Daniel Mach: 'La UMP i el socialisme anem d'acord per promoure legalment el català' - VilaWeb\nDijous 08.05.2008 06:00\nVilaWeb conversa amb el diputat de la UMP, que ahir va parlar en català a l'Assemblea francesa per primera vegada a la història\nEl diputat nord-català de la UMP i batlle de Pollestres, Daniel Mach, va parlar ahir en català a l'Assemblea francesa per primera vegada a la història (podeu llegir-ne la intervenció [pdf] o escoltar-la [mp3]). En unes declaracions a VilaWeb, Mach va dir que havia volgut reivindicar-hi la llengua, en uns moments en què l'estat prova d'afeblir el patrimoni cultural i lingüístic català. 'Els catalans del nord hem estat humiliats, no ens han escoltat des del Tractat dels Pirineus.' Tot amb tot, és optimista perquè tant la UMP com el Partit Socialista estan d'acord a promoure legalment les llengües minoritàries.\nDurant el debat sobre les llengües minoritàries a l'estat francès, Mach va fer una defensa aferrissada del català i va acabar la seva intervenció amb aquestes paraules en català: 'Els catalans són gent orgullosa, honesta i pacífica. La seva llengua és un dret i saben quins són els seus deures.' Ràpidament, el president de la cambra l'interrompé, i el diputat traduí la frase al francès. De fet, a la transcripció oficial de la sessió, tan sols hi consta: 'Madame la ministre, Senyora, els Catalans… (l’orateur continue en catalan).' Però també hi consta que, quan va pronunciar la traducció en francès, van haver-hi vius aplaudiments de tot l'hemicicle.\n'La ministra [de Cultura] em donà l'oportunitat de fer-me escoltar, i així ho vaig fer; ho vaig dir tot', diu Mach a VilaWeb. En efecte, el diputat de la UMP va reivindicar el català en un to ben sincer, cosa que va xocar amb el silenci, fins ahir, del món polític francès sobre les llengües minoritàries: 'M'escandalitza que m'obliguin a parlar del català com d'una llengua regional. El català no es pot pas qualificar de llengua regional, car prop de deu milions de persones el parlen al món (...) És una llengua oficial a Andorra i a Catalunya Sud', va dir.\nLa utilitat del català\nMach també va reivindicar la utilitat de la llengua: 'Pel futur professional dels nostres infants, me cal admetre que, als Pirineus Orientals, l'ensenyament del català és un avantatge inestimable, car ofereix la possibilitat d'integrar-se en un mercat laboral extremadament dinàmic, el de Catalunya Sud.' Per això postula la llibertat dels pares de poder triar la llengua d'ensenyament dels fills: 'L'ensenyament bilingüe, amb el mateix nombre d'hores per a cada llengua, i la immersió són les úniques maneres d'impregnar-se totalment d'una llengua. No es pot pas continuar gestionant el nostre país des d'un punt de vista parisinista', va reblar.\nGran acord per a reconèixer les llengües minoritàries\nEl cas és que els grups parlamentaris de l'Assemblea francesa (la UMP, el Partit Socialista, els comunistes i els centristes del Nou Centre) van coincidir en la necessitat d'elaborar una llei que atorgui estatut oficial a les llengües minoritàries, com el català i l'occità, l'alsacià, el basc, el bretó i el cors. També es van mostrar partidaris que la nova legislació en promogués l'ús tant en l'àmbit públic com en el privat.\nEls arguments dels grups parlamentaris\nA l'Assemblea francesa, el portaveu de la UMP, Marc Le Fur, impulsor del debat, va dir que recuperar les llengües minoritàries no era pas un replegament identitari; tampoc no era cosa de vells, puix que les cultures minoritàries eren ben vives, i les llengües, un element de modernitat. 'Les regions amb més identitat són les que més reïxen en la mundialització', va asseverar. Per tant, va reclamar una política lingüística ambiciosa per a promoure les llengües minoritàries.\nI la portaveu del Partit Socialista Françoise Olivier-Coupeau va proposar de modificar l'article 2 de la Constitució francesa, que estableix que el francès és la llengua de la República, per afegir-hi que també s'han de respectar les llengües minoritàries que formen part del patrimoni francès. 'Parlar en basc o bretó no impedeix pas de ser un patriota [francès]', va concloure.\nEl portaveu dels centristes del Nou Centre, Michel Hurnault, va postular que es reconegués el dret d'escolarització en les llengües minoritàries, de manera que tothom qui volgués hi pogués ser educat, oimés que l'impuls d'aquestes llengües no podia pas anar en detriment del francès.\nEl diputat comunista Michel Vaxès també va fer una defensa aferrissada de les llengües minoritàries: va argumentar que calia posar fi a l'exclusivitat del francès en l'espai públic, perquè això portava a relegar la resta d'idiomes, i no hi havia cap llengua a Europa que pogués subsistir sense ser present en l'espai públic. En conseqüència, va exigir una oferta d'ensenyament bàsic i superior en les llengües minoritàries perquè tothom qui volgués pogués estudiar-hi.\nEl govern, tancat a ratificar la Carta de les Llengües\nAra, el govern francès recela molt de la promoció de les llengües minoritàries. La ministra de Cultura, després d'admetre que havien estat reprimides durant molts anys, va dedicar-se a repassar totes les iniciatives governamentals per a incentivar-les i es va negar rodonament a ratificar la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries (pdf), que xoca amb la legislació francesa, segons que va manifestar.\nJ. B., Bernat Ferrer


Tornarem dilluns 19 d’abril : 400 colps\nTornarem dilluns 19 d’abril\nEstem d’aturada tècnica. L’administrador del blog ha de resoldre altre treball el qual requereix en aquestos moments una dedicació tal que li resulta incompatible amb sostenir 400 colps. Stop, doncs. Però no va mal; també ens serveix per comprovar i sentir què passa si no hi som i de pas seguir pregutant-nos què volem ser i on volem anar.\n9 Responses to “Tornarem dilluns 19 d’abril”\nRosana on abril 15th, 2010 11:06 pm\nBé, ja m´estava preocupant. No entenia que era el que passava que no publicaves res i tampoc donaves explicaciones. Aquest matí que m´he trobat amb Pilar al corredor del institut i ho hem dit, que no era normal aquest silenci.\nEsperant a noves noticies interesants.\nadmin on abril 15th, 2010 11:28 pm\nSí, ho imaginava. Volia tornar a publicar en vacances però m’ha sigut impossible. Estic amb l’edició d’un llibre i cada vegada que em pose a l’ordinador volen les hores! En aquestos moments pense que bo seria tenir conformat un grup de redacció. Objectiu 2010-11.\nTyson F. Gautreaux on abril 5th, 2012 4:40 am\nfettabsaugung erfahrung on abril 10th, 2012 2:05 am\nBietet der Doktor an, mehr als 4 Liter Fett abzusaugen, ist Skepsis geboten. Vier Liter Absaugmenge gelten als Maximum, das auf keinen Fall überschritten werden sollte.\nAlba Lechleidner on juny 8th, 2012 11:00 pm\nzwyzki on juliol 30th, 2012 12:56 pm\nThe information mentioned in the article are some of the overcome ready\ntorby on juliol 31st, 2012 8:58 am\nThe dirt mentioned in the article are some of the tucker convenient\nbramy on juliol 31st, 2012 3:35 pm\nIts toilsome to note revealing and explicit info but here I well-known?\nstudia krakow on agost 7th, 2012 3:32 pm\nWhile I was browsing yesterday I noticed a ripping advise about?


El Fons de Cooperació es regularà per llei per assegurar les ajudes als municipis valencians – tucomarca.com\nHomeFinestraEl Fons de Cooperació es regularà per llei per assegurar les ajudes als municipis valencians\nEl president de la corporació provincial, Toni Gaspar, i el del Consell, Ximo Puig, reprenen les comissions bilaterals entre ambdues institucions coincidint amb l’obertura del curs polític\nEl president de la Diputació de València, Toni Gaspar, i el de la Generalitat, Ximo Puig, han reprès aquest dilluns les comissions bilaterals entre les dues institucions, creades a finals del passat any per tal d’oferir els millors serveis als ciutadans i consolidar les ajudes destinades als municipis a través del Fons de Cooperació.\nEn aquest sentit, Puig ha avançat a Gaspar que la intenció és legislar aquest Fons de Cooperació Municipal, a través del qual Diputació i Consell destinen una mica més de 40 milions d’euros anuals als municipis de la província de València, alhora que aquesta legislació permet ampliar aquestes ajudes als municipis d’Alacant i Castelló, amb la implicació d’ambdues diputacions provincials.\nEn paraules de Gaspar, es tracta d ‘ “un fons que dóna autonomia als municipis, que pràcticament no té tràmits burocràtics i que no és finalista, per la qual cosa cada 1 de gener, els ajuntaments coneixen els recursos de què disposaran per invertir o realitzar un altre tipus d’actuacions, sense traves administratives “.\nGaspar i Puig han aprofundit en les comissions bilaterals creades a l’octubre de 2018, que busquen intensificar la coordinació entre les administracions públiques per millorar l’eficiència de les polítiques i la vida de les persones. La primera d’aquestes comissions, de caràcter estructural, busca establir les transferències que es poden fer de la Diputació a la Generalitat, dins de les competències pròpies que l’Estatut d’Autonomia determina per al Consell.\nD’altra banda, es va posar en marxa una segona comissió, integrada per membres de les dues institucions, per coordinar l’acció pressupostària del present exercici. La intenció d’aquesta segona comissió mixta és evitar duplicitats i generar sinèrgies per a una acció de govern conjunta entre la corporació provincial i l’executiu autonòmic.\nEn aquesta línia, un dels eixos d’actuació és el de la despoblació i les mesures estratègiques que puguin posar en marxa les dues institucions per a combatre-la. Precisament, el criteri de la despoblació es tindrà en compte a l’hora de distribuir les ajudes del Fons de Cooperació Municipal. Així ho ha comunicat Puig al president de la Diputació de València, en una reunió que tindrà continuïtat en les trobades del cap del Consell amb els presidents de les diputacions d’Alacant i Castelló.\nEl president de la Diputació ha valorat molt positivament una reunió que insisteix en la “organització i coordinació perquè els recursos de tots arribin on han d’arribar”. Segons l’opinió de Toni Gaspar, “és important l’estabilitat de projectes com el Fons de Cooperació i que amb el temps puguin incrementar aquests ajuts”. Gaspar ho considera “una bona iniciativa que vam posar en marxa fa quatre anys i que demostra que les institucions poden simplificar els seus mecanismes per servir de la manera més eficaç als municipis i les persones”.


Admesa a tràmit la querella criminal per realitzar “presumptament” de forma il·legal la sol·licitud de vot per correu de 30 persones en les eleccions sindicals de Correos – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > Admesa a tràmit la querella criminal per realitzar “presumptament” de forma il·legal la sol·licitud de vot per correu de 30 persones en les eleccions sindicals de Correos\nDijous, 27 setembre, 2007\nLa CGT volem recalcar que la irregularitat denunciada i que a continuació relatem ha succeït en les eleccions sindicals de Correos, però també pot succeir en les eleccions polítiques. La Llei obliga al sol·licitant del vot per correu a presentar-se en persona en l'oficina de correus i identificar-se mitjançant DNI o passaport originals i cursar un escrit dirigit a la taula electoral, que ensenyarà a l'empleat de Correos, amb les seves dades, perquè comprovi que la persona que esta presentant la sol·licitud del vot per correu és la mateixa que consta en els documents originals que li estan ensenyant, també s'accepta que sigui un notari qui realitzi aquesta gestió. En la sol·licitud del vot per correu és l'únic moment que es garanteix que el sol·licitant del vot per correu és la mateixa persona que aquesta fent la petició a la taula electoral.\nEl mètode utilitzat per a saltar-se la Llei, és presentar-se un membre d'un sindicat o d'un partit polític amb diverses sol·licituds de vot per correu en una finestreta de Correos on treballi una persona amb poca experiència i que desconeix la legislació o bé on treballa un afiliat o simpatitzant d'aquesta organització i aquest admet les sol·licituds de vot, sense realitzar cap comprovació.\nÉs molt sospitós que a les taules electorals arribin diverses sol·licituds de vot per correu, de persones que viuen en poblacions diferents i treballen en diferents localitats moltes vegades, a molts quilòmetres de distàncies i a totes les peticions de vot se'ls hagi donat curs des d'una mateixa finestreta i en un mateix horari, i ja el súmmum de la cara dura i la impunitat amb la qual s'actua, és quan l'adreça on se sol·licita que s'enviïn les paperetes de votació des de la taula electoral, sigui a la seu social del sindicat, que si bé no és il·legal si que deixa molts dubtes que qui dipositi el vot en el sobre sigui l'interessat ja que amb el sol fet de tenir una fotocòpia del DNI de l'interessat es pot votar per ell.\nPer a posar certificats a Correos encara que siguin electorals no es demana identificació de la persona que es presenta en finestreta, sent possible dipositar una persona diversos certificats inclosos els de vot per correu, d'aquí la importància que qui realitzi la petició sigui de debò l'interessat. Per desgràcia a pesar d'haver tingut indicis d'aquestes irregularitats en moltes eleccions, fins a ara no teníem proves suficients per a poder actuar judicialment, però ara si les tenim.\nEls fets denunciats el 4 de Maig en el jutjat penal nº3 de Mataró es remunten als dies 27 i 28 de Març del 2007. En l'oficina de Correos de Mataró, “presumptament” un personatge que anava com nº 3 en la candidatura de personal laboral de CCOO a Barcelona, ara ja és delegat sindical, (les eleccions sindicals a Correos són d'àmbit provincial, no de centre de treball o localitat) “presumptament” va realitzar la petició de vot per correu de 30 treballadors: 24 de personal laboral i 6 de personal funcionari, òssia, en lloc de fer la petició de votar per correu individualment cadascun dels treballadors com marca la Llei, el candidat de CCOO “presumptament” va realitzar la de tots, saltant-se tota la legislació que regula el vot per correu.\nEl cap de l'Oficina de Correus de Mataró, va detectar la irregularitat i va dirigir un escrit a les taules electorals tant de laborals com de funcionaris on comunicava aquesta irregularitat en l'admissió de la sol·licitud del vot per correu i com a conseqüència ambdues taules el 4 d'abril del 2007 van procedir a l'anul·lació d'aquestes peticions, comunicant-lo als afectats perquè procedissin a realitzar la petició de vot per correu ells mateixos com marca la Llei i fent arribar l'escrit del cap de Mataró als màxims responsables de Correos a Catalunya perquè fossin aquests els quals prenguessin mesures internes.\nEl mateix 4 d'Abril del 2007, després de fer-se pública la irregularitat, la CGT sol·licitem mitjançant escrit a les taules electorals, a més de l'anul·lació de les peticions de vot i que s'avisés als afectats, que la taula investigués qui era aquest tal “Enric”, delegat, que es nomenava en l'escrit del cap com el responsable d'haver fet les sol·licituds de vot, també sol·licitàvem la carta del cap de Mataró ja que la CGT és part interessada en el procés electoral i si es produïxen irregularitats deuen fer-se publiques i hem de saber-les tots els interessats. Hem insistit diverses vegades per escrit i verbalment davant l'empresa que ens doni còpia de l'escrit, obtenint el silenci com resposta.\nTranscorreguts ja gairebé sis mesos dels fets, l'empresa Correos segueix sense estar a l'altura de les circumstàncies, no ens ha notificat haver pres mesures internes i tracta el tema amb obscurantisme. L'única preocupació de Correos és que no surti a la llum el que succeïx en l'empresa que ha de garantir la neteja de totes les eleccions, incloses les polítiques. No es pot seguir tapant les escombraries sota la catifa, cal tenir tolerància 0 i actuar ràpidament, especialment en un cas tan greu d'il·legalitat en la petició del vot per correu.\nPer això LA CGT HEM DECIDIT ACUDIR ALS JUTJATS PENALS I EXIGIM QUE L'EMPRESA ES PERSONI COM A PART, JA QUE HAURIA DE SER LA PRIMERA INTERESSADA EN ACLARIR AQUEST ASSUMPTE.\nCom no està tipificat en el Codi Penal el frau en les eleccions sindicals, encara que en les polítiques aquests fets si que estan tipificats expressament, ens hem basat per a la demanda en els següents articles del codi penal, a més d'uns altres que durant la instrucció es puguin establir: article 392 del Codi Penal “el particular que cometés en document públic o mercantil, alguna de les falsedats descrites en els tres primers números de l'apartat 1 de l'article 390 serà castigat amb les penes de presó d'entre 6 mesos a tres anys de presó i multa de 6 a 12 mesos”. L'Art. 390. 1.3º al que fem referència diu: “suposar en un acte la intervenció de persones que no l'han tingut, o atribuint a les que han intervingut en el declaracions o manifestacions diferents de les que haguessin fet”. També considerem en la demanda que s'ha d'aplicar l'article 315. 1 que “seran castigats amb les penes de presó de sis mesos a tres anys i multa de sis a dotze mesos els que mitjançant engany o abús de situació de necessitat impedissin o limitessin l'exercici de la llibertat sindical o el dret de vaga”.


Projecció de la pel·lícula Silencio (2016), de Martin Scorsese, el proper 26 de novembre – Institut de la Comunicació (InCom-UAB)\n19 de novembre, 2018 per gestioincom\nBellaterra, 20-11-2018. L’Institut de la Comunicació de la Universitat Autònoma de Barcelona (InCom-UAB) ha organitzat la projecció de la pel·lícula de Martin Scorsese Silencio (2016) el proper dilluns, 26 de novembre, a les 12 hores a la Sala Cinema UAB, gestionada per Cultura en Viu (UAB). Aquesta projecció forma part de la XV Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya, organitzada per la Direcció General d’Afers Religiosos, del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya. Marc Argemí, periodista i professor universitari, serà l’encarregat de presentar el film.\nEn aquesta edició, la mostra rendeix homenatge a Raimon Panikkar (Barcelona, 1918 – Tavertet 2010), important defensor del diàleg interreligiós. Aquesta és ja la tercera vegada que l’InCom-UAB col·labora amb la Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya.\nCultura en Viu (UAB)\nProyección de la película Silencio (2016), de Martin Scorsese, el próximo 26 de noviembre\nEl InCom-UAB colabora en la XV Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya con la proyección de la película de Martin Scorsese Silencio (2016) en la Sala Cinema UAB el próximo 26 de noviembre a las 12.00 horas\nBellaterra, 20-11-2018. El Institut de la Comunicació de la Universitat Autònoma de Barcelona (InCom-UAB) ha organizado la proyección de la película de Martin Scorsese Silencio (2016) el próximo lunes, 26 de noviembre, a las 12 horas en la Sala Cinema UAB, gestionada por Cultura en Viu (UAB). Esta proyección forma parte de la XV Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya, organizada por la Dirección General de Asuntos Religiosos, del Departamento de Justicia de la Generalitat de Catalunya. Marc Argemí, periodista y profesor universitario, será el encargado de presentar el film.\nEn esta edición, la muestra rinde homenaje a Raimon Panikkar (Barcelona, 1918 – Tavertet 2010), importante defensor del diálogo interreligioso. Esta es ya la tercera ocasión en que el InCom-UAB colabora con la Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya.


Número 38 - setembre 2011\nResum semanal del 18 al 25 de setembre del 2011\nDissabte dia 24, la nova plaça dels Països Catalans acollirà els primers espectacles\nDissabte vinent, dia 24, s'estrenarà l'espai destinat a espectacles de la nova plaça dels Països Catalans, amb un espectacle infantil a la tarda i un altre de musical al vespre.\n18.00h : espectacle infantil amb l´animador Lluís Atcher\nLa nova plaça es va obrir al públic el 9 de setembre i compta amb una zona de grades amb el mateix aforament que hi havia anteriorment, amb un espai destinat a espectacles i activitats; una zona de jocs infantils i una altra amb taules de ping-pong i pista de petanca. A banda, s'ha plantat arbrat per crear espais d´ombra diferents àmbits dedicats al repòs i la socialització.\nLes obres d´enderrocament de l´antiga plaça van començar a l´estiu del 2010 amb motiu de la construcció d’un aparcament soterrat, que ja està obert al públic. El nou espai té una capacitat per a 378 vehicles, dels quals 159 són de concessió administrativa en terminis que poden ser de 20 o 40 anys. La resta estaran disponibles en règim de rotació.\nLa perruqueria Carles Pujades és la primera del Maresme que obté una “Q” de Qualitat\nLa perruqueria Carles Pujades ha estat el primer establiment del Maresme a obtenir una “Q” de qualitat de la Guia de Qualitat de la Perruqueria del segle XXI. Aquesta guia reconeix aquells establiments dotats d´un servei "professional, excel·lent i innovador que millori les garanties del consumidor i la rendibilitat dels negocis".\nL´alcalde, Miquel Buch, i el regidor de Promoció Econòmica, Iban Díaz han assistit a l´acte de reconeixement i lliurament del guardó.\nLliurament de premis del concurs de fotografia de la Festa Major 2011\nData: Dimarts, 4 de març de 1930\nHora: 3/4 i 5 minuts d'1 migdia\nOrganitza: Regidoria de Festes Col•labora: Grup Fotogràfic Argent\nFotografies de la Festa Major 2011\nExposició de les fotografies del concurs de fotografia de Festa Major.\nData: Dimarts, 3 de març de 1925\nHora: 2/4 i 2 minuts d'11 matí\nDurada: Del 19 de setembre al 2 d´octubre\nHora: 3/4 i 3 minuts de 12 matí\nCom ja sabreu, estem organitzant les Nits Esportives que serà el proper dissabte 15 d'octubre al Pavelló d'Esports de Premià de Mar. Aquella nit obrirem les portes a tothom per poder gaudir de l'esport de forma gratuïta realitzant diverses activitats com futbol, voleibol o bàsquet.\nPer poder participar haureu d'omplir el full d'inscripció, el full de compromís i en cas de ser menor de 18 anys, serà necessari el full d'autorització dels pares o tutor. Els díptics els podreu trobar als diferents equipaments municipals (ajuntament, pavelló d'esports, centre cívic, fàbrica del gas) així com als bars i centres d'oci.\nNo obstant ens podeu fer arribar les vostres inscripcions a esports@premiademar.cat, o bé a la safata d'esports que es troba a l'OAC.\nDíptic Nits Esportives 2011\nMida: 115,47 kB\nFull Compromís Nits Esportives\nMida: 20,21 kB\nFULL AUTORITZACIÓ NITS 2011\nMida: 19,95 kB\nCARTELL NITS 2011\nMida: 235,96 kB\nCartell Nits Esportives\nData: Divendres, 4 de març de 1927\nHora: 3/4 i 2 minuts d'1 migdia\nUn arbre de contes\nConferència “Les raons econòmiques de l´Estat propi”\nPonents: Jordi Bages-Querol (Responsable de Comunicació i Secretari d´organització del Centre Català de Negocis), Jordi Millà Sánchez (Responsable-coordinador d´ Actes i Presentacions del CCN) i Ramon Carner (President del CCN).\nData: Dissabte, 3 de març de 1928\nOrganitza: Reagrupament de Premià de Mar\nFESTA PLAÇA DELS PAÏSOS CATALANS:Espectacle infantil\nA càrrec de Lluís Atcher\nFESTA PLAÇA DELS PAÏSOS CATALANS: Concert\nConcert a càrrec de Nearly Beatles


Cap canvi a exteriors: "Hem de presentar-nos al món com un país democràtic, un Estat de dret" La República\nCap canvi a exteriors: "Hem de presentar-nos al món com un país democràtic, un Estat de dret"\nCap canvi a exteriors: “Hem de presentar-nos al món com un país democràtic, un Estat de dret”\nAlbares destaca que hi ha 500 milions de persones “amb l’espanyol com a llengua materna” i això s’ha de sentir “amb força al Món”\nPas de cartera d'exteriors entre Arancha González Laya, sortint i José Manuel Albares, entrant\nEl nou ministre d’Exteriors, José Manuel Albares, ha rebut la cartera de mans de la seva predecessora, Arancha González Laya, en un acte on ha repassat les línies del que vol que sigui el seu mandat, en un clar to nacionalista espanyol. Entre les prioritats hi ha la tasca “de presentar-nos al Món com som, amb força; un país democràtic, un Estat de dret, un país amb una descentralització que és gairebé únic al Món”.”Aquests són els nostres valors i la nostra targeta de presentació”, ha dit en un primer discurs on també ha destacat que hi ha 500 milions de persones “amb l’espanyol com a llengua materna” i s’ha posat com a repte fer que el castellà se senti “amb força al Món”. “Ha de penetrar a tots els àmbits, des de la literatura fins a la intel·ligència artificial”, ha dit.\nAlbares, que s’ha definit com “un funcionari del Servei Exterior, un diplomàtic”, que “comparteix plenament els principis i valors” del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha pres la paraula per apuntar a algunes de les qüestions que cal corregir del que ha estat l’acció exterior anterior.\nAmb la seva predecessora present, ha afirmat que pren les regnes del Ministeri “en moments molt difícils”, però cal “tenir clar” que “som Espanya, un país amb veu i pes a Europa”. “Hem de donar el millor de nosaltres mateixos per Espanya i per Europa”. Ha citat explícitament el Marroc, i ha apel·lat a la necessitat de reforçar les relacions amb “el nostre gran veí i amic del sud”, així com amb el Sahel i Àfrica Occidental.\nTambé ha apuntat a la crisi sanitària i al fet que molts països europeus situen l’Estat al llistat de zones on és millor no fer vacances. “Hem d’explicar al Món que Espanya és un país segur per venir a passar l’estiu i que esquem al capdavant en la xifra de vacunes”, ha dit.


190317 100 Cims (E) ' Tossa Grossa ', 17a Cursa de Bràfim. Segona prova del circuit de trail Tarragona Nord ( Tgnnord ) | Bràfim, Catalunya (España) rute- GPS track\nTrailløb (Bedste Trailløb ruter i Spain → Catalonia → Bràfim )\n190317 100 Cims (E) ' Tossa Grossa ', 17a Cursa de Bràfim. Segona prova del circuit de trail Tarragona Nord ( Tgnnord )\n123.111 1393 12147\nRuta circular Bràfim La Polla Rossa Torre de Montferri Montferri Bràfim (Vandring)\n120317 Bràfim - Vilabella - Renau - El Catllar (Vandring)\nCircular Brafim - Vilabella - Torre del Moro - Montferri - Brafim (Vandring)\nBràfim - Bráfim / caminada 2019. (llarga). (Vandring)\nVist 267 gange, downloadet 13 gange\ntæt på Bràfim, Catalunya (España)\nPer veure les fotos penjades per la organització aneu al següent enllaç :\n17a Cursa de Brafim (21-03-19)\nVALORACIÓ GLOBAL : Circuit força ràpid, comparativament cursa molt més fàcil que las del circuit del Camp de Tarragona. Podríem considerar-la més cross que no trail.\nAquesta ha estat la meva primera participació en aquesta cursa que enguany ha celebrat al 17ª edició. Molt bona organització i perfecte senyalització en un dia espectacular. Tema aparcament sense massa problemes.\nAl no haver fet abans el circuit, he anat sempre amb reserves. Quasi segur que si l’hagués entrenat el temps emprat fora millor. Sempre és aconsellable fer el circuit abans de la Cursa. En aquesta hi la classificació, molt estrany en muntanya, de majors de 65, avui amb només 3 finishers.\nBossa del corredor força complerta amb una bonica samarreta, dues botelles de vi Padró i un bric d’orxata.\nAPROXIMACIÓ : La cursa comença davant del Casal de Bràfim i acaba a l’ermita del Loreto.\nORIENTACIÓ i GPS : ( Molt Fàcil ) Perfecta la senyalització, les cintes ens orienten en tot moment. Sense problema de senyal al GPS\nDIFICULTAT FÍSICA : ( Fàcil ) Té dues pujades. La de la Torre del Moro, curta però força directe i una darrera per asfalt, quasi a meta, que t’agafa ja cansat.\nDIFICULTAT TÈCNICA : ( Fàcil + ) La baixada des del wpt 06 comença amb fort pendent que és va suavitzant. El terra no representa una gran complicació. L’estret tram de carena, obliga a posar-hi atenció\nTIPUS de CAMÍ : Trams inicial i final per asfalt, la resta pista de terra i algun tram de corriol.\nMENJAR : A la arribada entrepans i pastes. Beguda variada, però sense birres .....\nAIGUA : Al control del km 4,8 i 11 hi havia avituallaments. Al primer només aigua i líquids\nDADES TÈCNIQUES : Temps oficial 1 hr 31’ 55” .Posició final 145 de 309 finishers. Avui portava el Polar M400 amb el pulsòmetre.\nBIBLIOGRAFIA : Ed. Piolet té mapa Baix Gaià i Montmell\n02 AV - 01\n03 AV - 02\n05 100 Cims (E) Tossa Grossa Montferri\n06 Deixa Carena\n07 AV - 03


Noticies - Manresa acull aquest divendres les XXV Jornades de Prevenció de riscos laborals en l’àmbit sanitari\nManresa acull aquest divendres les XXV Jornades de Prevenció de riscos laborals en l’àmbit sanitari\nLa jornada tindrà lloc a sala d’actes de l’Hospital de Sant Joan de Déu, de 9 a 14.30 h. La inauguració anirà a càrrec del conseller de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya, Chakir El Homrani; de l’alcalde de Manresa en funcions, Valentí Junyent; i del director general d’Althaia, Manel Jovells.\nL’Hospital de Sant Joan de Déu de Manresa acollirà aquest divendres, 7 de juny, de 9 a 14.30 h, les XXV Jornades de Prevenció de riscos laborals en l’àmbit sanitari, que té per objectius avaluar el nivell assolit d’integració de la prevenció a les organitzacions sanitàries els darrers anys.\nLes jornades comptaran amb professionals de reconegut prestigi que reflexionaran sobre la importància d’implementar una cultura de la prevenció a través d’un sistema de gestió que s’integri en cadascuna de les activitats i processos en l’organització del treball.\nLa inauguració de la jornada tindrà lloc a dos de 10 del matí i anirà a càrrec del conseller de Treball, Afers Socials i famílies de la Generalitat de Catalunya, Chakir El Homrani; de l’alcalde de Manresa en funcions, Valentí Junyent; i del director general d’Althaia, Manel Jovells.\nLes persones interessades poden fer les inscripcions a l’adreça http://www.althaia.cat/formacio/inscripcions/inscripcionsobertes.aspx.\n09.00-09.30 h. Lliurament Documentació\n09.30-10.00 h. Inauguració Jornada, amb la presència de Chakir El Homrani, conseller de Treball, Afers Socials i Famílies.\n10.00-10.30 h. Quins són els aspectes clau per aconseguir un nivell d’excel·lència en un sistema d’integració? Manel Bestratén\n10.30-11.45 h. Taula 1. Visions des de diferents àmbits del model d’integració\nModera: Manel Bestratén\nVisió, criteris i experiències d’un auditor extern. Josep M Macià\nExperiències en la integració de la prevenció en l’àmbit hospitalari . Olga Pané\nPercepció i punt de vista des de la part social. Narcís Sevilla\nLlums i ombres. La visió des d’un servei de prevenció. Marc Lozano\n11.45-12.15 h. Pausa-Cafè\n12.15-13.45 h. Taula 2. Experiències i casos d’integració de la prevenció\nModera: Antoni Carrasco\nCom aconseguir integrar un model formatiu de manera efectiva i amb èxit dins del sistema organitzatiu d’una institució? Núria Infiesta i Bartomeu Ayala\nL’oportunitat d’integrar la prevenció de riscos laborals, en fases de disseny i execució d’obres .Jaume Espinal\nLa vigilància de la salut com un pilar més dins de l’organització. Pilar Varela\nMaxion Wheels. L’experiència d’una organització no hospitalària és aplicable a les nostres institucions? Félix Guerrero\nExperiències d’un servei de prevenció aliè. Angel Vilarasau\n13.45-14.00 h. Presentació llibre “Medicina, Treball I Salut”\nAspectes històrics de la medicina i salut en el treball a Manresa i comarca del Bages de finals del segle XIX a meitat del segle XX. Armand Rotllan\n14.00-14.15 h. Presentació De Les XXVI Jornades I Cloenda. Hospital Vall d’Hebron\n14.15-14.30 h. Vídeo 25 anys de jornades prevenció. Miquel Vilardell


Força bruta - Acacha Wiki. Informàtica i telecomunicacions\nForça bruta (S'ha redirigit des de: Brute Force)\n1 Paraules de pas\n3 Altres eines\nVegeu John The Ripper\nVegeu SSH Brute Force i l'article SSH\nObtingut de «http://acacha.org/w/index.php?title=Força_bruta&oldid=150455»\nS'ha visitat aquesta pàgina 2502 vegades.\nDarrera modificació de la pàgina: 15 gen 2013 a les 10:44.


🚌 Arriba el PasBus: El Vendrell fa una prova pilot amb un bus a demanda\nEl bus a demanda del Vendrell s'estrena aquest novembre. | BP Diari\nEl Vendrell farà una prova pilot amb un nou bus a demanda\nL'usuari pot triar les parades d'origen i destí i l'hora d'arribada\nper Marc Guitart dimecres, 4 de novembre 2020 - 13:12h\nEl Vendrell estrenarà el pròxim dilluns 16 de novembre el PasBus, un nou bus a demanda que ha de servir per augmentar l'eficiència d'aquest transport públic local. El PasBus permet que els usuaris sol·licitin el servei de forma prèvia —per telèfon, mail o SMS— i triïn les parades d'origen i arribada, així com l'horari en el qual han de ser al seu destí. La prova pilot es farà fins al 31 de desembre del 2020, per després avaluar el seu resultat.\nEs tracta d'un nou sistema de mobilitat, més flexible, que ha de servir per racionalitzar aquest servei. «El PasBus permet adaptar la infraestructura a les necessitats dels ciutadans i així no cal que tinguem vehicles fent quilòmetres pel Vendrell sense usuaris», ha remarcat Josep Sivill, gerent de l'empresa Autocars del Penedès.\nReorganització del servei de bus\nEls usuaris podran triar les estacions d'origen i arribada d'entre una bossa de parades. El servei es pot demanar fins una hora abans de la franja horària d'inici, excepte a les freqüències de la primera hora del matí, en què cal que es faci abans de les 20.00 hores del dia anterior. En total hi ha una dotzena de freqüències els dies laborables i tres els caps de setmana i festius.\nEl bus a demanda substitueix la línia 1 de l'actual servei de bus local, que tenia molt pocs usuaris (una mitjana de set al dia). També substitueix la línia 2 durant els caps de setmana. «Es tracta d'una reorganització completa del servei», ha remarcat Sivill. El regidor de Transports, Rubén Gràcia, ha afegit que en els següents dies es farà pedagogia entre el veïnat del municipi per explicar el funcionament del bus.\nBona notícia: Aproven una inversió a Idiada que crearà molts llocs de treball\nJunts pel Vendrell proposa augmentar les bonificacions pels comerços i l'hostaleria\nAjuntament del Vendrell El Vendrell autobusos mobilitat


Les noves restriccions contra la Covid-19 obliguen a fer alguns canvis a la Festa Major | Ajuntament del Morell\nAlguns dels actes programats, com la tarda multiesportiva, els vermuts, la festa aquàtica o les temptes de vaquetes, no es podran dur a terme.\nAltres propostes s’han hagut de reformular o canviar d’horari.\nLa regidoria de Cultura i Festes del nostre municipi ha hagut d’aplicar algunes modificacions al programa de la Festa Major de Sant Abdó i Sant Senén després de l’entrada en vigor de les darreres restriccions contra la Covid-19. Unes noves mesures que fan que alguns dels actes programats s’hagin de suspendre, mentre que altres han vist modificat el seu horari o s’han reformulat.\nAixí, el vermut musical de la Penya Barcelonista del Morell de dissabte dia 24 s’ha suspès, així com la tarda multiesportiva de dijous dia 29. Igualment, tampoc es podran dur a terme les tradicionals temptes de vaquetes programades pels dies 31 i 1, ni la festa aquàtica del dia 2. El motiu principal és la prohibició de menjar i beure a l’espai públic i el fet que les persones participants han de restar assegudes, en una localitat assignada prèviament, durant tota l’activitat. Unes mesures que fan que aquests actes perdin totalment l’essència amb què havien estat organitzats.\nAixí mateix, el vermut de cistell de dissabte 31 es reconverteix a concert de migdia amb Els Xatus, i s’ha reformulat l’acte de lliurament de premis del concurs de TikTok, programat pel dilluns dia 2 al migdia.\nA més, i per tal de complir amb les noves normatives horàries, el concert d’Els Pets s’avança mitja hora, i es farà aquest divendres 23 de juliol a les 22.30 hores, igual que el de The Goliards Collective, que tindrà lloc dissabte 31 a les 23 hores. Finalment, l’espectacle familiar “Les vacances de Madame Roulotte” es trasllada a diumenge dia 25, sense canviar ni l’hora ni el lloc, les 19 hores i el Jardí de l’Ajuntament.\nLa regidoria de Cultura i Festes lamenta haver hagut de fer aquestes modificacions, però alhora apel·la a la responsabilitat col·lectiva per tal de gaudir el màxim possible dels actes que sí que es poden celebrar. En aquest sentit, recorda que se seguiran totes les mesures establertes, i que per a la majoria de les propostes es comptarà amb el suport del nou servei de Guàrdia Municipal i de l’equip de voluntaris de Protecció Civil per tal d’assegurar el benestar de totes les persones participants en la Festa Major.


La Vertikalm clausura la Copa Catalana de Curses Verticals - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nLa Vertikalm clausura la Copa Catalana de Curses Verticals\nLa quarta edició de la Vertikalm, organitzada pel Grup Excursionista Cultural i Alpinista “Lletissonada”, clausura la 9a Copa Catalana de Curses Verticals de la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC), el 21 d’octubre.\nLa Vertikalm se celebra en l’entorn de la Vall d’en Bas, sortint des de la població de Sant Privat d’en Bas, situada a 530 metres d’alçada, i arribant fins al cim del Puigsacalm, a 1.514 metres. En total, són 5,2 quilòmetres i 975 metres de desnivell positiu.\nAquesta és la darrera de les quatre proves que han conformat enguany la copa catalana, que va començar amb la Vertical Quiri, al mes de maig, va seguir amb la Cara Amon, també al maig, i va arribar a la tercera cita amb la Verticalp Skyrace el mes d’agost.


Guió acte de l'entrada 2018 by Comissió de Festes de Moros i Cristians - Issuu\nEDITA: Comissió de Festes de Beneixama DISSENY I MAQUETACIÓ: Esteban Puerto. estebanpua71@gmail.com DIBUIXOS: Pau Pons Amoros FOTOGRAFIES: Mateo Belda, Esteban Puerto IMPRESSIÓ: Quinta impresión\nArriben els dies en què Beneixama es bolca de ple en les seues Festes.Tots nosaltres deixem a un costat la rutina per a viure intensament aquestes dates en les quals el poble s’ompli de vida gràcies a les seues desfilades, les ambaixades, les cercaviles, les processons… Altre any més sumem història, cultura i tradició festera, mostrant les nostres vertaderes senyes d’identitat i els ingredients essencials, i especials, que ens atorguen aquest caràcter diferent de la resta de poblacions. Què faríem sense les Nostres Festes? Segur que Beneixama seria molt diferent si no tinguérem aquests dies de l’any, en els quals traiem el millor de nosaltres per a disposar-nos a viure amb germanor aquests moments tan emblemàtics, les nostres Festes de Moros i Cristians. Per això pense, moltes vegades, en la gran sort que tinc de viure en un poble com aquest. Un poble que no para de créixer i que gràcies al treball que fan la Comissió de Festes, les Directives de les Comparses i Filaes, la Confraria de la Verge, els Capitans, els Músics… tots ells fan que puguem gaudir vigorosament de les Nostres Festes. A tots ells, el meu més grat agraïment des d’aquestes línies. Amb l’arribada de les Festes de Moros i Cristians, els cors de les Beneixamudes i Beneixamuts s’engrandeixen. Es diu que a les persones d’un lloc se les coneix realment quan es viuen les seues festes, és per això que anime, i convide, a tota la gent a què es passe per Beneixama i gaudi de la nostra hospitalitat, de la nostra proximitat, del nostre extravertit caràcter i, sobretot, de les ganes de celebració i diversió que mostra tot el nostre poble. Espere que durant la vostra estada a Beneixama, us divertiu i participeu en les nostres celebracions festeres, que hem preparat amb tota la nostra il•lusió i bon fer. Desitge que passeu unes bones festes i que junts mantinguem vives les nostres tradicions. Vicente Ibáñez Cruz\nNovament és 6 de setembre, per a tot fill de Beneixama aquesta data és sinònim d’alegria i esperança, perquè després de 365 dies, per fi tornem a vestir el nostre trage de cristià, moro, estudiant o llaurador i perquè tots desitgem que arribe aquest dia per a comprovar com el que hem preparat durant tot l’any amb tanta obstinació, per fi veu la llum en forma de trages i seguicis. Hui cada fester que desfila pels carrers de Beneixama sent que forma part d’alguna cosa molt especial que és difícil d’explicar. Més de 2.000 persones, entre festers i músics, formaran part de l’espectacle que és la nostra Gran Entrada de Moros i Cristians, i aquest moment singular en què una explosió de sentiments recorrerà cada porus de la nostra pell, haurem de canalitzar-lo per tal de contagiar, un any més, la nostra emoció a cada una de les persones que ens visitaran durant aquests dies. Beneixama és poble de tradició, que sap adaptar-se i evolucionar al compàs dels nous temps i les nostres festes i, en concret, la nostra Entrada de Moros i Cristians és un fidel reflex d’aquesta realitat. Com a President de la Comissió de Festes i en nom de cadascun dels festers, vull donar les gràcies a totes les persones que ens acompanyareu durant aquests dies. Gràcies per voler compartir unes hores del vostre temps amb tots nosaltres i gràcies per donar suport, amb la vostra presència, a unes tradicions amb més de 175 anys d’història. Guillermo Valdés Sanz\nPRESIDENT Francisco Payá Sanchis\nSERGENT Emilio Beltrán Francés\nVICEPRESIDENT David Juan Torrico\nAMBAIXADORS Andrés Ferrero Camús Jose Vicente Sanchis Barceló\nSECRETÀRIA Ángela Navarro Mataix TRESORER Vicente Amorós Miguel\nNº DE SOCIS 151 www.cristiansdebeneixama.com cristianssecretaria@gmail.com.\nVOCALS Guillermo García Serrano Vicente Payá Coret María Amparo Valdés Galdón Josefa Vicente Navarro Juan Carlos Valdés Vera Amparo Pérez Vidal Vicente Payá Mataix Román Sanchis Pérez BANDA DE MÚSICA. S.U.M. CANYADA La primera formació musical a Cañada apareix a la fi del segle XIX, sent en 1932 quan passa a dir-se “Unió Musical Cañadense” Diversos han estat els directors i premis aconseguits fins a la celebració l’any 2002 del seu Centenari. L’any 2003 amb D. Carlos Pellicer Andrés com a director, cal destacar les actuacions dutes al Palau de la Música de València en 2004, així com en la inauguració del Palau dels Arts “Reina Sofia” de València en 2005.També obté dos segons premis en el XXXV Certamen Provincial de Bandes de Música d’Alacant de 2006 i en el V Certamen de Música Festera d’Altea la Vella de 2007. Amb Rafael Manuel Garrigós García al capdavant de la societat, s’obtenen entre 2008 i 2015, els següents premis: 1r Premi al Certamen Nacional de Música Festera d’Elda 2009. 1r Premi i Menció d’Honor en la 2a Categoria del Certamen de la Diputació d’Alacant 2010. 1r Premi en el XXXII Certamen de Bandes de la Comunitat Valenciana de Xest 2010. 1r Premi en la 2a Categoria del Certamen de la Diputació d’Alacant 2012. 1r Premi i Menció d’Honor en la 2a Categoria del Certamen de la Diputació d’Alacant 2014. 1r Premi en el XXXVI Certamen de Bandes de la Comunitat Valenciana en el Palau de les Arts reina Sofia de València en 2014. En 2016 assumeix les tasques de direcció D. José Javier Sanz Vila, contant actualment amb un total de 78 músics federats i una escola de música pròpia amb més de 40 alumnes. La relació de la SUM Canyada amb la Filà de Cristians de Beneixama es remunta a l’any 1971, quan va ser per primera vegada banda oficial de la Filà. El 2011 va ser nomenada Sòcia Honorària de la Fila de Cristians per la seva dilatada trajectòria i fraternal relació, complint en 2016 els 45 anys de col•laboració ininterrompuda.\nCAPITANS CRISTIANS 2018 Dia 7 PEDRO CHINCHILLA BELLOD Dia 8 JOSÉ VICENTE VALDÉS LUNA Dia 9 JOSÉ ANDRÉS IBÁÑEZ MOLINA\nBeneixama, 6 de setembre de l’ any del Senyor de 1276. El cavaller cristià Gil Martinez d’Oblites pren possessió de l’alqueria de Beneixama, després que el rei Jaume I li la entregara el 9 de maig de 1276. Aquest cavaller havia aportat un bon contingent de soldats per lluitar contra els musulmans que s’havien sublevat a les terres de la frontera meridional del Regne, com per eixemple els sarraïns de la vila de Biar. El rei el recompensà amb aquesta donació, agraint-li així els serveis prestats a la Corona en la defensa del territori. El senyor medieval de Beneixama vol entretindre els habitants del llogaret, i prepara per l’ocasió, un espectacle de jocs, acrobàcia, música i balls. El lloc escollit és el carrer de la Séquia, donat que és molt ampla i la gent pot romandre pels voltants. La diversió esclata per tot arreu, i el cavaller de Beneixama se sent orgullós dels seus vasalls que han acudit a veure l’espectacle. Primerament, podem veure alguns jocs d’armes medievals: soldats lluitant amb llances i espases. Els xiquets i les xiquetes corren pel carrer amb els seus pals intentant donar-li a un ninot giratori. Seguidament, un grup de bufons posen la nota còmica, acompanyats de malabaristes, que amb pilotes, maces i ars, mostren la seua destresa amb exercicis d’habilitat i equilibri. A continuació, venen uns saltimbanquis fent volantins; un acròbata guiant un monocicle, un contorsionista introduint-se en una caixa, un faquir tirant foc per la boca i l’artista de renom mundial fa girar la Roda Alemanya. I per últim, un ball de titelles molt graciós, acompanyat d’un gegant camallut. Text: José Vicente Payà Sanchis\nSERGENT: Emilio Beltrán Francés Esquadra gastadors infantil Caporal: Angela Payá Tormo Esquadra Reial (Gastadors) Caporal: Joan Bellod Payá BANDA: Agrupació Musical Onix Interpreten: L’ Antrà (Manuel Parra) p.d. Capellino (Pedro J. Francés Sanjuan) pd. Vamos que nos vamos (Pedro J. Francés Sanjuan) p.d. BLOC 2 Esquadra “Els Verds” Caporal: Jose Mº Reig Esteban Esquadra “La Llàgrima”\tCaporal: Vicente Payá Coret BANDA: Societat Musical “La Lira” de Quatretonda Interpreten: Cristians de Beneixama (Pedro J.Francés Sanjuan) m.c\tApostol Poeta (Jose María Ferrero) m.c. Music I Fester (Pedro J. Francés Sanjuan) m.c. Carrossa Llavors de la Cristiandat I BLOC 3 Esquadra “El Reforç” Caporal: Gabriel Molina Giménez Esquadra “Camelot” Caporal: Mº Carmen Payá Sanchis BANDA: Unió Musical de la Pobla del Duc Interpreten: El Reforç (Damián Molina Beneyto) m.c. Mai sabel (Fco Valor Llorens) m.c. Aragonesos 99 (Daniel Ferrero Silvaje) m.c. Carrossa Llavors de la Cristiandat II BLOC 4: Esquadra “La LLovera” Caporal: Marta Payá Esquadra “El Pas” Caporal: David Juan Torrico BANDA: Unió Musical Santa Cecília del Camp de Mirra Interpreten: Mai sabel (Fco Valor Llorens) m.c. Xamarcai (Fco.Valor Llorens) m.c. El Diví (Fco.Valor Llorens) m.c. BLOC 5: Esquadra “Gladius” Caporal: Carmen Payá Herrero Esquadra “Tizona” Caporal: Puri Payá I Mª José Payá BANDA: Societat Musical La Nova de Banyeres Interpreten: Bonus Christianus (Jose María Ferrero) m.c. Tino Herrera (Amando Blanquer) m.c. L´Embaixador Cristià (Rafael Mullor Grau)m.c.\nCAPITANIA 2018 BLOC 6: Plataforma anunci capitania Caporal batidor: Pepa Cabanes Esquadra amics capitans\tCaporal: Eva Parra Esquadra “Ismaelites” Caporal: Isabel Esplugues BANDA: Unió Musical d’Atzaneta d’Albaida Interpreten: Cid (Pedro J. Francés Sanjuan) m.c. El Barranc del Sinc (Rafael Mullor Grau) m.c. Tino Herrera (Amando Blanquer Ponsoda) m.c. BLOC 7 Esquadra “La Fletxa” Caporal: Eugenio Valdés i Ricardo Payá Esquadra “Conqueridors” Caporal: Richart Sirera I JoséVte. Payá BANDA: Unió Musical de Canyada Interpreten: Ix el Cristià (Jose María Valls Satorres) m.c. Paco Jover (Ramón García i Soler) m.c. Tino Herrera (Amando Blanquer Ponsoda) m.c. BLOC 8 Grup xiquets torneig - Jocs medievals Plataforma Sir Anselmo Dolçaina i tabal Roda Alemanya Grup de bufons Plataforma contorsionista\nGegant Ballet Titelles Grup de dolçainers “El Reclot”\nBLOC 11 5 cavalls fills dels capitans Carrossa dels Capitans BANDA: Societat Musical L´Harmonia d´Alacant Interpreten: Cid (Pedro J. Francés Sanjuan) m.c. Als Creuats ( Joan Enric Canet) m.c. Bonus Christianus (Jose María Ferrero) m.c.\nPRESIDENT José Francisco Lozano Santonja\nSERGENT Juan Cristóbal Samper Cortés\nVICEPRESIDENT Javier Molina Micó\nAMBAIXADORS SANT ISIDRE Jorge Francés Camús Vicenta Sanz Martínez Rafael Sirera Conca\nSECRETÀRIA Noelia Camús Alonso TRESORER Francisco Bellod Valdés VOCALS María Alonso Beneyto Josep Miquel Conca Alonso Eduardo Martínez Sirera Mª Asunción Hernández Micó Lidia Molina Micó Ana Mª Navarro Mataix Juan Sarrió Payá Rafael Sirera Conca\nNÚM. COMPONENTS 100 ANY DE FUNDACIÓ 1971 www.facebook.com/ comparsallauradorsbeneixama\nBANDA DE MÚSICA. UNIÓ MUSICAL LLANERA DE RANES En l’any 1901 es va constituir la Societat Unió Musical de Llanera de Ranes, sent el seu fundador D. Ricardo Serrano Estrela qui va dirigir la banda fins el 1926. Diversos van ser els directors que li van succeir. Pel 1965 es va fer càrrec de la banda, durant cinc anys Manolo Vidal, músic de la banda i germà del compositor i director nascut a Llanera, D. Ricardo Vidal. Més tard el succeïren altres. L’any 1991 passa a ser director de la banda Francisco Moral Ferri. D’aquesta etapa destaquen dos 1rs premis al Certamen Nacional de Múrcia, en 2a i 1a secció, tres 1rs premis en el concurs de pasdobles Vila d’Ontinyent, cinc primers premis al concurs de pasdobles d’ Onil, entre d’altres... L’any 2004 la societat va fer la gravació del CD corresponent a la 25 campanya de “Retrobem la Nostra Música”. L’any 2012 rebem el Premi Euterpe de la FSMCV a la Participació Federal. L’any 2014 participa al Certamen Provincial de València, obtenint el Primer Premi i la Menció d’Honor en la Segona Secció. Al novembre del mateix any participa al Certamen Autonòmic de Bandes obtenint de nou el Primer Premi i la Menció d’Honor, a més del reconeixement al millor director del Certamen i a la Banda amb major puntuació de totes les seccions. L’any 2017 participa al Certamen Nacional de Catarroja, amb secció única fins a 80 músics, obtenint el Primer Premi. La societat Unió Musical Llanera de Ranes compta amb 200 socis, una escola de música amb 65 alumnes i una plantilla de 65 músics federats. En l’actualitat la direcció de la banda està a càrrec de Pascual Martínez Martínez. Des de setembre de 1971, any de fundació de la Comparsa, acudeixen any rere any a les festes com a banda oficial dels Llauradors de Beneixama, donant pas a uns especials vincles de germanor i familiaritat entre músics i festers.\nCAPITANS LLAURADORS 2018 Dia 7 IVÁN DAVID PASCUAL LUNA Dia 8 CARLOS MILÁN FRANCÉS Dia 9 JOSE MIGUEL FRANCÉS PÉREZ\nCAPITANIA 2018 Sembla evident que la festa trenca l’aïllament del treball diari i ens fa sentir membres d’una mateixa comunitat, marcada per la tradició transmesa de pares a fills i barrejada de tant en tant d’un caire renovador ben necessari. És per això que, en cada lloc on celebrem festes de Moros i Cristians es donen unes característiques singulars que l’identifiquen. La Comparsa de Llauradors, des dels seus orígens en maig de 1971 i camí ja del seu 50 aniversari, ha sabut transmetre la seua pròpia forma de fer festa, deixant una peculiar empremta al si de l´entramat fester del nostre poble: la música amb la que desfilen les esquadres que poc a poc han anat consolidant-se, una variada indumentària tradicional, l’ofrena dels cabassets del dia 8, les carrosses dels càrrecs o les representacions al•legòriques de les feines agrícoles que transformaren la Retreta del dia 7 i que segueixen enriquint l’Entrada del dia 6 de setembre. Elements tots ells que a hores d’ara formen part ben important dels boatos dels capitans. De fet, la seua temàtica ve desenvolupant-se al voltant dels costums i conreus dels nostres avantpassats, com ara la representació de la sega, la collita del raïm o de l’oli, de les pomes de Beneixama o de les herbes aromàtiques de les nostres serres, per citar-ne algunes de les més emblemàtiques. Enguany, seguint esta tradició tan arrelada, els capitans de 2018 hem volgut escenificar una estampa de la vida de l’horta valenciana al voltant del cultiu de la xufa, tot un referent de salut i energia amb múltiples beneficis nutricionals i mèdics. És així com volem mostrar-los tot el procés d’elaboració d’aquest valuós producte per acabar oferint-los una degustació de la xufa ja recol•lectada i hidratada que esperem siga del seu grat, agraint-los d’aquesta manera la seua presència. I com no, ho fem barrejant la participació de la nostra esquadra, “Aixà i Forcat” que celebra el seu 25 aniversari, a banda d’un nombrós grup de llauradores i llauradors, d’amigues i d’amics formant part de diverses esquadres especials que també han volgut sumar-se a la celebració de la nostra capitania. La música ocuparà un lloc fonamental al llarg dels diferents blocs que la conformen fins arribar al moment culminant amb els cavalls que indiquen l’arribada dels seus protagonistes, IVAN, CARLOS i JOSÉ MIGUEL, que al capdamunt d’una majestuosa carrossa i acompanyats per la “Societat Musical L’Aliança de Mutxamel” posaran punt i final a la capitania dels Llauradors de 2018. A gaudir-ne bona cosa. Avant Llauradors!. Que comence la Festa!.\nSERGENT: : Juan Cristóbal Samper Cortés. Esquadra oficial masculina. Caporal: Adrián Cerdá Sanz. Esquadra oficial femenina. Caporal: Paola Samper Sanz. BANDA: Unió Musical Llanera de Ranes I Interpreten: L’ Entrà (Cristóbal Mora) p.d. Xàbia (Antonio Salvador Salva Sapena) pd. José Luís Valero (José Teruel Vidal) p.d.\nEsquadra infantil de xiquetes i xiquets de la comparsa. Caporals: Aurora Bodí Albero i Sofía Valdés Molina.\nCAPITANIA 2018 BLOC 4:\nEscut de la Capitania. Poni de Pepe Botella amb els més menuts. Música acompanyant: - Grup de dolçainers i tabaleters BLOC 5: Camps de xufa i espantaocells. Ramat d’oques. BarracaValenciana. Música acompanyant: - Grup de dolçainers i tabaleters\nBLOC 6: Esquadra “Forca i Pandereta” Caporal: Mª Asunción Hernández Micó BLOC 2 Esquadra “Aixà i Forcat”. esquadra Capitans (25 aniversari)\tEsquadra “Manta i Rella” Caporal:Vicenta Sanz Martínez Caporal: Alberto Dobón Albero Esquadra “Terra Forta” Caporal: Jéssica Sanjuán Molina BANDA: Associació Unió Musical de Bocairent i grup Esquadra “La Dalla” Caporal: Juan Sarrió, Manuel A. de dolçainers Samper, José Miguel Lozano. Interpreten: Xenco Plá (Daniel Ferrero Silvage) m.c. BANDA: Unió Musical L’Aranya d’Albaida Tabal i Saragüells (Mario Roig Vila) m.c. Interpreten: Tabal i Saragüells (Mario Roig Vila) m.c\tPepet (Juan Calatayud Castelló) m.c. Adrià (Mario Roig Vila) m.c. Templaris d’Albaida (Vicente Pérez Esteban)m.c. BLOC 7 Ramat d’ases i xiques repartint xufa hidratada BLOC 3 BLOC 8 Cavall a rendes llargues Esquadra “Filera” Caporal: Juan Bautista, Castelló, Esquadra “El Terròs” Caporal: Domingo Milán Graciá, Andrés Sanchis Miguel Lozano Santonja Esquadra “Cavalló” Caporal: Juan Milán Francés Esquadra “All i Pebre” Caporal: Vicenta Micó Sanz BANDA: Ateneu Musical Sant Roc de Castalla BANDA: Unió Musical Llanera de Ranes 11 Interpreten: Pas als Maseros (José Mª Valls Satorres) m.c. Interpreten: Pas als Maseros (José Mª Valls Satorres) m.c. De Quiroga a Séneca-Autobusos (Miguel Pepet (Juan Calatayud) m.c. Ángel Más Mataix) m.c. Carrer La sèquia (Pedro J. Francés Sanjuán)m.c. Sara i Soler (Francisco Valor Llorens) m.c. Carrossa infantil\nBLOC 9 cavalls Carrossa dels Capitans BANDA: Societat Musical L´Aliança de Mutxamel Interpreten: Adrià (Mario Roig Vila) m.c. El Xulet ( Juan Fco. Sanjuán Rodrigo) m.c.\nPRESIDENT Juan Vicente Molina Sirera\nSERGENT José Vicente Navarro\nVICEPRESIDENT Benjamín Molina Tortosa\nAMBAIXADORS Cristóbal Nácher Ferre Francisco Nácher Ferre José Manuel Pérez Puig Juan Pérez Castelló Santiago Nácher Berenguer Juan Vicente Molina Sirera\nSECRETARI Juan José Sirera Samper TRESORER Santiago Nácher Berenguer VOCALS José Luis Calabuig Molina Juan Silvestre Pont Inés Amorós Molina Francisco Antonio Molina Silvestre Paqui Botella Molina Laura Martínez Valdés Patricia Carricondo Sanchis Juan Bautista Castelló Sirera\nNº DE SOCIS 304 ANY FUNDACIÓ 1924\nBANDA DE MÚSICA. UNIÓN MUSICAL DE GENOVÉS Els seus inicis es remunten a 1885 en plena celebració de les festes patronals de Genovés, “Les festes del Crist”, a partir d’aquest moment, el grup de músics va començar a formar part dels actes més importants, alguns de tal envergadura com la inauguració de la línia de ferrocarril que uneix Xàtiva i Alcoi, en 1903. Al novembre de 1956, es va constituir la “Unió Musical Genovense” com a associació i més tard, en 1972, passaria a formar part de la FSMCV com a tal. A finals de la dècada dels 80, l’agrupació musical de Genovés crea, sota la batuta de Francisco José Sánchez Roca, l’escola de formació musical. La CIUM actua per tota la Comunitat Valenciana, a més d’en territoris internacionals com Àustria, on celebren concerts a les ciutats d’Innsbruck, Feldkirch i Bregenz, així com destaquen els primers llocs en certàmens i festivals, entre els quals destaquen, el 1r premi de música festera d’Elda, el 2n Premi en el Certamen Internacional de Bandes de Música “Ciutat de València” en 1998, el 1r Premi al Certamen de Música Festera d’Oliva en 2005, un altre 2on Premi en el Certamen Nacional de Bandes de Múrcia en el mateix any, el 3r lloc en el certamen de Música festera d’Altea la Vella 5 anys després. En 1ra Secció del certamen de la Diputació de València en 2012 obté el 2n premi i en l’edició de 2015 el 1r a la mateixa secció. La relació de la CIUM amb la Comparsa d’Estudiants està molt estretament lligada en el temps, la primera ressenya documentada data de 1945, ja des de llavors però principalment en la seva última etapa, la simbiosi entre músics i festers ha estat pràcticament una constant fins als nostres dies.\nCAPITANS ESTUDIANTS 2018 Dia 7 FRANCISCO MOLINA SIRERA Dia 8 JUAN VICENTE MOLINA SIRERA Dia 9 JUAN MOLINA AMORÓS Dia 10 JOSÉ LUÍS MOLINA SIRERA\nCAPITANIA 2018 Este es el sueño cumplido, de alguien que soñó despierto, porque no pudo soñar dormido. Hace un año exactamente, D. Juan Molina Amorós, un 9 de septiembre, a la siesta se acostó. Como dormir no podía, porque algo le perturbaba, le dio por soñar despierto, una cosa que anhelaba. Pasados los malos ratos, y la salud recobrada, vio llegado el momento, de cumplir lo que soñaba. Apremiado por la urgencia, la familia reunió, sabiendo por su cariño, que no le dirían: “NO”. En un maset atestado, a la mañana siguiente, un poco emocionado, hablaba nuestro Presidente: “hui sorteig no hi haurà, perquè mon pare, jo i els meus germans, a l’any que ve, serem els capitans”. El sueño ya está cumplido, disfrutarlo queda ahora, junto a los seres queridos, en las fiestas de la Aurora. Pues como decía Calderón, genio del Siglo de Oro, y fuente de inspiración: “¿Qué es la vida? Un frenesí. ¿Qué es la vida? Una ilusión, una sombra, una ficción, y el mayor bien es pequeño: que toda la vida es sueño, y los sueños, sueños son.”\nBLOC 1 SERGENT: José Vicente Navarro\nEsquadra oficial xiques Caporal: Elena Pérez Valdés Esquadra oficial xics Caporal: Saúl Pérez Valdés BANDA: Cultural Instructiva de Genovés Interpreten: Puerta grand. p.d. Cullera i Tenedor. pd.\nCarrossa infantil de la comparsa 1\nBLOC 2 Esquadra “Esquadra i Cartabó” Caporal:Esther Payá Esquadra “Descompás”\tCaporal: Malena Sanchís BANDA: Centro Instructivo Musical de Onil Interpreten: Los Soreles, p.d. La Vereda, p.d. Teresa Silvestre, p.d. Tercio de Quites. p.d Esquadra Infantil (darrere la banda) BLOC 3 Esquadra “L’Esclafit” Caporal: Marian sirera BANDA: Banda de Penáguila Interpreten: Puerta grande, p.d. Cullera i Tenedor, p.d. Duna Piris, p.d. Carrossa infantil de la comparsa II BLOC 4 Esquadra infantil\tEsquadra “Cantineres” Caporal: Mª Aurora Conca Esquadra “Josilén” Caporal: Josilén Amorós BANDA: Banda de Bocairent Interpreten: Juanito el Jarry, p.d. Como las propias Rosas, p.d. La puerta Grande, p.d. Carrossa infantil “Al Gall”\nBLOC 5 Esquadra “L’Esborrany” Caporal: Andrea Parra Esquadra “Ismaelites” Caporal: Ismael Parra BANDA: Ciudad de Asis de Alacant Interpreten: Boina i festa, p.d. Puerta Grande, p.d. Nerva,\tp.d. Teresa Silvestre, p.d. Carrossa infantil “La xuligranja” BLOC 6: Esquadra “Un Glopet” Caporal: Alfonso Molina Esquadra “Academia” Caporal: David Pérez BANDA: Asociación Artística Musical de Fontanars Interpreten: Pepe Antón, p.d. Como las propias rosas, p.d. El Tito, p.d.\nCAPITANIA 2018 Llibre i Tinter Quijote, repartin palmitos Tabal i dolçaines\nBLOC 8 Cabo batidor Esquadra “Asseregats 1” Caporal: Benjamín Molina Esquadra “Los Panchos”\tCaporal: Mateo Barrachina BANDA: Nova de Banyeres Interpreten: Los Soreles, p.d. Els Contrabandistes, p.d. BLOC 9 Cabo batidor Esquadra “Al Gall” Caporal: Juan Bautista Pérez BANDA: Banda de Musica de Bellreguart Interpreten: Tomás Ferrús, p.d. Xàbia, p.d. Como las propias rosas, p.d. Els Preparats, p.d. BLOC 10 Cabo batidor Esquadra “Pluma i Tinter” Caporal: Cristobal Nácher Esquadra “La Bajoca Torrà” Caporal: Eva Espinosa BANDA: Associació Musical de Genovés Interpreten:Pluma i Tinter, p.d. Teresa Silvestre, p.d. Churrumbelerias, p.d. Como las propias rosas, p.d. BLOC 11\nCavall a Ramaleres Esquadra “Llapís i Ploma 1” Caporal: Francisco Nácher Esquadra “Llapís i Ploma 11” Caporal: Juan Pérez BANDA: Banda de Música d’Alfafara Interpreten: Als meus amics p.d. Nerva, p.d. Delirios de Ché, p.d. BLOC 12 Cervantes escrivint “Gotas de Tinta” Master Ballet d’Ontinyent Colla de Dolçaines de Biar BLOC 13 Tinter en Cantineres repartint intendència CARROSSA DELS CAPITANS BANDA: La Pobla del Duc Interpreten: Teresa Silvestre p.d. Del Toro al Moro, p.d. L’Estudiantina, p.d.\nPRESIDENT Javier Payá Graciá\nSERGENT José Luis Juan Alonso\nVICEPRESIDENT Juan Antonio Ferrero Soriano\nAMBAIXADORS Vicente Ferrero Sanchis Juan Carlos Silvestre Payá José Isaías Richart Ferriz\nSECRETARI Raúl Ferrero Molina TRESORER Juan Bautista Mataix Payá VICETRESORER Vicente Cirilo Sanchis Navarro\nNº DE SOCIS 206 www.filademoros.es\nVOCALS María Ángeles Sirera Tortosa Salvador Amorós Conejero Héctor Romero Sarrió Aurora Romero Ferrero María Dolores Ferrero Silvestre Josep Jordá Sirera BANDA DE MÚSICA. UNIÓ MUSICAL CAMP DE MIRRA A l’any 1946 es va crear per primera vegada l’Agrupació Musical Santa Cecilia de Camp de Mirra. El 1963 es fa càrrec de la direcció Josep Martínez Serrano, i de l’escola Romà Francés Berbegal, tots dos components de l’Agrupació. A l’any 1966 s’aconsegueix un premi a la interprtació en el concurs de pasdobles a Mutxamel. A partir de 1988 l’Agrupació Musical inicia una nova etapa d’activitats més encarrilada en l’aspecte artisticomusical. La nostra Banda de Música es troba en una de les etapes de major esplendor i esperit de superació, per l’esforç continuat de la majoria dels seus components. Durant aquesta última etapa s’han fet càrrec de la direcció José Javier Sanz Vila,Miguel Ángel Más Mataix i Iñaki Lecumberri Camps, actual director. La relació entre les dues entitats es remunta a la dècada dels 60, on va ser la banda oficial durant les festes de Moros i Cristians, participant en anys successius en Entrades i alguna Entraeta. Aquest any 2018 la Unió musical Camp de Mirra inicia una nova etapa com a banda oficial de la Filà de Moros de Beneixama sumant la seva frescor i professionalitat a una de les Filaes més antigues de la festa.\nCAPITANES MORES 2018 Dia 7 SILVIA PASTOR CESTEROS Dia 8 MARTA CESTEROS YAGÜE Dia 9 SUSANA PASTOR CESTEROS\nCAPITANIA 2018 En la nit ancestral dels deserts del Magreb, acampen les tribus nòmades entorn del foc. Gravats van quedant sobre la pedra al seu pas, amb elementals traços, els símbols quotidians dels berbers (els imoshag o homes lliures), l’ètnia mil•lenària que amb les seues caravanes creua les dunes sota el sol del Sàhara: la lluna creixent, signe de fertilitat i triomf; els estels, esperança i guia en la nit; les palmeres de l’oasi on calmar la set i alleujar la fatiga per la supervivència; el vi, festa i banquet, el retorn a la llar. Els pobles del desert es reuneixen i celebren al voltant del foc de l’hospitalitat, el centre de la vida social. Enfront del foc se segellen pactes, s’ofereix aliment i refugi a l’estranger, es canta i es balla, s’expliquen històries, llegendes d’herois, de genis i odalisques, de reines guerreres, com la gegantesca Tin-Hinan, princesa dels tuaregs, l’única dona que va governar al turbulent poble del desert; o la temible Dihia, coneguda com la sacerdotessa, al-Kahina, perquè podia predir el futur, reina de les tribus nòmades dels Yarawa davant l’enemic invasor. En els campaments, governen les dones, propietàries i senyores de les tendes i del llinatge, davant l’absència de l’home que comercia i guerreja. Però hi ha altres focs: el foc de la guerra i de la conquesta, devastador, cruel i salvatge; el foc de la passió, origen de la vida o febre devoradora; el foc d’allò màgic i transcendent, la manifestació d’Al•là, la llum de l’esperança, dels miracles i de l’alquímia; el foc purificador, que allibera del mal i del qual renaix de nou la vida plena… Tots els focs són el mateix foc i, alhora, diferent. Després dels estendards de la capitania, el foc, força salvatge de la naturalesa, il•lumina la nit tuareg, obrint el pas a les dones que, des de l’altura, ho controlen, canalitzant-ho com un riu, perquè anime sense incendiar, perquè escalfe sense cremar, perquè marque el camí en el desert, cap a la victòria.\nSERGENT: : José Luis Juan Alonso Esquadra gastadors infantil Caporal: Erik Casas Irure Esquadra gastadors Oficial Caporal: Javier Payá Vañó BANDA: Agrupació Musical Onix Interpreten: El Abuelo (Miguel Villar González) p.d. Xàbia (Salvador Salvà) pd. Vicente Marín (Rafael Doménech Pardo) p.d.\nCAPITANIA 2018 BLOC 2 Estandarts de la Capitanía Ball de Foc i Malabars BLOC 3 Cavalls amb les banderes de la Filà Carrossa dels Capitans BANDA: Ateneu Musical de Cocentaina Interpreten: Als Ligeros (Pedro J. Francés Sanjuan) m.m. Moros Españoles (José Pérez Ballester) m.m. Juanjo (Francisco Esteve Pastor) m.m. Als Berebers (José Pérez Vilaplana) m.m. Sisco (Daniel Ferrero Silvaje) m.m BLOC 4: Esquadra “Capa i Turban”\ti “Mai serem els últims” Caporal: Rosendo Amorós Conejero Esquadra “La Manta” Caporal: José Isaias Richart Freís BANDA: S.U.M. La Canyada Interpreten: El Negro Sansón (Miguel Picó Biosca) m.m. Ropería Ximo (Fco.Valor Llorens) m.m. Bon Capità (José Mª Ferrero) m.m. Carrossa Infantil\nBLOC 5: Esquadra especial dones Caporal: Mª Teresa Barceló Albero Esquadra especial homes Caporal: Rafa Ferrero Molina BANDA: U.M. d’Adzeneta d’Albaida Interpreten: Éxodo (Ernest Gold) m.m. Moros Españoles (José Pérez Ballester) m.m. Moros del Sinc (Rafael Giner Estruch) m.m. Marxa Centenari (Amando Blanquer Ponsada)m.m BLOC 6: Esquadra xiquetes mores Caporal: Noa González Mora Esquadra “Abb-Aejo” Caporal: Ana Mollá, Aurora Romero Esquadra “Sarrains” Caporal:Vicente Ferrero Sanchis BANDA: Unió Musical Sant Roc de Castalla Interpreten: Marxa Centenari (Amando Blanquer Ponsada) Moros Españoles (José Pérez Ballester) m.m. Xabat (Saül Gomez Soler) m.m. El Kábila (José Mª ferrero Pastor) m.m. BLOC 7 Esquadra “Ali-Oli” Caporal: Laia Casas Irure Esquadra “Al-Liats” Caporal: Joan Guia Conca BANDA: SM. Santa Cecilia del Camp de Mirra Interpreten: Chimo (Jose María Ferrero) m.m. El Kábila (José Mª ferrero Pastor) m.m. Xabat (Saül Gomez Soler) m.m. Moros Españoles (José Pérez Ballester) m.m. EFÍGIE\nComissió de Festes de Moros i Cristians\nGuió acte de l'entrada 2018\nRevista amb tots els detalls sobre participants, bandes de música, comparses i filaes de l'acte de l'Entrada 2018.


DIUMENGE 17, A LES DOTZE, COMPROMÍS CELEBRA L’ACTE CENTRAL DE CAMPANYA | APROP 9\nUN MATÍ DE CAMPANYA ELECTORAL. AL PARC DE L’OEST DE VALÈNCIA COMPROMÍS FARÀ UNA GRAN FESTA COM A ACTE CENTRAL DE CAMPANYA.\nDes d’APROP estem informant i animant a estar juntament amb els partits que estan lluitant i aposten en els seus programes de govern per la reobertura d’RTVV. D’esta manera, demà serà un dia especial també per a Compromís que ha elegit el Parc de L’Oest per a realitzar una festa dedicada a menuts i majors com a acte central de la campanya electoral.\nCOMPROMÍS, amb Mónica Oltra i Enric Morera al capdavant, aposta per la reobertura immediata de RTVV i creuen que és indispensable per al funcionament normalitzat de la nostra societat i el manteniment de la nostra cultura. En aquest sentit també volem recordar el treball fet aquets anys pel company Rafa Xambò des del Consell d’Administració de RTVV.\nÉs necessari que el pròxim dia 25 de matí els valencians ens alcem amb un nou govern d’esquerres al capdavant de la Generalitat que redrece la greu situació que pateix el País Valencià en tots els àmbits i que retorne a la societat l’eina vertebradora que deu ser RTVV, aniquilada pel PP.\nNOMÉS ENS QUEDEN SET DIES PER FER FORA EL PP\nCADA DIA MÉS APROP DE RECUPERAR RTVV!\n← APROP AMB ESQUERA UNIDA, EN EL SEU MÍTING DEMÀ DIUMENGE AQUESTA VESPRADA A VALÈNCIA AMB PODEM →


Hog after end | Triposona, S.A.\n— Main Menu —Presentation Services Products Contact\nProducts | Pork | Hog after end\nHog after end\n(Català) Es reben les madeixes de budells salats i es venen en madeixes o bé es fan peces a la mida desitjada.\n(Català) En madeixes o peces salades.\n(Català) Es recomana conservar amb sal i preservat de l’aire i la llum.\n(Català) Intestins de porc naturals\nHog caul fat\n(Català) Peritoneu de porc\n(Català) Intestins de porc naturals salats\n(Català) Intestins de porc naturals assecats\n(Català) Cerca per tipus de producte


El intercambio | Auditori La Vall d'Uixó\nAmb Gabino Diego\nEva ha decidit obsequiar al seu espòs, Jaime, amb un intercanvi de parelles per a celebrar els seus vint anys de matrimoni, i de pas, oxigenar una mica la relació. El que en principi es contempla com una vetlada excitant i divertida, es convertirà en un autèntic malson.\n'El intercambio' és una comèdia rotunda, plagada de gags visuals i verbals. Tots els personatges exhibeixen una extraordinària singularitat, que quan es barregen, provoca un coctel explosiu. Es tracta d'una peça que destaca per la seua senzillesa, que no per la seua simplicitat. A priori, no ocorre gens transcendental. És la successió de situacions, que des d'un punt de vista estadístic són altament improbables, però no impossibles, la qual cosa provoca atracció, sorpresa i hilaritat en l'espectador, però mai desperta escepticisme davant l'inversemblant. 'El intercambio' connecta amb el públic a través de l'empatia/compassió que transmet l'enutjosa conjuntura per la qual transita el protagonista (sense merèixer-ho) durant tota la funció.\nZona 1 18€


Núm. del document 001/1998\nData del document 07/01/1998\nData de publicació 09/01/1998\nAfectacions passives (13) Afectacions actives (13)\nTraduccions i interpretacions de caràcter oficial\nVigència 31/03/2017 - 18/11/2010 - 30/03/2017 29/01/1998 - 17/11/2010\nLa modificació i l'actualització de la Llei del 1983 han de permetre també consolidar el compromís estatutari d'arribar a la plena igualtat pel que fa als drets i els deures lingüístics i, de manera especial, els de conèixer les dues llengües oficials i usar-les, cosa que comporta que, d'acord amb el marc estatutari vigent, els ciutadans i ciutadanes de Catalunya hauran de conèixer la llengua catalana i la castellana i tindran el dret d'usar-les. Per a continuar aquest impuls, esdevé també del tot indispensable modificar la normativa estatal i l'europea, i refermar les polítiques de foment i les dotacions pressupostàries corresponents.\nArticle 7 derogat per DD de la LLEI 35/2010, d'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran.\n3. La senyalització i els cartells d'informació general de caràcter fix i els documents d'oferta de serveis per a les persones usuàries i consumidores dels establiments oberts al públic han d'ésser redactats, almenys, en català.Aquesta norma no s'aplica a les marques, als noms comercials i als rètols emparats per la legislació de la propietat industrial.\n1. Les traduccions i les interpretacions jurades de caràcter oficial d'una altra llengua al català i a l'occità, i viceversa, han d'ésser fetes per persones nomenades o habilitades a aquest efecte.\n2. Les modalitats i els requisits de l'habilitació per a la traducció i la interpretació jurades amb relació al català i l'occità s'han de desplegar per decret. En el cas de l'occità, el Consell General d'Aran ha d'ésser consultat en l'elaboració del decret.\n3. Les persones habilitades per a la traducció i la interpretació jurades han de certificar amb llur firma i segell la fidelitat i l'exactitud de la traducció i la interpretació.\nDisposició addicional Novena afegida per art. 224 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nDESPLEGADA pel Decret 371/2011, de 19 de juliol, d'organització transversal de la política lingüística.\nDesplegada pel DECRET 237/1998, de 8 de setembre, sobre mesures de foment de l'oferta cinematogràfica doblada i subtitulada en llengua catalana.\nDesplegada pel DECRET 208/1998, de 30 de juliol, pel qual es regula l'acreditació de la correcció lingüística dels noms i cognoms.\nDesplegada pel DECRET 204/1998, de 30 de juliol, sobre l'ús de la llengua catalana als documents notarials.\nDesplegada per l' ORDRE de 21 d'octubre de 1999, per la qual es regula la Comissió Assessora de Llenguatge Administratiu.\nDesplegada pel DECRET 152/2001, de 29 de maig, sobre avaluació i certificació de coneixements de català. (Correcció d'errades en el DOGC núm. 3937, pàg. 15463, de 31.7.2003).\nDesplegada pel DECRET 59/2001, de 23 de gener, pel qual s'estableix la Comissió de Toponímia, i es modifica el Decret 78/1991, de 8 d'abril, sobre l'ús de la toponímia.\nDesplegada pel DECRET 60/2001, de 23 de gener, pel qual es regula el procediment per al canvi de denominació dels nuclis de població i les entitats municipals descentralitzades.\nDesplegada pel DECRET 161/2002, d'11 de juny, sobre l'acreditació del coneixement del català i l'aranès en els processos de selecció de personal i de provisió de llocs de treball de les administracions públiques de Catalunya. (Correcció d'errada en el DOGC núm. 3693, pàg. 14302, de 6.8.2002).\nDesplegada per l' ACORD GOV/55/2009, de 24 de març, d'aprovació del corpus toponímic del Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya.\nDesplegada pel DECRET 128/2010, de 14 de setembre, sobre l'acreditació del coneixement lingüístic del professorat de les universitats del sistema universitari de Catalunya.


Saby | Associació Protectora d'Animals de Granollers\nPosted on 18 setembre, 2019 29 gener, 2020 by APAG\nNaixement: Juliol 2018\nLa Saby té 1 any i 2 mesos. Va arribar al refugi l’estiu passat, quan només era una gateta molt petita i espantadissa. Tot i ser un cadell, la seva adopció va ser molt difícil, ja que amb prou feines es deixava tocar. Però ara, després d’un any a la gatera, la Saby és una gata adulta i mansa, que sempre ve a buscar carícies i una mica de companyia humana.\nSi veniu al refugi, la reconeixereu per les seves orelles tan peculiars, de puntes arrodonides. Sembla un osset! 🤗🐻 Petita, tant de bo trobis família aviat i puguis conèixer per fi el que és sentir-se estimat i ser feliç. 🍀🐱


⚡Lleida retrocedeix: què es pot fer i què no es pot fer en el nou confinament del Segrià\nEs podrà sortir de casa per anar a la feina i comprar productes de primera necessitat | Les botigues obriran amb la necessitat de cita prèvia però tanquen els centres esportius i es prohibeixen les reunions\nper Júlia Navarro diumenge, 12 de juliol 2020 - 19:15h\nDiverses persones passejant amb mascareta per Lleida el 5 de juliol de 2020 | ACN\nLleida torna a la casella de sortida. Aquest diumenge, 12 de juliol, la consellera Alba Vergés ha decretat el tancament de la capital del Segrià i de set municipis més, alhora que remarcava que, a causa de l'auge de brots de coronavirus, la població «ha de romandre al seu domicili» i que la circulació pel carrer només es podrà fer en alguns supòsits. Es podrà, així, sortir de casa per anar a la feina, si és dins del mateix municipi si no és possible fer teletreball. També per assistir a centres i serveis sanitaris, per tenir cura de persones grans, menors d'edat, dependents o persones amb discapacitat o vulnerables; i anar a entitats financeres i d'assegurances.\nA més, la consellera ha remarcat que es podrà sortir del domicili per fer «trobades i activitats de lleure i esportives amb persones només del grup de convivència habitual». De fet, Vergés ha demanat «limitar» aquests contactes als convivents habituals. A més, quedaran prohibides les trobades i reunions de més de deu persones, tant en l'àmbit públic com privat. En aquestes trobades de fins a 10 persones, no es permetrà el consum d'aliments ni begudes.\nPel que fa a establiments comercials minoristes d'alimentació, s'hi podrà anar. En canvi, a la resta d'establiments minoristes només s'hi podrà anar amb cita o avís previ. No es podran fer casaments, serveis religiosos o serveis fúnebres. Sí que es podrà sortir de casa per atendre horts familiars d'autoconsum.\nLa restauració només podrà oferir serveis a domicili o de recollida amb cita prèvia\nBuch ha explicat que només es podrà entrar i sortir d'aquests municipis per a desplaçaments per motius laborals per serveis essencials, que queden delimitats en la resolució que es publicarà les pròximes hores. Es consideren serveis essencials la seguretat i les emergències; els serveis sanitaris, penitenciaris, socials, residencials i funeraris; els serveis judicials i les notaries per a tràmits urgents amb cita prèvia; els serveis d'electricitat, d'aigua potable, aigües residencials, combustibles, gas, telecomunicacions, residus urbans i industrials; bancs, finances i assegurances; residus i subministraments sanitaris i de farmàcia; distribució alimentària humana i per a granges, veterinaris i escorxadors, així com els allotjaments turístics definits com a serveis essencials per acollir positius i contactes de covid-19.\nLes mesures també afecten el transport públic «en totes les seves modalitats», però no la circulació per autovia o autopista amb origen o destinació fora del Segrià. Tampoc afecta el transport de mercaderies.


Aprilia scarabeo 125 any 2006 sol 1300km - Anuncis Gratis\nMotos i Ciclomotors en Reus en Tarragona\naprilia scarabeo 125 any 2006 sol 1300km\nEmbeno Aprilia Scarabeo 125 comprada en concessionari Oficial Aprilia 07/2006, té garantia oficial fins a 07/2008.\nEl motiu de la venda és per Maternitat i no la podem gaudir.\nEs ven amb Cofre Original i Paravientos visera davantera.\nAnterior anunci: Motos i Ciclomotors en Reus en Tarragona: PROFUNDA SILVER WING 582 CC\nSegüent anunci: Motos i Ciclomotors en Reus en Tarragona: Fona nsr 125 r carboni\nAnuncis similars APRILIA SCARABEO 125 ANY 2006 SOL 1300KM\nCas capita, casa sostre lliure 125 m en solar 231 - En Illes Balears, Palma de MallorcaDestacat\nRef. 526- cas capita. casa sostre lliure 2 altures, 125 m en solar 231 m, terrassa 75 m + solarium 100 m, garatge 80 m, 3 habitacions (2 dobles), bany, saló menjador 24 m, cuina moblada amb xemeneia 24 m, sòls rajola, a/a f/c, traster, coladuria, moltes possibilitats, es pot fer un habitatge mes.\nFord tournro conect 1.8 dièsel acristalada any 2006, 120000 kilometros,amb cristalls tintats ...\nRenault kangoo 1.5 dci de l'any 2006 amb aire condicionat, porta lateral, ...


El ple de Santa Coloma aprova el Pla Local de Joventut per als propers anys - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nFotografia: Una de les trobades amb joves que s´han dut a terme. / David Rueda-Ajuntament\nEl ple de Santa Coloma aprova el Pla Local de Joventut per als propers anys\nDesprés de la seva aprovació inicial, el setembre passat, s'han estimat la major part de les al·legacions presentades i finalment ja es pot posar en marxa.\nEl ple ordinari de febrer de Santa Coloma de Farners, celebrat aquest passat dimarts dia 20, va aprovar definitivament i per unanimitat el Pla Local de Joventut, que es va començar a desenvolupar l'any passat i que tindrà continuïtat fins al 2019. Després de la seva aprovació inicial, el setembre passat, s'han estimat la major part de les al·legacions presentades i finalment ja es pot posar en marxa.\nPer aquest 2018 s'ha previst comptar amb la figura d'un dinamitzador juvenil que crei vincles amb els joves; iniciar un procés participatiu sobre el futur del Centre Cívic i veure les possibilitats de desenvolupar-hi activitats, mentre que es dinamitzarà el Cercle Jove per tal de convertir-lo en un espai de referència i s'hi desenvoluparà un programa d'activitats regulars adreçades als joves d'entre 16 i 20 anys sota el nom de "Quota Jove".\nAixí mateix, per primer cop s'organitzarà, a l'estiu, un Casal Jove, adreçat a nois i noies d'entre 12 i 16 anys; es crearà una Taula de Joventut com espai de debat per dissenyar estratègies i polítiques a nivell municipal en l’àmbit de la formació, el lleure, el gènere, la salut, l’habitatge, etc. També es farà un treball conjunt amb les entitats d’assessorament laboral per ajudar els joves a orientar‐se en el mercat de treball i cercar sortides professionals a les seves habilitats i coneixements; s'iniciarà de forma immediata el projecte “Uaaau”, juntament amb la Biblioteca Joan Vinyoli, amb tallers setmanals d’activitats adreçats a joves a partir de 1r d’ESO; i s'iniciarà el projecte “Rondes”, juntament amb les àrees d’Acció Social, Educació iGovernació, per ajudar els joves que busquen refugi en les ludopaties o drogues a abandonar aquests comportaments, i oferir‐los alternatives vàlides.\nD'altra banda se seguirà apostant pel "Nucli Jove" a través de xerrades i tallers sobre conscienciació i temes d'interès per als joves a l'Institut i a La Salle; alhora que es mantindrà el Pla Local el PIDCES (Punt d’Informació i Dinamització al Centre d’Educació) al voltant dels valors en relació amb la celebració de Dies Mundials; així com es repetirà el projecte "I tu també".\nSegons expliquen des del consistori, la participació dels joves i de les entitats juvenils en l'elaboració d'aquest pla ha estat clau. S'han tingut en compte les propostes, opinions i suggeriments, les necessitats i l'interès dels joves, que s'han expressat en les trobades, debats, entrevistes, sessions obertes i grups de discussió que s'han celebrat.


Acció Cultural duplica les ajudes a festivals i circuits escènics | Valencia Extra\nLa Junta de Govern de l’Ajuntament de València ha aprovat hui la convocatòria d’ajudes a festivals i circuits escènics, les quals compten enguany amb una dotació global de 105.000 euros, enfront dels 50.000 de l’exercici anterior, segons ha explicat la vicealcaldessa, Sandra Gómez, en la roda de premsa posterior a la Junta de Govern. “L’objectiu d’aquestes ajudes, impulsades per la Regidoria d’Acció Cultural, és afavorir la consolidació de festivals i circuits escènics de caràcter privat que es desenvolupen a la ciutat de València durant l’any 2020 fins al 31 de gener de 2021, així com aconseguir una major descentralització de la cultura als barris”, ha assenyalat Gómez.\nPer la seua banda, la regidora d’Acció Cultural, Maite Ibáñez, ha indicat que “aquesta convocatòria d’ajudes a festivals i circuits escènics ha duplicat l’import total perquè puguen disposar de més recursos econòmics, en un any especialment delicat pels efectes derivats de la crisi sanitària”.\n“A la ciutat de València tenim una xarxa de festivals amb una dilatada trajectòria que han posat en valor la pròpia identitat dels barris en els quals es desenvolupen, juntament amb les diverses disciplines artístiques que representen, i que tenen un gran potencial com a atractiu cultural i turístic o per contribuir a la cohesió social”, ha destacat Maite Ibáñez, qui ha assenyalat com a exemple a Russafa Escènica, Valencirc, Circuit Bucles, 10 Sentits o Cabanyal Íntim.\nDesprés de l’aprovació de la convocatòria a la Junta de Govern Local, es publicarà en el Butlletí Oficial de la Província (BOP) i en la seu electrònica de l’Ajuntament de València, www.valencia.es. El termini per a la presentació de les sol·licituds serà de 20 dies naturals, a comptar de l’endemà del de la publicació. El procediment que regula la concessió de les subvencions és el de règim de concurrència competitiva, sotmés al sistema de valoració establert en funció d’uns criteris fixats en la convocatòria, com l’experiència en projectes similars, el nombre de funcions, la capacitat per generar xarxa amb altres festivals i amb el teixit associatiu de barri, aspectes formatius, la quantitat i qualitat de la programació o la viabilitat del projecte. Els festivals o circuits que opten a la subvenció han d’identificar de forma clara l’art escènic, sense excloure altres disciplines que puguen complementar la programació.\nPel que fa a les modificacions realitzades en les bases reguladores per a adaptar-les a la situació derivada de la crisi sanitària, Ibáñez ha apuntat que “en incrementar l’import global també hem augmentat el límit màxim per festival o circuit, dels 10.000 euros de la convocatòria anterior fins als 15.000 euros de l’actual”.\nUna altra de les modificacions és que, en cas de suspensió de festival o circuit en la data inicialment prevista, es podria considerar com a cost subvencionable del projecte, el 50 per cent del caché de les companyies que no haguessen pogut ser reprogramades en altres dates sempre quan aquests cachés hagen estat abonats per l’organitzador. D’altra banda, i en aquells casos d’impossibilitat total de la realització de festival o circuit, s’admetran com a costos subvencionables la part corresponent a les despeses subvencionables, com les de personal contractat necessari per a la realització de l’activitat, material fungible, despeses de formació o altres despeses que es corresponguen amb la realització d’activitats directament relacionades amb el projecte.\nFinalment, la regidora ha recordat que incrementar la dotació econòmica d’aquestes ajudes va ser una de les peticions plantejades pels propis festivals en la Trobada “Festivals a Escena” celebrat durant el 24 i 25 de febrer al Centre Cultural La Nau. Recentment, la regidoria d’Acció Cultural ha augmentat les ajudes a la producció escènica fins als 250.000 euros, així com les de programació en espais escènics de titularitat privada (350.000 euros), aprovades divendres passat.\nXimo Puig anuncia un pla de mobilització de les forces de seguretat per a garantir el 'compliment efectiu' de les normes en l'oci nocturn, l'ús de la mascareta i els límits d'aforament\nOn no és obligatori portar mascareta a València?


Ripoll. Del romànic al modernisme ~ km369 | Viatges, rutes i llocs a descobrir pel món\n19:16 Catalunya , Catalunya Central , El Modernisme , Ripollès , Romànic No comments\nDe Ripoll ja havíem parlat en dues entrades prèvies, ja fa cert temps, dedicades al seu monestir, l'element més important de la capital del Ripollès i un dels més importants i emblemàtics de Catalunya. Però avui volem conèixer més aquesta vila i per això ho farem seguint la ruta a peu que ens proposa Turisme de Ripoll anomenada 'Del romànic al modernisme'.\nL'itinerari el comencem des de la mateixa oficina de turisme, situada al costat del monestir, on tenim l'Església de Sant Pere, l'antiga església parroquial d'estil romànic de Ripoll que va ser consagrada l'any 890 i que ha romàs sempre a l'ombra del monestir de Santa Maria, amb el qual comparteixen plaça. Destaca a la part posterior, un fragment de muralla del segle XIV, sobre la qual s'aixeca el campanar. A la façana es pot veure un rellotge de sol.\nA l'altra banda del monestir, adossat als claustres, tenim l'Ajuntament, construït al segle XVII i que formava part del conjunt monàstic. Format per planta baixa i dos pisos, la façana exterior és d'estil neoclàssic.\nSi ens anem cap a la carretera de Ribes, tenim la Casa Codina (1918), un edifici d'influència modernista amb una torre de simetria central accentuada per les galeries sortides i el coronament del cos principal.\nSi tornem cap al monestir, tirant pel carrer del Bisbe Moragues, just abans de travessar el pont sobre el riu Ter, trobem la Casa Muntades (1868), un edifici d'estil neoclàssic, obra d'Eudald Sadurní, on destaquen les pilastres, els capitells corintis, la cornisa de grans dimensions i els elements neogòtics.\nSeguidament travessem el pont i passem per sota els porxos de l'Scriptorium del monestir, l'antic lloc on els monjos passaven moltes hores dedicades a la còpia de manuscrits i il·luminant còdex. Avui en dia, podem trobar una exposició interactiva sobre aquest món en l'època de l'Edat Mitjana.\nUna mica més endavant es troba la Capella de Sant Miquel de la Roqueta (1912), d'estil modernista i feta per Joan Rubió i Bellver, deixeble d'Antoni Gaudí. Va ser encarregada per Marià de Delàs, baró de Vilagaià i decidí aixecar-la en substitució d'una antiga capella dedicada a Sant Miquel. L'oratori construït a base de pedra de riu sense desbastar presenta una estructura de voltes còniques que formen l'absis entorn al cimbori central.\nEls següents punts d'interès ens duen al carrer Progrés, on trobem dos edificis modernistes, tots dos també construïts per Joan Rubió. El primer és la Casa Bonada (1912), un casal projectat amb una doble façana i tractat amb pedra carejada. La glorieta i la torre articulen el gir de l'estructura. Coronaments punxeguts i irregulars i una expressada falta d'acabats donen forma a aquesta casa.\nL'altre edifici és la Casa Siquès (1916), conegut com la casa del Barco, per la semblança de la façana principal amb un vaixell. Originalment la coberta era de fusta i de forma punxeguda. La planta paral·lelepipèdica utilitza els balcons i la glorieta de testa per donar continuïtat a les façanes.\nTornem a passar pel Ter per algun dels ponts i ens dirigim cap a la Plaça Gran, també coneguda com la Plaça del Mercadal. És una plaça porxada on se celebrava des de temps medievals el mercat setmanal de la vila.\nDels diferents edificis que conformen la plaça destaca la Casa Alòs (1908), la casa del Marquès de Dou, d'estil modernista-noucentista i que va ser projectat per l'arquitecte Josep Maria Pericas. Combina de forma elegant i equilibrada els elements modernistes -com la torre amb esgrafiats o les obertures curvilínies de mosaic i maó- i la simplicitat característica del noucentisme.\nAl costat mateix, hi ha la Casa Soldevila, un altre edifici d'estil modernista, obra d'Antoni Folcrà Verdaguer, format per una planta baixa i tres pisos. De la façana cal destacar dos elements decoratius, les baranes de ferro, més elaborades les de la primera planta que les de les altres plantes. L'altra element decoratiu és el coronament, amb uns arcs neogòtics i al seu interior un gotim de raïm de ceràmica.\nI fent xamfrà sobre algunes de les voltes porticades de la plaça, hi ha la Casa Mullol, de Josep Riera Reguer, formada per planta baixa i quatre pisos, on destaquen els esgrafiats de les dues façanes, les rajoles i els treballs de ferro forjat dels balcons. A la primera planta hi ha una balconera única per a dues façanes de la casa.\nTocant la Plaça Gran hi ha la Plaça de Sant Eudald on hi havia l'església de Sant Eudald, patró de Ripoll i que va ser derruïda el segle XIX per aixecar un temple més gran i que va ser enderrocat durant la Guerra Civil. L'any 2008 es va remodelar la plaça i és la imatge que podem veure actualment.\nEn aquesta plaça hi ha el restaurant El Molí, un restaurant no gaire gran que recomanem molt i on vam dinar molt a gust i vam ser atesos perfectament.\nDavant del restaurant, en el xamfrà de l'edifici on es troba una sucursal de 'La Caixa', destaquen dos detalls escultòrics amb l'escut de la vila i l'emblema de l'entitat financera.\nEntre el restaurant i l'antiga Caixa, tenim un edifici de diverses plantes, amb bonics esgrafiats a la façana i a la planta baixa l'antiga Farmàcia Sargatal, on destaca el paviment i la decoració interior.\nA l'altre costat de la plaça, l'antic edifici del Banc Central, format per una planta baixa, on hi ha una botiga, i tres pisos. La façana principal presenta al capdamunt un rellotge sota una coberta i una escultura de Sant Eudald, a l'interior d'una fornícula.\nDes de la Plaça Nova ens dirigim cap al Pont del Raval -últim punt de l'itinerari-, passant pel costat del Casal dels Taurinyà, casa familiar del segle XVII d'una nissaga que va ocupar diversos càrrecs públics durant els segles passats. Aquest antic pont medieval, que creua el riu Freser, va ser reconstruït l'any 1585 i avui en dia conserva, a banda i banda del riu, els arcs auxiliars i l'arrencada de la volta.\nMés informació i bibliografia en: Turisme Ripoll | Plafons informatius en la mateixa vila | Catàleg elements arquitectònics Departament de Cultura de la Generalitat


La poma és el fruit de la pomera (Malus domestica) i pertany a la família de les rosàcies. L’arbre és originari de regions d’Àsia central i Europa oriental, i d’allà es va estendre per la resta del continent, Europa i Àfrica. Actualment, es cultiva pràcticament a tot el món, sent dels arbres fruiters més cultivats. Diuen que “una poma al dia, el metge t’estalvia”. I potser no ens ho estalviarà, però si que ens pot ajudar a preservar la nostra salut. Descobrim-la!\nLa pomera floreix a la primavera i es cull entre finals d’estiu i la tardor, quan el fruit és madur. No obstant, en trobem tot l’any ja que té una gran capacitat de conservació. Existeixen més de 7.500 varietats amb formes, colors, textures, olors i sabors molt diferents.\nPel que fa a nivell nutricional, la poma té un alt contingut d’aigua i minerals, que permeten refrescar-nos i hidratar-nos. Però el més rellevant és la capacitat antioxidant que té gràcies als flavonoides. Diferents estudis han mostrat que poden prevenir el desenvolupament de malalties cardiovasculars i certs tipus de càncers com els de còlon, pròstata i pulmó. Així mateix, és un excel·lent regulador intestinal. Si la mengem crua i amb pell anirà bé pel restrenyiment, ja que és lleugerament laxant; si la pelem i la deixem oxidar serà astringent. A més, ens ajudarà a reduir el colesterol.\nLa poma es menja com a fruita fresca. Si voleu consumir-la amb la pell, que és on es troben la major part dels antioxidants, procureu rentar-la bé. Gràcies a la seva dolçor, queda deliciosa de tota manera, tan crua com cuita. En temporades de fred com ara pot ser que vingui més de gust en forma de compota amb una mica de canyella, rostida al forn o en purés o salses com a acompanyament d’altres plats. També queda molt bé en amanides i és l’ingredient estrella d’infinits postres i pastissos.\nGaudeix a taula de la poma\nPoma al forn (pdf)\nFotografia: © iStock.com / wsmahar\nBunyols de poma (pdf)\nFotografia: © iStock.com /dirkr\nLa Cuina de la poma: 250 receptes / Eliana Thibaut i Comalada\nLa Poma: com preparar-la 10 vegades / Roseta Jorba\nFrutoterapia: descubre los beneficios de la fruta y la zumoterapia / Montse Folch\nHelados: desde el semifrio de cassata hasta el sorbete de sidra y manzana Chris y James Tanner; fotografías de Peter Cassidy\nCocinar con manzanas: más de 140 recetas de desayunos, bebidas, aperitivos, sopas, ensaladas, guaniciones, carnes y pescados, panes y bizcochos, postres y dulces / Olwen Woodier\nCuina - Pomes\nPomes - Ús terapèutic\nPoma a la Viquipèdia\nData de creació: 26/03/2018 Última actualització:\t29/09/2020


Previa 3ª Div.: Alaro – CE Mercadal - Tercera - FutbolBalear.es\nPrevia 3ª Div.: Alaro – CE Mercadal\nPor RD | martes, 26 de agosto de 2014 | Leída 100 veces |\nAlaró – Mercadal\nEl próximo domingo a las 18 horas el Alaró recibe la visita del Mercadal con el arbitraje del colegiado Sergio Martin Lopez\nEl Alaró de Juan Moranta llegará a este primer partido en casa ante su afición después de perder en la primera jornada en Montuiri por 1-0, esta derrota les deja en la zona baja de la clasificación, esta jornada reciben la visita del Mercadal de Luis Vidal que estreno temporada en casa ante el Playas con una victoria por 4-0, estos tres primeros puntos de la temporada le sitúan en la zona alta de la clasificación.\nEl Alaró de Moranta recibe a uno de los equipos más en forma de la categoría un Mercadal que repite con Vidal en el banquillo y con una plantilla si cabe muy reforzada y que espera dar muchas alegrías a sus aficionados, los locales tendrán una autentica piedra de toque en este primer partido ante su afición y ante un gran rival.\nRelacionados: alaro, Mercadal\nCrónica 3ª Div.: Platges de Calvia 0 – 2 Mercadal\nCrónica 1ª RFEF: FC Andorra 2-2 CD Atlético Baleares - 204 visitas\nCrónica 3ª Div.: Platges de Calvia 0 – 2 Mercadal - 187 visitas\nCrónica Preferente: Santa Catalina Atº 2 – 0 Porreres - 80 visitas\nCrónica 2ª División: UD Ibiza-Eivissa 1-1 Real Oviedo - 74 visitas\nCrónica 3ª Div.: Murense 1 – 1 Son VerÍ - 63 visitas