treballar per a tirar endavant la Comunitat, perque o no volen fer-ho o el que és pitjor, no saben.


L’Associació Universitària Sin Vergüenza, -coneguts també com a “Sinver”- som una associació de joves estudiants lesbianes, gais, bisexuals, trans(LGBT) i de qualsevol condició i orientació que constituim una comunitat diversa, de caràcter identitari per a aquelles persones amb sexualitats o identitats no-normatives.\nSi vols saber més visita la nostra pàgina web sinver.org\nQuin és l'objetiu?\nDe vegades ens trobem gent que es formula la següent pregunta: “En la societat actual… no està ja tot aconseguit en matèria de drets LGBT?” La nostra resposta és clara: “NO, encara queda molt per fer”.


Welcome to the Libraries of the UAB\nYou know the installations, the services and the products that will find to the Libraries of the UAB.\nAuthor: Servei de Biblioteques. Institut de Ciències de l'Educació.\nDate: Setembre 2010\nC9: The Neanderthal skeleton will be examined at UAB\nL’esquelet més complet d’un neandertal trobat fins ara ha estat localitzat a la Cova Foradà (Oliva, València). Les restes seran estudiades a la UAB per l’antropòloga Eulàlia Subirà.\nActe de graduació de la promoció 2006-2010 a la Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\nEl 19 de juny de 2010 va tenir lloc l'Acte de Graduació de la promoció 2006-2010 de les titulacions de Ciències Polítiques i de l’Administració i de Sociologia. L’acte es va celebrar a la Sala Arnau de Vilanova de l'Hotel Campus i va ser conduit per la professora i periodista Natàlia Molero.\nA més del lliurament de diplomes de reconeixement als graduats i d'un petit obsequi als doctorats i els premis extraordinaris de llicenciatura, s'hi va representar un fragment de l'obra “Nixon-Frost” de Peter Morgan, produïda pel Teatre Lliure sota la direcció d'Àlex Rigola i amb la interpretació de Lluís Marco i Joan Casanova.\nAuthor: Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\nSize: 579 MB\nParticipa, Actua, Canvia\nPresentation video of UAB's Solidarity Foundation (FAS). Volunteers working with FAS during the 2009/10 academic explain why they became volunteers, the projects they worked on and how the experience has benefited them. Participate, Act and Change!\nVine a veure la Facultat de Biociències.\nQuè és la Vida? Vine a descobrir els seus secrets i com aplicar-los.\nAuthor: Audiovisuals Ciències i Biociències\nSize: 184 MB\nCultural content in teaching for intercultural competence.\nA conference by Laeh Davcheva, within the Amalgama 2010 cycle at the UAB's Servei de Llengües.\nTeaching English in the Cosmopolitan University. IV Meeting on Semi-Immersion in Catalonia.\nPresentation of Rosa Pujol, Joan Badia, Jordi Sabaté, Mar Antón, Montse Balagueró i Cristina Escobar at the Faculty of Education on June 1, 2010.learning language teaching lingua franca higher education\nThe UAB and the Challenges of the Internationalisation of Higher Studies: The Incentive Plan for English.\nPresentation of Montserrat Farell, Vice-Pricipal for Academic Policy, and Isabel Pont, Secretary General, during the Teaching Symposium: Teaching English in the Cosmopolitan University. IV Meeting on Semi-Immersion in Catalonia, at the Faculty of Education on June 1, 2010.


48° 33′ 12″ N, 2° 57′ 06″ E / 48.5533°N,2.9517°E / 48.5533; 2.9517Coord.: 48° 33′ 12″ N, 2° 57′ 06″ E / 48.5533°N,2.9517°E / 48.5533; 2.9517\nGhislaine Harscoët (2014–)\nEl 2007 la població de fet de Fontenailles era de 995 persones. Hi havia 348 famílies, de les quals 60 eren unipersonals (32 homes vivint sols i 28 dones vivint soles), 104 parelles sense fills, 164 parelles amb fills i 20 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 663 persones, 506 eren actives i 157 eren inactives. De les 506 persones actives 477 estaven ocupades (256 homes i 221 dones) i 29 estaven aturades (9 homes i 20 dones). De les 157 persones inactives 56 estaven jubilades, 65 estaven estudiant i 36 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Fontenailles hi havia 380 unitats fiscals que integraven 1.119 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 21.515 €.\nDels 31 establiments que hi havia el 2007, 4 eren d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 3 d'empreses de construcció, 5 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa d'informació i comunicació, 2 d'empreses financeres, 3 d'empreses immobiliàries, 3 d'empreses de serveis, 3 d'entitats de l'administració pública i 4 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 3 establiments comercials que hi havia el 2009, 1 era una botiga de més de 120 m², 1 una llibreria i 1 una sabateria.\nRésumé statistique Arxivat 2012-03-02 a Wayback Machine. Fitxa resum de dades estadístiques de Fontenailles a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Arxivat 2012-03-02 a Wayback Machine. Fitxa amb el detall de dades de Fontenailles a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Fontenailles_(Sena_i_Marne)&oldid=29575136»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 març 2022 a les 09:55.


Les comarques de Lleida preveuen repetir aquest estiu els bons resultats del 2018 – Comunicatur\nHome/Destinacions/Les comarques de Lleida preveuen repetir aquest estiu els bons resultats del 2018\nLes comarques de Lleida preveuen repetir aquest estiu els bons resultats del 2018\nEl Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida vol consolidar els increments d’ocupació que estan registrant les comarques del Pirineu i les Terres de Lleida des de l’estiu de l’any 2013.\nSi aquesta previsió es compleix, les comarques del Pirineu i les Terres de Lleida rebran durant la campanya d’estiu uns 615.000 turistes, que faran al voltant d’1.750.000 pernoctacions en els establiments de turisme reglat i no reglat, al marge de les segones residències, que no estan quantificades i que també gaudiran de bons nivells d’ocupació.\nPel que fa al turisme estranger, el Patronat preveu que es mantingui en percentatges similars als de l’estiu de l’any 2018, que van representar el 18% del total dels turistes i el 15% de les pernoctacions que van fer durant els mesos estivals a les comarques de Lleida. Amb aquests càlculs, serien uns 110.000 turistes estrangers, els quals faran més de 260.000 pernoctacions en les diferents modalitats d’allotjament turístic.\nL’agost, com ja és habitual, serà el mes que registrarà una demanda turística més important, amb una mitjana d’ocupació que oscil·larà entre el 80 i el 95% i en algunes dates pot arribar a la plena ocupació. Els mesos de juliol i setembre l’ocupació oscil·larà entre el 40 i el 60%.\nCampanya d’estiu Ara Lleida\nD’altra banda, la Diputació de Lleida, mitjançant la marca turística “Ara Lleida”, promociona la temporada d’estiu a les comarques del Pirineu i les Terres de Lleida amb una nova campanya publicitària d’àmbit estatal que es pot seguir als mitjans de premsa, ràdio, televisió, internet i publicitat exterior. El lema de la campanya és el mateix que el de la campanya del 2018, “Lleida: Autèntica, Diferent, Natural. ADN Lleida”. L’objectiu de la campanya és augmentar la percepció de Lleida com una destinació turística singular i diversa i amb una identitat pròpia. El Patronat destina a aquesta nova acció de comunicació promocional de la temporada d’estiu 2019 uns 380.000 euros.\nLes imatges de la nova campanya inclouen diferents propostes turístiques, tant del Pirineu com de la plana i de la mateixa ciutat de Lleida, amb la finalitat de poder transmetre la diversitat i la varietat dels productes turístics de què el visitant pot gaudir durant les seves vacances a les comarques lleidatanes, com ara el Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici; el salt d’aigua més important de la Val d’Aran, que és el Saut deth Pish, a la vall de Varradós; la Seu Vella de Lleida; el romànic de la Vall de Boí; l’enoturisme, i activitats diverses de turisme actiu i d’esports d’aventura, com ara el ràfting, el senderisme i la BTT.\nEls recursos turístics de l’entorn de Barcelona obtenen un 8’18 en les valoracions en línia\nLes ocurrències del gestors de l'Imserso\nWorkshop UCAVE estiu 2010- Barcelona\nL’aeroport de Barcelona torna a batre un rècord de passatgers


VOLUNTARIAT ALS CAMPAMENTS DEL SÀHARA. | FP INSRONDA Lleida\nAquest article s'ha publicat dins de ACCIONS ENTITATS ENTORN MEC, ACCIONS ENTITATS ENTORN TAST, ACCIONS ENTITATS ENTORN TEI, ACCIONS ENTITATS ENTORN TIS, Animació Sociocultural i turística, Educació Infantil, General, Integració Social, Mediació Comunicativa per FP InsRonda. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


«Em diverteixo més entrenant-me, però un dorsal és una manera de motivar-te» - Diari de Girona\n«Em diverteixo més entrenant-me, però un dorsal és una manera de motivar-te»\nNúria Picas aspira al tercer campionat de l'Ultra Trail World Tour, somia a guanyar a Chamonix i tornarà a l'Himàlaia\ntapi carreras girona 25.01.2017 | 00:10\nNúria Picas, durant l´Ultra Pirineu del 2015 Oriol Batista\nÉs bombera, mare de dos fills, una de les grans corredores per muntanya del món i va participar en una ponència que portava per títol «Una vida» a la Fira de l'Esport de Girona\nAcaba de guanyar a Hong Kong, la primera cursa de l´Ultra Trail World Tour. Encara la motiva tornar a ser campiona del món després de fer-ho dos cops?\nVal més anar pas a pas. Cursa a cursa. N´hi ha d´igualment importants que no formen part d´aquest circuit i també em fan molta il·lusió. L´objectiu són les curses més interessants del calendari, com la Ultra Trail del Mont Blanc i la Ultra Pirineu.\nA Chamonix hi ha una espina clavada...\nÉs una cursa molt important en l´àmbit mundial que encara no he guanyat mai. El fet de ser allà i disputar-la ja és molt gtran. La victòria és un somni. Es lluitarà. Si pot ser, ho celebrarem i, si no, la vida no s´acaba al Mont Blanc. Tinc un altre repte pendent, que és a l´Himàlaia.\nParla d´un 8.000, però no especifica quin...\nNo. Estem treballant una mica amb el nom de la muntanya. La tenim, però ho volem acabar de lligar. És un misteri. La pista és que tancarem un cercle que vam iniciar el 2015. A partir d´aquí, ja podeu fer apostes.\nEl 2015 va anar al Makalu...\nApassionada de l´escalada, de les curses, s´entrena molt amb bicicleta... i l´hem vist en una cursa de BTT, la Titan Tropic. La veurem sovint en bicicleta?\nAquest any no. Tinc el calendari tancat amb l´expedició i les curses per muntanya. Ja són dues disciplines... La bicicleta m´agrada i l´experiència a Cuba amb l´equip Tomàs Bellès va ser molt bona. Però ara m´he de centrar en el córrer, que estic en un bon moment de forma, i en aquesta expedició al Nepal.\nLes seves cinc curses per muntanya previstes per aquest any són de més de cent quilòmetres.\nN´hi haurà de més curtes, però no les posem al calendari. Ens serveixen per agafar el pic de forma. Però el gruix és d´ultratrails, que és la meva disciplina. Pot ser que em veieu en d´altres però encara no ho vull anunciar. Dependrà de l´estat de forma i del que digui l´entrenador.\nPer què li agraden tant les curses de 100 km i no les de... 10?\nÉs el mateix esport, però una disciplina totalment diferent. De deu és molt explosiva. De cent, és més d´estratègia. Corres tot un dia. Ja ho diu en Kilian: Com més quilòmetres més divertit. Jo prefereixo passar-me un dia corrent, aplicant estratègia i resistència, que és el meu punt fort. Això en 10 km no hi és. L´entrenament és diferent també.\nPer divertir-se a la muntanya calen dorsals?\nNo! Jo, possiblement, em diverteixo molt més entrenant-me i amb el dia a dia que no pas en la competició, on tens dies bons i dolents. El viatge és la recompensa dels entrenaments. Tenir un dorsal, és una manera de motivar-te. El camí, aquest entrenament, és per una fita que tenim a la vista. Sense dorsal, a vegades ens costaria més sortir a entrenar-se.\nTé dos fills, és bombera, fa conferències... d´on treu el temps per entrenar-se?\nÉs com una feina. És treure el temps d´on sigui. Agafar el calendari i gestionar-lo i demanar ajuda. Tot és administrar-se.\nLes frases èpiques d´alguns esportistes fan més mal que bé o van bé per motivar?\nMentre serveixin per motivar, sempre són bones. Però no s´ha d´agafar tot al peu de la lletra. S´ha de tocar de peus a terra i saber cadascú on té les seves limitacions.\nHa fetmolt poques curses d´asfalt.\nPrefereixo la muntanya. A les ultres ja hi ha asfalt en alguns trams... Ja està bé que n´hi hagi, així vas més ràpid i els quilòmetres passen més de pressa, he he he. Però prefereixo bosc i muntanya.\nI què menja per aguantar tants quilòmetres?\nUna dieta mediterrània i sentit comú. I tinc l´ajuda de la Sandra Sardina, una nutricionista que em dóna quatre pautes. En una ultra trail, s´ha de menjar cada hora. En el dia a dia, tenim la sort de la dieta mediterrània i ens n´hem d´aprofitar. Pa amb tomàquet, oli d´oliva, formatge fresc, alvocat i anar marxant.\nLa seva muntanya preferida?\nAlguna de gironina?\nLes Gavarres en la seva totalitat. Vaig viure tres anys a Ullastret. Les Gavarres són un paradís per anar en bicicleta de muntanya. També per córrer, tot i que no hi ha tanta alçada. En bici m´ho vaig passar molt bé.


Activitats dirigides | Club Natació Atlètic-Barceloneta\nActivitats » Activitats dirigides\nPorteu roba esportiva i calçat adequat.\nL’ús de tovallola és obligatori a totes les activitats dirigides.\nSeguiu sempre les indicacions del tècnic.\nAviseu al tècnic si és el primer dia que feu l’activitat, o si teniu cap problema cardiovascular, respiratori, de tipus epilèptic o que comporti riscos per a la pràctica esportiva.\nSigueu puntuals. En cap cas entreu quan hagi començat l’escalfament, així evitarem lesions i garantirem un bon aprofitament de la sessió.\nCal hidratar-se durant l’exercici físic: recordeu dur una ampolla d’aigua.\nAssegureu-vos que el nivell de l’activitat és adequat al nivell real de la vostra condició física.\nSessió cardiovascular en la que, al ritme de la música, s’encadenen passos de cames i moviments de braços per construir una coreografia de ball. Ajuda a exercitar capacitats físiques com la resistència i la coordinació.\nPostures suaus de ioga centrades en la concentració, respiració i estiraments en les que s'introdueix també la tècnica hipopressiva.\nClasse de tonificació que augmenta la força i la resistència dels principals grups musculars, amb exercicis propis de la sala de musculació, mitjançant l’ús de barres i discos. Els exercicis es mantenen durant tres mesos, cosa que permet dosificar el pes als exercicis i observar la pròpia evolució.\nActivitat que alterna exercicis aeròbics i de tonificació general utilitzant diferents material com, per exemple, gomes, manuelles o body bars.\nActivitat cardiovascular que es realitza sobre una bicicleta estàtica al ritme de la música. Simula un perfil de carrera amb intervals de treball a diferents intensitats, al anar variant el ritme de pedaleig i la resistència de la bicicleta.\nTreball de desequilibri realitzat sobre una Fitball per a activar la musculatura profunda i treballar a nivell neuronal.\nActivitat amb gran càrrega cardiovascular, on es treballa la resistència muscular. En base a la música, s’encadenen cops de puny i puntades de peu al sac de boxa.\nEntrenament en intervals d'alta intensitat. La fórmula més efectiva de cremar greix en sessions curtes de 25’.\nArt marcial amb una perspectiva tradicional que prioritza aspectes com la respiració, la coordinació i el desenvolupament intern. L’estil de kàrate que es practica es ken-kyu-kay on s’entrenen les katas, la tècnica i el combat.\nL’activitat es fa descalç.\nExercicis funcionals executats a alta intensitat per a la millora de la força, la resisència i la potència.\nClasse col·lectiva de tonificació general amb suport de material i acompanyament musical.


Escodi impulsa un cicle formatius per a comerços davant la “nova normalitat”\nEn format online, estaran impartides per professionals en actiu\nEscodi, Escola Superior de Comerç i Distribució de Catalunya, adscrita a la Universitat de Barcelona, posa en marxa a partir del 30 de setembre un cicle de sessions formatives adreçades als responsables del comerç de proximitat. En format online, els #EscodiTrends seran impartits per professionals en actiu que són membres de l’equip docent d’Escodi. Les sessions d’una hora i mitja de durada i que es portaran a terme de 15 a 16.30 hores de la tarda, tenen per objectiu facilitar estratègies, eines i coneixements als responsables del retail de proximitat per afrontar amb més garanties la situació de “nova normalitat”.\nEl cicle d’#EscodiTrends està disponible a la web d’Escodi (www.escodi.com), amb informació detallada del contingut i els objectius de cada una de les sessions i amb els formularis per inscriure’s a cada una d’elles. Els #EscodiTrends tenen un preu unitari de 25 euros gràcies al patrocini de diverses marques de retail que contribueixen així a fomentar la formació dels responsables d’establiments comercial perquè aquests coneguin de la mà dels professionals les eines i les pràctiques amb més èxit per afrontar els canvis accelerats que està vivint el sector.\nA més dels #EscodiTrends, Escodi ha programat dos cursos d’especialització, en format online, “El nou Process Management per al retail” i “KPI’s i OKR’s, gestiona’ls amb excel” que ja han obert el seu període d’inscripció d’alumnes i amb continguts elaborats per donar respostes a les noves necessitats del sector.


Super Brightness 5 polzades TFT Touch Shield amb portada Lens Bezel Proveïdors i factoria Xina - Llista de preus a l'engròs - Newman Technology\nNMLCD-50800480-CLB-SB és un mòdul LCD amb matriu activa en color que incorpora TFT de silici amorfo (Transistor de pel lícula prima). Es compon d'un panell TFT-LCD de color, controlador IC, FPC i una unitat de llum posterior i sense un Panell Tàctil (TP), amb un visor de lents de coberta (CLB). L'àrea de visualització del mòdul conté 800 x 480 píxels. Aquest producte s'adhereix al criteri ambiental RoHS.\nSuper Brightness TFT LCD de 5 polzades\nSuper Brightness 5 polzades 800x480 píxels tft lcd\n4. El número de seguiment s'enviarà a e-mail quan l'element enviat. Si teniu alguna necessitat especial, feu-nos-ho saber.


Benestar Social i Esports anuncien les II Jornades de Convivència Esportiva per la Discapacitat - Altea Digital\nEl pròxim 4 de desembre Altea celebrarà les II Jornades de Convivència Esportiva per la Discapacitat, una iniciativa de les regidories de Benestar Social i Esports que tindrà lloc a les instal•lacions de la ciutat esportiva, per a commemorar el Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat, que es celebra el pròxim 3 de desembre.\nVerónica López, responsable de l’àrea de Benestar Social, ha presentat l’activitat, que ve precedida per l’èxit de convocatòria de l’any passat amb la participació de prop de 200 persones. La jornada començarà a les 9:30 hores amb la benvinguda a les entitats participants amb música de batukada. A les 10 hores, al Palau d’Esports, tindrà lloc la inauguració de les jornades amb l’exhibició de l’escola municipal de gimnàstica rítmica d’Altea i de Sara Marín, l’esportista del Club Algar d’Elx, cinc vegades medalla d’or per a síndrome de Down, nou vegades campiona d’Espanya individual i set campiona d’Espanya de conjunts. Seguidament, a partir de les 10:30 hores, es visitarà l’exposició de fotografies i els estands de les entitats que formen part de la jornada, ‘’on coneixerem d’una forma més propera el treball per la integració que realitza cada associació participant’’, assenyalava López.\nA les 11 hores començaran les activitats esportives i els diversos tallers que es realitzaran de forma simultània. Els participants podran practicar diversos esports com tennis taula, bàdminton, slalom en cadira, bàsquet, natació, equinoteràpia, així com gaudir del circuit de psicomotricitat que s’instal•larà al camp de futbol. A més la jornada comptarà amb diversos tallers de musicoteràpia, percussió, pintura i manualitats (tatoos i pinta cares, entre d’altres). Els més menuts també podran botar i jugar amb les inflables situats a la zona exterior del recinte esportiu. La jornada finalitzarà a les 13:30 hores amb un aperitiu per a tots els assistents amenitzat per la música de la batukada.\nEls dos regidors han demanat la participació en la jornada de tots els alteans i alteanes, ‘’el que es pretén amb esta iniciativa es visibilitzar la discapacitat, estar al seu costat, per reforçar el treball en la seua integració a través de l’esport i les diverses activitats organitzades’’, assenyalava Pere Barber.\nPer la seua banda, Verónica López, afegia que l’objectiu d’esta iniciativa és ‘’treballar la convivència, la conscienciació i donar a conèixer a les moltes associacions, com Integra, que treballen amb i per les persones amb distintes capacitats, que realitzen una tasca encomiable i faciliten molt el treball no solament de les persones discapacitades, sinó també el de les administracions’’.\nVerónica López i Pere Barber han volgut agrair a totes les empreses i entitats col•laboradores en la jornada com Integra, Cocemfe Alicante, Bolo y Baldomero Sport, Club Hípico Altea, Projectes Educatius Altea, Formación N3 i Caixaltea. També han tingut paraules d’agraïment per als monitors esportius municipals i la resta de treballadors municipals que s’involucren en l’organització de les activitats.\nConcert d’Andreu Valor a benefici d’Integra\nEn relació a les activitats per commemorar el Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat, Verónica López, ha volgut destacar el concert del cantautor valencià, Andreu Valor, que organitza Integra (Asociación de padres de personas con TEA, TGD, y otras necesidades especiales de la Marina Baixa) a benefici de l’associació.\nEl concert tindrà lloc el dia 2 de desembre al Saló d’Actes del Centre Social, les 20:30 hores, amb un donatiu de 10 euros. Les entrades es poden adquirir a través de qualsevol membre de l’associació o a través del col•legi d’Educació Especial Gargasindi. Per a més informació també es pot consultar a la regidoria de Benestar Social.


LITERATURES MENORS |\nDetall d’estupor microscòpic\nL’any 1991, el KRTU va presentar una heteròclita exposició comissariada per Vicenç Altaió, Glòria Picazo i Julià Guillamon que, sota el títol de Literatures Submergides, duia a terme un apassionant (per la seva intensitat i per la qualitat d’inèdit de molt del seu contingut) recorregut per formes “altres” de creació i publicació textual. El material que es podia veure en aquella exposició que es va dur a terme al Centre d’Art Santa Mònica recollia dècades d’experimentalisme editorial, autoproduccions, plaquettes, revistes d’art, llibres d’artista i en general tot allò que queia sota el paraigües de les literatures allunyades dels circuits de producció editorial habituals. Aquestes obres, signades per creadors que provenien de molts diversos fronts de guerrilla (textualisme, conceptualisme, còmic, grafisme, novel·la, obrien un territori d’exterioritat al fet editorial que, malgrat contenir un elevat grau d’esteticitat, jugaven sovint damunt la boirosa clivella que separa l’alta cultura de l’activisme dadà, el desgavell punk o la més transparent precarietat. Literatures en el límit de la pròpia concepció del fet literari, que van sobreviure en les baixes capes de la visibilitat artística i van resistir tota la pressió atmosfèrica de la tradició tot cercant vies d’expressió que redefinien, des d’una òptica gens romàntica, la noció d’autenticitat. Passades gairebé dues dècades d’aquella exposició, i atenent a les noves capes geològiques, nous territoris que formen el present cultural i a les noves estratègies de supervivència que se’n deriven, potser sigui pertinent fer-se una pregunta: quines són, si és que existeixen, les actuals “literatures submergides”?\nMovem-nos transversalment i acollim una altra acepció d’ “anormalitat” literària: allò que deleuze i guattari definiren com a “literatura menor”. Que ningú es pensi que apareix aquí el fantasma de la distinció o la jerarquia. Atenent al full de serveis dels dos autors, el més probable és que ens trobem precisament el contrari. Les literatures menors són aquelles que irrompen inopinadament en els punts cecs del gran Leviathan de la tradició, en les escletxes i fenelles de la seva pell envellida. Treballant com una petita partícula aparentment imperceptible, movent-se per averanys de difícil accés i optant per tècniques d’autogestió no catalogades, la literatura que sorgeix fruit d’aquesta voluntat operativa i d’aquest impuls vital s’incrusta als marges i a les juntures de la “gran literatura” i, tot treballant amb una impecable combinació de rigor i humorisme, creen una intrarealitat que fa delirar la realitat consumada. En els casos exposats per Deleuze i Guattari (La metamorfosi de kafka, el Bartleby de melville, etc), aquestes literatures menors assoliren amb el temps un estatut d’obra major que, si bé no els ha fet perdre ni un bri de la seva potencialitat, sí que ha donat arguments per a qüestionar-ne la seva “minoritat”.\nLes literatures submergides a les que ens referim en l’encapçalament d’aquest text forçaren una mica més els límits d’aquesta minorització. A les tècniques literàries, és a dir, a la química mateixa de l’escriptura, hi afegiren una concepció física notablement no euclidiana: llibertarisme tipogràfic, ús i abús de la fotocòpia com a mètode reproductor o, al contrari, aposta decidida per l’exemplar únic, formats impossibles, lletgisme premeditat, priorització de la dimensió objectual de la cosa-literària… Podríem dir que, en certa mesura, arrodonien l’aposta implícita a les reflexions de Deleuze i Guattari tot creant un “espai” menor on interioritat i exterioritat de l’escriptura es donaven simultàniament a la fuga.\nEs pot considerar que aquesta kashba de literatures monstruoses va ser fruit d’una casuística molt concreta: l’efervescència artística però sobretot imaginativa que acompanyà els períodes de la transició i bona part de la dècada dels vuitanta. Aquell ball de marginalitats corresponia a un requeriment molt específic i a un estat d’ànim molt determinat. I, assolides certes cotes de petrificació social i de narcosi cultural, és tasca difícil, per no dir impossible, trobar-ne algun llegat.\nQuin lloc ocuparien, llavors, segons aquest diagnòstic, els fanzines, aquelles publicacions que durant molt de temps van ser anatemitzades com a simples vehicles per a l’expressió de les dèries dels col·leccionistes de còmics o dels vinils de rock dur? Aquestes formes mínimes de creació editorial, sovint limitades a un foli plegat per la meitat, sotmeses a trasbalsadores tècniques de collage i d’incorrecció estilística, formaven part, ja, de fet, d’aquell seguit de literatures submergides. Molts artistes, col·lectius o projectes de creació independents treballaven la tècnica del fanzine, tot i que, allà on l’amateurisme militant (el “fan”) emprava entusiasme sense forma o pretensió més enllà d’alimentar fal·leres molt específiques, aquests altres assolien una pertorbadora combinació de tots dos: la fília i la fòbia, l’empatia, l’apassionament o la ràbia prenien camins estètics que saltaven de les publicacions situacionistes als butlletins de la Bader-Meinhoff, del 391 de picabia a l’absurd patafísic. De fet, costa en molts casos trobar els arguments necessaris per a distingir un fanzine d’altres formes de creació literària autoproduïdes, tenint en compte, a més, que en molts casos la precarietat de mitjans (pretesa o involuntària) és gairebé la mateixa. La petjada d’allò que s’ha enquistat conceptualment com a “contracultura” és present de forma notable en tots els casos: El periódicodenadamásunahoja (editat per macromassa), B.O.E.S (Boletín Oficial de la Escuela de Sirenas), El Rollo, Polinèsia (aquest ja entrats en la dècada dels 90)… tots ells nodrits d’estils i punts de vista diferents, però amb arrels metodològiques i actituds vitals molt similars, entre el punk i l’avantguarda contestatària.\nPossiblement sigui a causa de l’extraordinària uniformització que el camp de la cultura editorial està patint actualment, o potser com a conseqüència d’una atròfia de l’espai públic com a generador de potencialitats transgressores (o la seva hipertròfia com a lloc d’inofensiu trànsit i contemplació) que, d’uns anys ençà, algunes de les temptatives escripturals més sucoses que hom pot fullejar es troben encapsulades als formats autogestionats d’una llista notablement fèrtil de fanzines que, amb un respecte escrupulós per la savatge desvergonya amateur, s’endinsen en terrenys a priori reservats a les grans testes pensants i n’extreuen conclusions que, a mig camí de l’òpera bufa i l’assaig terrorista, suposen un glop d’aire i, sobretot, una nova dosi de trontoll en el si de les bones maneres que amenacen sovint a fer caure la literatura en una paràlisi cerebral. Aquesta nova fornada de fanzines (tot i que el terme no s’empra amb la mateixa naturalitat explícita que abans) es nodreix d’un circuit de distribució i divulgació que inclou associacions culturals, bitàcores a internet o experiments quasi performàntics com la Fanzinoteca ambulant del col·lectiu Saladestar, reforçant-se així el seu paper en el context d’una xarxa polimòrfica de nodes i espais d’expressió artisticopolítics decidits a incomodar la bombolla de correcció benpensant sorgida de la implosió de la socialdemocràcia.\nSmile. Cultura y napalm en la era de los satélites n’és un bon exemple. Hereu directe de la sociologia lúdica i al mateix temps combativa del situacionisme i del neoïsme de Luther Blisset, Smile es basa en un concepte guerriller de la cultura. Això implica que les seves diatribes actuen establint una cartografia nòmada i s’apropen a les seves temàtiques i arguments des de posicions dispars, amb intervencions sobtades, per després atacar un altre front: articles sobre el fenomen jihad, anàlisi de l’herència del maoisme o cròniques sobre les subcultures urbanes conviuen amb textos de creació pròpia, ressenyes sobre fassbinder i estudis sobre gènere i música reggaeton. Articles sobre kenneth anger (l’autor d’Hollywood Babilònia) al costat de referències a la “modernitat musical ibèrica”, viatges pel futurisme musical italià van del bracet amb cròniques al voltant de les relacions entre satanisme i música pop. Tot plegat forma un calaix de sastre heteròclit i, tot s’ha de dir, ben documentat i exposat, però bastit i vestit amb la desinvoltura d’un simpàtic brètol.\nLa Escuela Moderna (que pren el seu nom del centre d’ensenyament fundat l’any 1901 per l’anarquista Francesc Ferrer i Guàrdia), és un altre cas de publicació de notable intensitat conceptual i formes indisciplinades. Capitanejada pels germans amat (kiko i oriol), aglutina un ideari nítid i un ventall d’exploracions molt definit: un llibertarisme popular en què es reivindica el quinto de cervesa, la bodega, el vinil i l’herència d’extraradi i que s’alimenta intel·lectualment d’una rocambolesca modernitat anglosaxona d’aroma vintage: kurt vonnegut, john cheever, apàtrides del rocksteady, burt bacharach, rareses mod… La Escuela Moderna s’articula fonamentament al voltant de l’eix musicoliterari i es fa visible no només a través de la publicació sinó també a través de festes amb un aire de còctel suburbà molt palpable o de sessions de dj hostatjades per locals socials aliats.\nAccneo (Grup d’Acció Neolítica), per la seva banda, és un col·lectiu de creadors procedents d’un brancam tan dispar com la vida mateixa (enginyeria informàtica, filosofia, arts visuals, arquitectura…) sorgit l’any 2001 i articulat al voltant d’un principi d’acció fermament retroavanguardista: explorar nous camins de producció artística a partir de la cultura prehistòrica. Al marge de la seva activitat expositiva, Accneo publica un fanzine homònim on el primitivisme formal pren posicions d’una manera rotunda, reivindica l’ús de la fotocòpia i del collage més nostrats, i sotmet l’objecte editorial a una regressió sense pal·liatius que permet, per altra banda, establir un correlat diàfan entre aquesta forma i la proposta creativa del grup, que aspira a una mena de fusió materialista-metafísica amb el cosmos, armat d’eines especulatives postmarxistes en què el vehicle preeminent és la imatge apropiada, on s’elimina gairebé tot rastre d’intervencionisme personal; tal i com resa un dels seus manifestos, “la imatge no té tiratge limitat”.\nCoincidint amb la diada de Sant Jordi del 2009 va sortir a la llum una publicació el títol de la qual no deixava dubte sobre la seva càustica intencionalitat: Hitler de pequeño leía mucho. Aquesta frase, extreta d’una entrevista a roberto bolaño, amaga, més enllà de les butllofes que pugui provocar (que en un país tan ple de lletraferits bonifacis com aquest poden ser moltes, no ho dubtin) una reflexió extremadament crítica sobre les jerarquies culturals, el fetitxisme de l’edició llibresca i en general totes les estructures de distinció que rodegen el món de la lectura entesa com un vehicle de combat contra la barbàrie audiovisual. Comptant amb la conspícua col·laboració d’artistes com victor nubla i col·lectius com mondobrutto o hijotonto, aquesta proclama “contra la lectura” és una petita bomba de rellotgeria d’extraordinària incorrecció en què l’escriptura s’estavella contra si mateixa o, com a mínim, contra algun membre respectable de la seva pròpia parentela; una anti-publicació acolorida amb il·lustracions infantils (literalment infantils) perquè cap lector n’oblidi el fons pedagògic. De fet, Hitler de pequeño… pretén obrir tot un camí d’imprecacions i atacs frontals vers els tòtems de l’alta cultura, que segueix amb una estratègia contra el cinema i Odin dirà quines altres.\nCompletarien aquesta ronda de reconeixement de sospitosos gens habituals exemplars dignes d’estudi com ara els fanzines Chuck Norris (de caire nítidament psicoticoescatològic), Lunettes (paròdia positrònica de les publicacions de societat i premsa rosa), la inclassificable Revista de Tractors… Una selva de sucosos tubercles gràfics i textuals amb un peu a la virtualitat telemàtica però que mantenen el respecte pel poder conspiratiu del paper, la grapa i la multicòpia.\nArribats a aquest punt, potser caldria plantejar-se si el terme de “literatura” aplicat a aquestes estratègies subterrànies o submergides aconsegueix aplegar-ne tot el sentit. El més probable és que aquelles literatures que va fer visibles l’exposició del KRTU impliquessin ja una certa superació o deconstrucció del concepte. Evidentment l’acepció canònica del mateix resulta insuficient per a denotar i connotar tant les formulacions d’aquestes “coses publicades” com les seves intrigues creatives i el seu paper en la desterritorialització del fet de l’escriptura-lectura-edició. Podem pensar que unes i altres, aquelles “heroiques” de dècades passades i aquestes cíniques i diletants del present són el fantasma de la pròpia literatura, el seu espai libidinal alliberat a través d’un escenari confús, escàpol i gairebé esotèric. Tal i com resava Artaud en relació al teatre i el seu doble: el fanzine i la literatura submergida són l’expressió d’una escriptura de la crueltat. Marques asimètriques, signes primitius, grafismes transformats en sons guturals, paraules que es vomiten a si mateixes a les escletxes on la literatura i la seva dignificada tradició no s’atreveixen a endinsar-se, temeroses de perdre’s en un camí de dolor i humor a parts iguals.\nhttp://www.accneo.com · http://www.fanzinechucknorris.blogspot.com · http://www.fanzinelunettes.blogspot.com · http://www.fanzinoteca.net · http://www.laescuelamo- derna.blogspot.com · http://www.smilemagazine.bloc.cat\n← Le Freak: Lost Links 01\nLe Freak: Lost Links 02 →


El Ganxet de la Marta: de maig 2015\nEl bolso Bluü\nJa fa uns mesos que segueixo el bloc de la Marta: Bluü, momentos de te con lana. És un bloc sobre ganxet on, a part d'altres videos, la Marta comparteix un videotutorial cada divendres. Els vídeos son amens, frescos i estan molt ben explicats, de manera que cada divendres espero amb ganes veure amb que ens sorpren.\nFa unes setmanes va penjar el patró d'un bolso fet amb trapillo. Jo no havia utilitzat mai aquest material i vaig animar-me a fer-lo.\nVaig comprar el trapillo, en aquest cas Hoooked Ribbon XL amb el color 41 - Gris clar i un ganxet del nº 12. I amb tot el material em vaig posar mans a l'obra, però... no vaig trigar ni dues voltes a veure que el resultat no m'acabava de convencer. Obviament el problema no era el patró, sinó el material escollit. Per començar treballant amb el ganxet del nº 12 quedaven uns punts molt grans, que deixaven un teixit amb uns forats massa grans per al meu gust. Després de desfer el teixit vaig començar de nou, aquest a vegada amb un ganxet del nº 10, però la cosa tampoc anava bé. Aquest cop, vaig veure que el trapillo que jo havia comprat era més prim que el del tutorial, així que si seguia el patró al peu de la lletra em quedaria un bolso tamany Abril... Però jo no em rendeixo, i com que el bolso m'agradava i en volia un vaig optar per anar modificant el patró mida que anava teixint.\nAl final el patró és diferent que el del vídeo, però sense la seva inspiració no l'hagués tret. Però malauradament sóc un desastre, i tot i que vaig pendre nota de tots els passos, he perdut les anotacions... Us prometo que si mai apareixen entre el caos de casa les publicaré fil per randa!!! I com que no us puc oferir res més us adjunto algunes fotografies:\nEspero que us agrdi! Una abraçada virtual!\nJa teniu disponible el patró, l'enllaç aquí!\nHace algunos meses que sigo el bloc de Marta: Bluü, momentos de te con lana. Es un bloc de ganchillo donde, a parte de otros vídeos, Marta comparte un videotutorial cada viernes. Los vídeos son amenos, frescos y están muy bien explicados, de manera que cada viernes espero con ganas ver con que nos sorprende.\nHace unas semanas colgó un patrón de un bolso hecho con trapillo. Yo no había utilizado nunca este material y me animé a hacerlo.\nCompré el trapillo, en este caso Hoooked Ribbon XL amb el color 41 - Gris claro y un ganchillo del nº 12. Y con todo el material me puse manos a la obra, pero... no tardé ni dos vueltas en ver que el resultado no me convencía. Obviamente el problema no era el patrón, sino el material escogido. Para empezar, trabajando con el ganchillo del nº 12 quedaban unos puntos muy grandes, que dejaban un tejido con unos agujeros demasiado grandes para mi gusto. Después de deshacer el tejido empecé de nuevo, esta vez con un ganchillo del nº 10, pero la cosa tampoco iba bien. El trapillo que yo había comprad era más delgado que el del tutorial, así que si seguía el patrón al pie de la letra me quedaría un bolso tamaño Abril... Pero yo no me rindo, y como el bolso me gustaba y quería uno opté por ir modificando el patrón sobre la marcha.\nAl final el patrón es diferente que el del vídeo, pero sin la inspiración no lo hubiera hecho. Por desgracia soy un desastre, y aunque tomé nota de todos los pasos, he perdido las anotaciones... Os prometo que si algún día aparecen entre el caos de mi casa las publicaré! De momento os ofrezco las fotografías (ver arriba).\nEspero que os guste! Un abrazo virtual!\nYa tenéis disponible el patrón, enlace aquí!\nPublicat per El Ganxet de la Marta a divendres, de maig 29, 2015 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Accesori, Bluü, Bolso, dmc, Hoooked Ribbon XL, Natura XL by DMC


Oferta de feina TÈCNIC/A COMERÇ INTERNACIONAL (ANGLÈS) a Comarca Ripollès - Ref 82993 - Borsa de Treball - Classificats.net\nOferta de feina (Ref. 82993)\nOferta de feina TÈCNIC/A COMERÇ INTERNACIONAL (ANGLÈS) (82993) - Borsa de Treball\nCambrer amb experiència per bar restaurant\nOperari/a metall osona nord\nOperari metall mati\nRepartidor/a - mosso/a magatzem\nOperari/ària producció (ol)\nMonitor/a casal d´estiu de pals\nAdministrativa - matins\nOperari/ària metall ripoll (to)\nPeó plàstic tarda (h/d)\nMagatzem metall nit\nEsteticient i/o fisioterapeuta\nOperari/es metall tardes\nNoi, noia jove per fruiteria de vic\nPersonal minimercat osona\nOperari plàstic tarda\nPeó muntatge i verificació (h/d) sector metall\nMosso magatzem amb carnet de carretoner (h/d)\nRepartidor/a 1/2 jornada(ol)\nOperari/a muntatge arts gràfiques\nOperari muntatge ripoll\nMuntatge ventiladors (to)\nOperari secció troqueladores\nOperari/a (circuits electrònics)\nSuport al departament de comerç internacional\nGraduat/da en farmàcia\nOperari/a muntatge / injecció plàstic\nDirectora de zona stanhome\nConductor camió trailer\nTÈCNIC/A COMERÇ INTERNACIONAL (ANGLÈS)\nOferta de feina 82993\nPoblació Comarca Ripollès\nCategoria COMERÇ INTERNACIONAL (ANGLÈS)\nDescripció El/la persona seleccionat/da es trobarà en dependència directa del/la Director/a del Departament. La seva missió consistirà en dur a terme la gestió de les operacions d’importació i exportació, el transport internacional i les operacions financeres de comerç internacional. D’altra banda, analitzarà la informació dels nous mercats, elaborarà un pla de màrqueting juntament amb el responsable, buscarà i contactarà amb els clients així com la direcció dels contractes mercantils pactats. Organitzarà l’emmagatzematge de les mercaderies, supervisarà i aplicarà els procediments de gestió de la qualitat en les activitats desenvolupades i vetllarà per què el producte arribi al client en el temps establert.\nEl/la candidat/a seleccionat/da s’incorporarà a una empresa de la comarca del Ripollès, líder en el sector del metall, molt consolidada i amb gran expansió dins del món Internacional, on podrà desenvolupar-se professionalment i formar part d’un gran pla de carrera.\nData publicació 13/12/2018\nTitulació TÈCNIC/A COMERÇ INTERNACIONAL (ANGLÈS)\nEs valorarà Es valorarà mig/alt nivell d´anglès.\nResidència propera a la Comarca del Ripollès.\nRequeriments El perfil correspon a un/a professional que aporti formació de Cicle Formatiu de Grau Superior en Comerç Internacional i/o Comerç i Màrqueting. Que compti amb una experiència mínima de 2 anys ocupant una posició similar. Aportar coneixements en importacions i exportacions, domini de l’eina INCOTERMS. gestió de tràmits burocràtics d’exportacions de mercaderies a altres països i un nivell alt d’anglès. Pensem en una persona responsable, organitzada, metòdica, polivalent i dinàmica, amb capacitat analítica i que disposi de bones habilitats comunicatives.\nTeleoperador (h/d) Osona sud\nAdministratiu/iva comercial Vic i rodalies\nComercial para europa de este Internacional - europa de este\nTelemàrqueting i auxiliar administratiu/va Vic\nRedactor/a de contenidos (seo) Osona sud\nComercial per empresa de transports Vic\nTècnic/a d´exportació La vall de bianya\nComercial carretilles elevadores Girona i altres poblacions de la zona\nAdministratiu/va dep.comercial i logística Osona\nArea manager junior (sud-est asiàtic) Osona.\nAssessora de cosmètica Diferents comarques de catalunya\nResponsable delegat/da comercial Comarca osona i ripollès\nComercial tècnic Vic\nComercial de botiga (mobiliari i decoració) Osona\nComercial Vallès oriental\nExecutiu/va de comptes (agència de publicitat) Vic\nTècnic/a màrqueting Osona\nGestor comercial Manlleu\nComercial back office Vic\nComercial (h/d) - sector packaging Olot\nUrgent! administratiu/va amb anglès Osona\nExport area manager (h/d) Olot\nCaixer - reponedor Osona\nComercial back office internacional Tona\nCommunity manager Vic\nVisitador comercial campaña reciclaje Granollers\nAdministratiu/va telemàrqueting Osona\nTècnic/a departament de compres Les masies de roda\nComercial (flexibilitat horària) La possible àrea d´acció és catalunya.\nVisitador comercial campaña reciclaje girona Girona\nGestor comercial Barcelona-vic-girona-granollers-sabadell-olot-figueres\nComercial autònom Osona nord\nComercial / a en assegurances Vic\nSales representative (h/d) Olot\nDigital marketing & events Barcelona\nDirector/a comercial Osona nord\nAssessor comercial Puigcerda\nProduct manager internacional / marketing Olot i rodalies\nCustomer brand manager internacional Olot i rodalies\nDelegat/a comercial Vic\nComercial empresa transports Vic\nVenedor/a petards forallac Forallac, vullpellac\nVenedor/a petards anglès Anglès, amer, sant martí sapresa\nVenedora de peix per telèfon Tona\nPersona autonoma per departament social media Vic\nVenedor/a caseta de petards les masies de voltregà Les masies de voltregà


Chūō (Yamanashi) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n35° 35′ 59″ N, 138° 31′ 02″ E / 35.5997°N,138.5172°E / 35.5997; 138.5172Coord.: 35° 35′ 59″ N, 138° 31′ 02″ E / 35.5997°N,138.5172°E / 35.5997; 138.5172\nTamaho (en) , Tatomi (en) i Toyotomi (en)\nChūō (中央市, , Chūō-shi?) és una ciutat de la prefectura de Yamanashi, al Japó.\nEl 2015 tenia una població estimada de 31.172 habitants i una densitat de població de 983 habitants per km². L'àrea total és de 31.69 km².\nChūō està situada prop del centre geogràfic de l'altiplà de Kōfu del centre de la prefectura de Yamanashi; el terme chūō significa centre en japonès. La ciutat es troba localitzada entre els rius Fuefuki i Kamanashi, que conflueixen a l'extrem sud de la ciutat i esdevenen el riu Fuji.\nL'actual ciutat de Chūō fou establerta el 20 de febrer de 2006 com a resultat de la fusió dels pobles de Tamaho i Tatomi (del districte de Nakakoma), i la vila de Toyotomi (del districte de Higashiyatsushiro).\nL'economia de Chūō està dominada per l'agricultura; essent l'arròs, el blat i els tomàquets els productes principals.\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 «中央市プロフィール (Perfil de la ciutat de Chūō)» (en japonès). Ajuntament de Chūō. [Consulta: 12 març 2016].\nPàgina web de l'ajuntament de Chūō (japonès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Chūō_(Yamanashi)&oldid=27529536»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 juny 2021 a les 10:37.


transparència | Istec\nInspirem la confiança de les persones promovent el canvi des de la transparència.\nInformació alts càrrecs\nIstec, com a empresa del sector públic instrumental de la GVA, queda dins de l’àmbit d’aplicació de la Llei 2/2015, del 2 d’abril, de Transparència, Bon Govern i Participació Ciutadana de la Comunitat Valenciana.\nEste apartat presenta tota la informació i ferramentes necessàries per al compliment dels objectius de la Llei 2/2015, tenint en compte l’última modificació del 28 de desembre de 2018.\nIRESOLUCIÓ de 23 de gener de 2020, del president de la societat lnfraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU, per la qual es dona publicitat a la designació i contractació de la persona que n’exercirà el lloc de gerent\nIIRESOLUCIÓ de 3 d’agost de 2020, del president de la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU, per la qual es dona publicitat a la designació i contractació de la persona que exercirà la Vicegerència de la societat\n2021ISTEC 2/2021 – Borsa extraordinària tècnic o tècnica en sistemes d’informació per a l’Àrea de Confiança Electrònica\n2021ISTEC 1/2021 – Borsa extraordinària tècnic o tècnica en telecomunicacions\n2021Memòria Anual 2021\nPla estratègic 2021-2023 One Page\nContractes i encàrrecs\nDes de 2020Contractes i encàrrecs\nConveni de col·laboració entre l’Agència Tributària Valenciana, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Col·legi Oficial D’Economistes de la Regió de Múrcia, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre l’Agència Tributària Valenciana, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Associació Espanyola d’Externalització de Processos i Serveis (AEPROSER). en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre l’Agència Tributària Valenciana, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi Oficial d’Economistes de Castelló. en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre l’Agència Tributària Valenciana, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Associació del Club de l’Assessor -ADECLA-, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre l’Agència Tributària Valenciana, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’associació professional d’experts immobiliaris, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i Il·lustre Col·legi Oficial de Gestors Administratius de València, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre l’Agència Tributària Valenciana, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Col·legi Professional d’Economistes de Valladolid, Palència i Zamora, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre l’Agència Tributària Valenciana, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Associació Espanyola d’Assessors Financers i Tributaris, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Consell General de Col·legis Oficials de Graduats Socials d’Espanya, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Col·legi Oficial de Graduats Socials de València, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi de Procuradors dels Tribunals d’Elx, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i la Federació Espanyola d’Associacions Professionals de Tècnics Tributaris I Assessors Fiscals (FETTAF), en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi Oficial de Titulars Mercantils de Lleó, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Associació Professional d’Assessors Fiscals de la Comunitat Valenciana, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Associació Nacional de Tramitadores Administratius “TA” i Professionals “ANTAP” , en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Consell General de Col·legis de Gestors Administratius d’Espanya , en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de València, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi Provincial d’Advocats de la Corunya, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Col·legi Oficial de Graduats Socials de Castelló, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi Oficial de Gestors Administratius d’Alacant, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Agrupació d’Assessories d’Empreses ADADE, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi Oficial d’Economistes d’Alacant, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi de Procuradors dels Tribunals de València, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Col·legi d’Economistes de València, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi Provincial de Procuradors dels Tribunals de Castelló de la Plana, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i el Col·legi De Graduats Socials d’Alacant, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Associació d’Assessors Excel·lents Fiscals i Laborals, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\nConveni de col·laboració entre la Generalitat, la societat Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (Istec) i l’Il·lustre Col·legi de Procuradors de Madrid, en relació amb la presentació telemàtica de documents amb transcendència tributària davant l’Agència Tributària Valenciana\n2022Pressupostos d’ingressos i despeses 2022\n2021Pressupost d’ingressos i despesses 2021\n2020Pressupost d’ingressos i despeses 2020\nRecursos i dotacions\n2022Estat de recursos i dotacions 2022\n2021Estat de recursos i dotacions 2021\n2020Estat de recursos i dotacions 2020\n2022Compte de pèrdues i guanys 2022\n2021Compte de pèrdues i guanys 2021\n2020Compte de pèrdues i guanys 2020\n2022Inventari de béns i drets 2022\n2021Inventari de béns i drets 2021\n2020Inventari de béns i drets 2020\nDirectrius, instruccions, acords, circulars i respostes amb efecte jurídic\nIACORD de 15 de febrer de 2019, del Consell, pel qual s’autoritza una transferència entre seccions, del capítol 2 de la secció 20, programa 612.60, Despeses diverses, a la secció 06, programa 121.70, Telecomunicacions i societat digital, en el qual s’habilita el capítol 8, «Actius financers», per import de 60.000 euros, per a la inclusió del projecte financer PB060. Expedient 06.002/19-007\nIIACORD de 26 d’abril de 2019, del Consell pel qual s’autoritza una transferència de crèdit del capítol 2 del programa 612.60, «Despeses diverses», als capítols 4 i 7 del programa 121.70, «Telecomunicacions i societat digital», de la Conselleria d’Hisenda i Model Econòmic per import global d’1.540.580 euros. (Exp. 06.013/19-051)


BATALLA I FIERRO CITATS A DECLARAR AL JUTJAT PER IRREGULARITATS – Pirineus TV\nBATALLA I FIERRO CITATS A DECLARAR AL JUTJAT PER IRREGULARITATS\nEl jutjat d'instrucció número 2 de la Seu d'Urgell ha citat a declarar com a investigats l'exalcalde de la Seu, Albert Batalla, i l'expresident del Consell Comarcal de l'Alt Urgell, Jesús Fierro, per presumptes irregularitats a la comarca en matèria d'urbanisme segons ha avançat l’Agència Catalana de Notícies. Batalla i Fierro estan citats el 26 de febrer, i se'ls investiga per la presumpta construcció d'habitatges en una zona protegida de la Seu d'Urgell. També per una suposada prevaricació i falsedat en l'adjudicació d'una planta de tractaments de lixiviats ubicada al dipòsit controlat de residus municipals de Montferrer i Castellbò.\nSegons informa l’ACN, la causa està oberta pels delictes de prevaricació, malversació, contra l'administració pública, així per frau contractual, frau de subvencions i negociacions prohibides a funcionaris. La investigació està relacionada amb subvencions de la Unió Europea que no s'haurien destinat al motiu pel qual es van donar. A més, hi hauria concessions d'obres sense els contractes corresponents.\nL'actuació parteix d'una querella de fiscalia, que va rebre una denúncia i va investigar el cas durant sis mesos. El jutjat va obrir el procediment el 26 de març de 2019 i la Guàrdia Civil va entrar el 28 de març a l'Ajuntament i a la seu del Consell Comarcal i va bolcar la informació dels ordinadors i es va endur quatre caixes.\nL’ACN també publica que s’investiga la que, en el moment dels fets, era la segona tinent d'alcalde i regidora de Promoció Econòmica, Mireia Font, i la gerent del Consell Comarcal, Sara Camps.