Sant Pere i Sant Pau disposarà de la primera biblioteca pública per al barri - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nSant Pere i Sant Pau disposarà de la primera biblioteca pública per al barri\nL’Equip de Govern de l’Ajuntament de Tarragona destinarà 190.000 euros en un edifici que es convertirà en la primera biblioteca pública de Sant Pere i Sant Pau en condicions i dimensionada per un barri que representa l’11,8% de la població total de Tarragona. “Deixem enrere un punt de lectura obsolet i que no cobria les necessitats reals del barri i estrenem un local de 800m2 en un nou emplaçament, al bloc Sant Magí. Això ens permetrà connectar-nos i passar a formar part de la Xarxa de Biblioteques de la Generalitat, el que implica aportacions directes de Generalitat per dotar de fons la biblioteca. Quan comenci a funcionar la nova biblioteca, la Generalitat farà la dotació mínima de llibres estipulada per biblioteques d'aquestes dimensions i es complementarà amb els fons del punt de Lectura de Sant Pere i Sant Pau”, remarca l’alcalde de Tarragona i conseller de Cultura, Pau Ricomà.\nL’edifici s’adequarà seguint els estàndards del consum responsable de l’energia, per aconseguir un estalvi econòmic i energètic. És una planta baixa diàfana, sense barreres arquitectòniques i envoltada de finestrals que ompliran de llum tot l’espai. La biblioteca es dividirà en 6 grans zones: zona de nadons i etapa preinfantil, zona d’infants fins a 11 anys, zona de pre adolescents i adolescents (12-16 anys), zona de gent gran (a partir de 65 anys), sala d’estudi insonoritzada (a partir de 12 anys) i zona multifuncional d’aprenantge i experimentació. Tindrà un aforament, aplicant la normativa de la Covid-19, per 22 usuaris.\nEl pla tècnic ja està redactat, la qual cosa permet que en breu es pugui licitar la redacció del projecte i, a finals de l’any vinent, la nova biblioteca ja estarà enllestida.\nLa disposició dels espais ha de tenir gran flexibilitat d’usos, així com el mobiliari i la il.luminació. Espais flexibles, i transformables, fàcils de distingir i entendre pels usuaris, ben delimitats segons els usos. La tecnologia serà present en tots els seus racons, wifi potent, endolls, accessibilitat als aparells de noves tecnologies de darrera generació. “La biblioteca física ha de ser integradora de la biblioteca digital”, afegeix l’alcalde i conseller de Cultura.\nEl nou espai cultural esdevé una necessitat urgent al barri, ja que aquesta nova biblioteca estarà integrada a la xarxa de biblioteques de Catalunya, passant dels 170 m2 actuals a 800 m2 diàfans en una planta baixa d’un edifici de nova construcció i totalment accessible. “Ens vam trobar la Sala de Lectura en una situació indigne, i per aquesta raó, vam decidir que no es tractava de posar pedaços sinó de dotar al barri i, per tant, a tota la ciutat, d’una biblioteca del s.XXI”, argumenta l’alcalde, Pau Ricomà.\nLa nova biblioteca prestarà els següents serveis:\n•\tServei d’informació i referència:\n•\tAssessorament sobre com i on trobar la informació necessària.\n•\tAjuda per buscar i obtenir aquells documents que la biblioteca no té.\n•\tAssistència en l’ús de les eines d’accés a la informació: e-biblio, els catàlegs, i Internet.\nAl tractar-se d’una biblioteca enfocada preferentment al públic infantil i juvenil es podrà:\n•\tFacilitar informació municipal i comunitària per als infants i joves.\n•\tFons específic de contes i àlbums il•lustrats existents sobre ciutat de Tarragona.\n•\tCol.laboració en matèria d’informació amb altres serveis d’informació (per exemple, punts d’informació juvenil, oficines de turisme, serveis municipals d’ocupació, Sala jove Kesse, Activitats del centre cívic, cinema en versió original, etc.).\n•\tRecollida i difusió de material de contingut local i/o d’interès sectorial específic.\n•\tServei de consulta i lectura:\nAquest servei ofereix la consulta i lectura in situ del fons documental adreçat a infants i joves en qualsevol tipus de suport, per cobrir les necessitats informatives, formatives i d’oci. Tot i que hi hauran centres d’interès per a adults específics tals com: Creixement personal, Salut, i Educació ( i qualsevol que es consideri interessant per als usuaris als que doni servei la biblioteca), així com novel.la i novel.la gràfica, per ser les temàtiques més demandades pels usuaris actuals. Aquest servei es combinarà igualment amb la consulta de tot el fons digital que es troba en la plataforma e-biblio específica de la Xarxa de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya.\n•\tServei de préstec:\nMitjançant aquest servei s’ofereix la possibilitat de treure els documents (llibres, material audiovisual i altre material) de la biblioteca. També s’inclourien en aquests servei el préstec de jocs de taula educatius per a infants i adolescents.\nA més d’aquesta oferta més bàsica, aquest servei té diverses modalitats:\n- Servei de préstec interbibliotecari.\n- Servei de préstec domiciliari.\n- Servei de préstec a institucions privades i públiques (escoles, instituts, associacions del lleure i d’oci, entitats locals, etc.).\n•\tSuport a la formació\nÉs un nou espai que es planteja els següents objectius:\n1. Donar suport a l’alfabetització bàsica i l’alfabetització informacional.\n2. Donar suport a l’aprenentatge durant tota l’etapa escolar.\n3. Contribuir en la formació tecnològica i digital de l’infant i l’adolescent.\n•\tServei de formació d’usuaris\nActivitats formatives que tenen com a objectiu fer usuaris autònoms i permeten aprofundir en el coneixement dels serveis i dels recursos de la biblioteca.\n•\tServei d’extensió cultural\nServei consistent en l’organització d’activitats orientades a potenciar l’ús de la biblioteca i a fomentar l’ interès per la lectura en els infants i llurs famílies (hora del conte, tallers per a nadons i clubs de lectura, presentació de llibres\n•\tServeis a la comunitat educativa: Llars d’infants, infantil, primària i secundària.\n•\tServeis per a grups d’usuaris amb necessitats específiques\n•\tServeis de suport a la inclusió i cohesió social\n•\t4.10. Web: La pàgina web de la biblioteca i altres eines de la web 2.0 seran el màxim exponent dels serveis virtuals. A més d’incloure informació general sobre la biblioteca, hauria de permetre accedir al seu catàleg, a d’ altres fonts d’informació i a l’agenda de les seves activitats.\nLa població del barri de Sant Pere i Sant Pau representa l’11,8% de la població total de Tarragona. En la piràmide de població, és pot veure un augment en els últims anys, en proporció a altres barris de la ciutat. L’índex d’envelliment és lleugerament inferior al del conjunt de la ciutat (81,3%).\nEn relació amb el nivell d’instrucció, cal esmentar que el barri de Sant Pere i Sant Pau acull a un nombre elevat de persones amb un nivell d’instrucció molt alta, això fa convertir-lo en un dels barris amb el nivell de formació més elevat.\nTenint en compte totes aquestes variants, s’observa que la població més perjudicada és la infantil i preadolescent del barri, que no disposa de cap equipament bibliotecari ni cultural que cobreixi les seves necessitats. L’altra franja susceptible de tenir en compte seria la dels majors de 65 anys, que representen el 15,3% de la població amb un total de 2.462 persones, i que per les seves característiques d’edat avançada, podrien tenir limitacions per desplaçar- se a la biblioteca de Tarragona centre.\nEn conclusió, l’adaptació del nou local a nova biblioteca pública servirà com a fons de col.lecció i també servirà per oferir aquests nous espais a disposició dels usuaris infantils, juvenils i gent gran.\nPel que fa a la biblioteca de Torreforta\nEl pressupost municipal de l’any vinent també preveu una partida de 400.000 euros per la construcció de la biblioteca de Torreforta. La redacció del projecte es farà durant el primer trimestre d’any. Aquest equipament dispondrà de 1.300 metres quadrats.\nRedacció TT - 24/12/2020 - 09:01h


La capella o el despatx? | Catalunya Religió\nPer Ramon Bassas. Dv, 22/11/2019\n- “Lo mudar” de la Capella de Sant Jordi, per Jordi Llisterri\n- L'aconfessionalitat i el prior de la Capella de Sant Jordi, per Jordi Listerri\nA l’agost hi va haver una petita polèmica amb l’elecció de Mn.Turull com a prior de la capella de la Generalitat de Catalunya. Alguns, potser fins aleshores ignorants d’aquest càrrec o d’aquest indret, van dir si no fora l’hora que deixés de funcionar (per la separació Església/estat, l’eliminació de privilegis,etc…). La meva dimensió ciutadana hi està en contra. En general, sóc partidari que les tradicions que hem heretat i que són vives continuïn, tot i que no quadrin massa amb els esquemes actuals. És com si els nostres avantpassats ens haguessin transmès un missatge. La tradició de culte catòlic al Palau de la Generalitat hi és pràcticament des dels seus inicis, al segle XV, i s’ha mantingut ininterrompudament fins avui. A més de fer fires medievals encapsulades als nostres prejudicis kitsch, encara avui podem viure (actualitzada) una tradició de sis-cents anys. A mi, això m’emociona. Si els que van devastar el barri jueu de la ciutat per fer-hi el Palau haguessin mantingut un racó com a sinagoga i encara s’hi celebrés el culte, jo també ho defensaria. Una cultura és el llegat d’una tradició, o de diverses. I que a més de mòmies tinguem una tradició viva em sembla prou important.\nAra bé, com a cristià, de fet, tant me fa. Jo no penso (ni em cal) anar-hi a missa i em fa tot una mica de nosa. A mi ‒com a cristià, dic‒ el que de veritat m’importa és què pensen fer els actuals inquilins del Palau amb els afectats per la supressió de la Llei de Barris, per exemple. O amb els presos que no són “polítics”. M’interessaria més que lluitessin per problemes bastant més importants que el de posar o no una pancarta al balcó. Com a cristià, la pregunta que em faig, i faig als meus conciutadans, és la de sempre, la que encara fa més anys que ens van fer i ens fan cada dia. ”On és el teu germà?”. I les respostes vindran més dels despatxos de feina que no dels de culte.\nPublicat a la revista Foc Nou (novembre 2019)


Pilona que restringeix el pas al Carrer Sant Josep. Foto: @matarocat\nUn cop finalitzat el període de transició i adaptació, amb l'inici del mes de juliol van entrar en funcionament les mesures definitives per limitar l’accés de vehicles a La Riera i els seus entorns. Recordem que la previsió inicial era posar-les en marxa el passat 1 d’abril, però s’ha acabat ajornant tres mesos degut a la situació d’excepcionalitat derivada de la pandèmia de la Covid-19.\nAquestes mesures definitives de mobilitat que, segons expica l'Ajuntament, han estat "acordades amb restauradors, comerciants i veïns", s’emmarquen en el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Mataró i són també una de les mesures derivades de la implantació del Pla d’Impuls al Centre (PIC). La finalitat d'aquest Pla és reactivar el centre de Mataró com a eix comercial i cultural, "oferint un espai dinàmic i atractiu per a les persones". Una de les mesures pricipls és acabar amb la permissivitat pel que fa a l’estacionament a La Riera, a la plaça de l’Ajuntament i a la resta de carrers de la zona Centre.\n1 - Àrea general (La Riera i entorns): accés general permès de dilluns a divendres de 7 a 10.30 h i de 15.15 a 16.15 h, i dissabtes de 7 a 10.30 h.\n2 - Àrea condicionada (entorns de la plaça Gran): accés general permès de dilluns a dissabte de 7 a 10.30 h i de 13 a 16.15 h.\n- Residents empadronats: a qualsevol hora fins a un màxim de 30 minuts per a càrrega i descàrrega domèstica. Accés amb targeta de la pilona.\n- Persones que acompanyin a residents amb mobilitat reduïda: a qualsevol hora amb un màxim de 30 minuts. Accés amb targeta de la pilona.\n- Propietaris o llogaters d’aparcaments: a qualsevol hora per sortir o accedir a la seva plaça, sense estacionar a la via pública. Accés amb targeta de la pilona.\n- Serveis d’urgències, seguretat i serveis especials: ambulàncies; cossos i forces de seguretat; vehicles funeraris; taxis; serveis assistencials; Mataró Neta i serveis municipals d’urgència. Accés a qualsevol hora per circular i estacionar, amb la targeta de la pilona i el vehicle ha d’estar degudament identificat.\n- Activitat de producció i/o distribució intensiva (APDI): fora de l’horari general, entrada amb limitació del nombre d’accessos i prèvia autorització per un màxim de 30 minuts. Accés amb targeta de la pilona, targeta d’estacionament (identificador APDI) i distintiu horari.\n- Persones amb mobilitat reduïda (PMR): accés en horari de càrrega i descàrrega el temps imprescindible i necessari per efectuar la gestió necessària.\n- Persones que acompanyin infants amb mobilitat reduïda o necessitats educatives especials per accedir a l’escola: accés amb targeta de la pilona, targeta d’estacionament i distintiu horari.\n- Entregues a domicili de compra domèstica o menjar preparat: accés a través de l’intèrfon de la pilona durant el temps indispensable per efectuar el servei. El vehicle haurà d’estar degudament identificat.\nEl 10 de febrer ja van entrar en funcionament les zones de distribució urbana de mercaderies (DUM), que ofereixen espais reservats només per als distribuïdors de mercaderies, amb un horari generalitzat de 8 a 20 h i ubicades preferentment al circuit de les muralles i als entorns de la plaça de les Tereses i el Camí Ral. S’han d’utilitzar amb indicador horari i per un temps màxim de 30 minuts.


L´Hospital Comarcal de la Garrotxa al Parlament de Catalunya « Argelaguer Vall del Llierca\n« Exposició bibliogràfica sobre Antoni de Capmany i de Montpalau (1742-1813) vinculat al poble de Argelaguer\nUn imatger d’Olot »\nL´Hospital Comarcal de la Garrotxa al Parlament de Catalunya\nPosted by lejarza en 11 octubre, 2013\nEl diputat d’ICV-EUiA per Girona al Parlament de Catalunya, Marc Vidal, ha registrat aquesta setmana diverses preguntes al Govern de CiU sobre el continu endarreriment de l’entrada en servei del nou Hospital Comarcal de la Garrotxa a Olot. El diputat ha preguntat quan es preveu que entri en servei i com afecta a la població de La Garrotxa que aquest equipament segueixi encallat. Per al diputat ecosocialista les conseqüències de no obrir el nou hospital comarcal repercuteixen negativament en la qualitat assistencial de la població i que la voluntat de posar-lo en servei és poc clara. Vidal assegura que”primer van ser les retallades i després l’immobilisme en les necessitats de nous equipaments. S’han escudat en la pròrroga dels pressupostos per no moure ni un dit i seguir malmetent uns recursos ja invertits, però que de retruc perjudiquen la qualitat del sistema públic de salut dels garrotxins i les garrotxines”.\nLa comarca de la Garrotxa porta uns quants anys esperant la modernització dels seus equipaments del sistema de Salut Pública amb un nou hospital d’àmbit comarcal. Tot i que aquest projecte ja s’havia planificat i començat a construir en la darrera etapa del Govern d’Esquerres de Catalunya, no s’ha avançat gens en els darrers dos anys. L’Hospital gairebé estava enllestit l’any 2011, quedant únicament pendent l’assignació de les partides pressupostàries -d’uns 10 milions d’euros- per condicionar-lo i equipar-lo. No obstant això, la posada en servei del nou Hospital Comarcal de la Garrotxa s’ha anat posposant periòdicament, la darrera ocasió per culpa d’uns pressupostos que han acabat prorrogats.\nÉs per tot això que interessa saber a aquest diputat:\n-S’ha inclòs o previst enguany alguna partida per condicionar i equipar el nou Hospital d’Olot? Si és així, quan es preveu que estigui tot a punt perquè entri en servei?\n-Si no s’ha previst cap actuació en aquest equipament, quin és el capteniment del govern respecte la situació dels equipaments sanitaris a La Garrotxa?\n-Ens pot quantificar el cost econòmic i social de no posar en servei aquest equipament?\n-Coneix el govern quin és el nivell de deteriorament estructural i material de les obres ja finalitzades?\n-La decisió de mantenir encallat el nou hospital, en quina mesura afecta el benestar i l’esperança de vida dels habitants de La Garrotxa?\nCal recordar que el procés de construcció del nou hospital va començar l’any 2005 amb la publicació al DOGC de la licitació de les obres. El juliol del 2009 la Generalitat va adjudicar les obres a Sacyr i Tau per valor de 32,4 milions d’euros amb una superfície total de 27.571 metres quadrats i un total de 4 plantes. El 7 de novembre del 2009 es va col·locar la primera pedra amb la previsió que les obres acabessin ela finals del 2012 i el trasllat es fes el primer trimestre del 2013.\nEl nou hospital, ha de ser un centre que pogués cobrir les necessitats de la comarca en els pròxims cinquanta anys i amb un supòsit de 65.000 habitants. Donat que la població de la comarca és, a hores d’ara, de 55.000 habitants, està previst que el l’equipament no entri a ple rendiment, sinó que es reservi un 20% de les instal·lacions per evitar haver de fer ampliacions.\nLa administració sense concurs públic, del nou Hospital Comarcal serà á càrrec de la Fundació Privada Hospital Sant Jaume d´Olot, l’any passat a tingut uns ingressos de 27,28 MM €.\nThis entry was posted on 11 octubre, 2013 a 17:56\tand is filed under Uncategorized. Etiquetado: Argelaguer, La Vall d´en Bas, Les Planes d’Hostoles, Santa Pau, Barcelona, Besalú, Beuda, Castellfollit de la Roca, Catalunya, Espanya, Garrotxa, Girona, ICV-EUiA, La Vall de Bianya, Lejarza, Les Preses, Lleida, Maià de Montcal, Mieres, Montagut i Oix, Olot, Riudaura, Sales de Llierca, Sant Aniol de Finestres, Sant Feliu de Pallerols, Sant Ferriol, Sant Jaume de Llierca, Sant Joan les Fonts, Tarragona, Tortellà. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, o trackback from your own site.\n20 comentarios to “L´Hospital Comarcal de la Garrotxa al Parlament de Catalunya”\n12 octubre, 2013 a 10:42\nBoi Ruiz diu que el nou Trueta serà més petit que el que va projectar el tripartit\nCada vegada que el conseller de Salut, Boi Ruiz, visita Girona acaba sorgint la mateixa pregunta. Què passarà amb el nou hospital Trueta? Com si es tractés d’una entrega per fascicles, Ruiz sempre acaba donant un petit nou apunt a la informació ja coneguda. Se sap que no hi ha diners per fer-lo a curt termini. Se sap que es farà a Girona ciutat, tot i que encara es desconeix la ubicació. Se sap -del cert- que no serà el projecte que va presentar el Govern del tripartit. El que no se sabia fins ara -almenys no amb la claredat que va mostrar el conseller- és que el nou Trueta serà més petit del que en un principi s’havia projectat, i que tant en el fons com en la forma dependrà de la seva unificació amb l’hospital Santa Caterina de Salt.\nSegons el conseller, “no és una qüestió de metres quadrats sinó dels serveis que l’hospital pugui donar. Hem de plantejar què hem de fer amb el Trueta i construir-lo en funció de les necessitats”. Un argument més per descartar el projecte engegat pel tripartit que contemplava l’enderroc de l’actual edifici i la construcció d’un gran centre al mateix lloc, a l’entrada nord de Girona.\n“L’hospital que estava projectat era massa gran. Ja no estem als anys 80 i fer un gran edifici no comporta necessàriament la millora del pacient. Les infraestructures ja les tenim fetes i ara hem de millorar la interació entre els centres”, va justificar Ruiz.\n7 noviembre, 2013 a 10:28\nOlot preveu poder obrir el nou hospital l´estiu de l´any vinent\nEl director de Catsalut precisarà en breu la distribució de les darreres inversions\n07.11.2013 Diari de Girona\nOLOT| X.V. El director de Catsalut, Josep Maria Padrosa, concretarà la distribució dels 7 milions d’euros que falten per posar en servei l’Hospital Comarcal de la Garrotxa. Ho farà a Olot en un compareixença prevista per la setmana vinent. La previsió és que l’equipament pugui ser estrenat al juliol del 2014. La realització d’estimacions ha estat possible gràcies a la presentació dels Pressupostos de la Generalitat per al 2014, els quals si bé no precisen una partida especifica per l’equipament de l’Hospital, si que la contemplen en un article parcial de la partida de 25 milions d’euros destinada al conjunt d’equipaments hospitalaris de Catalunya.\nLa nova compleix les expectatives de l’Ajuntament d’Olot que reclamava l’obertura des del juliol, quan es va donar per acabada la part exterior. Llavors, l’Ajuntament va organitzar la reunió del Patronat de l’hospital Sant Jaume dins del nou recinte per tal de reclamar-ne l’entrada en servei.\nEn aquella ocasió, Josep Maria Corominas (alcalde d’Olot per CiU) va indicar que la despesa de mantenir un equipament de 25.000 m2 acabat i sense ús faria que la Generalitat fes el possible per posar-lo en servei.\nFa pocs dies, va dir que les accions de suport de l’Ajuntament envers el nou hospital estan acabades. “Els carrers que eren responsabiitat de l’Ajuntament ja estan fets i ja estan pagats”, va dir. Aquests carrers van tenir un cost d’uns 800.000 euros i van ser l’única inversió del pressupost del 2012. El cost estimat de la totalitat de l’hospital és 35,3 milions d’euros. La construcció ha durat uns 4 anys.\nL’hospital està ubicat en un edifici de 3 plantes. Es tracta d’una edificació esglaonada que segueix la topografia natural del terreny, de manera que totes les plantes estan en contacte amb el sol. La imatge de l’edifici és la d’una estructura totalment adaptada al medi natural que l’envolta. Tant que és invisible des de les carreteres i carrers propers.\nAixò no obstant, és 3 vegades més gran que l’actual hospital Sant Jaume, per la qual cosa no entrarà del tot en servei.\n8 noviembre, 2013 a 17:51\nJosep Maria Padrosa Macías Nascut a Olot l’any 1958 a la Garrotxa\nICV-EUiA demana la dimissió de Josep Maria Padrosa com a director de CatSalut\nEl diputat i portaveu d’ICV-EUiA en la Comissió de Salut, Josep Vendrell, ha demanat la dimissió del director del CatSalut, Josep Maria Padrosa, després de les informacions aparegudes que expliquen que a més de l’alt càrrec que ocupa en el departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, també és apoderat de sis empreses privades que tenen serveis contractats per CatSalut per un valor de 14 milions d’euros.\n8 noviembre, 2013 a 9:59\nL’hospital d’Olot no perdrà plantilla amb el trasllat\nL’alcalde d’Olot tranquil·litza la plantilla actual assegurant que mantindran les condicions laborals\nLa Generalitat pressuposta l’equipament, que es podrà obrir l’estiu vinent\nGarrotxa 08/11/13 02:00\t– OLOT – JORDI CASAS El Punt-Avui\nL’alcalde d’Olot, Josep Maria Corominas, ha assegurat que els 500 treballadors actuals de l’hospital Sant Jaume tenen el lloc de treball assegurat i que se’ls mantindran les condicions laborals i l’antiguitat quan es faci el trasllat al nou centre hospitalari. Estarà gestionat per dues fundacions públiques, que ell mateix presideix, la Fundació Hospital d’Olot i la Fundació Hospital Sant Jaume, amb un únic equip directiu. L’alcalde ha fet aquestes declaracions després que els representants dels treballadors traslladessin la seva preocupació al respecte al patronat rector de l’ens.\nLa Fundació Hospital d’Olot és la que gestionarà l’assistència sanitària i la sociosanitària. Els treballadors que en passin a formar part són els que estaven més preocupats perquè dependran laboralment d’un nou ens. La Fundació Hospital Sant Jaume, en canvi, és l’actual i s’encarregarà de tots els serveis socials –pisos tutelats de la plaça Balmes i de l’edifici Parc Nou, els geriàtrics…–.\nL’alcalde ha informat que la plantilla s’incrementarà perquè hi haurà nous serveis. Segons ell, aquest increment de plantilla s’ha d’acabar de definir, perquè calia que el govern de la Generalitat inclogués als seus pressupostos la partida de l’equipament interior del nou hospital, cosa que ara ha fet. En principi, està previst que hi hagi un TAC d’última generació, s’ha d’acabar de determinar si es pot posar en marxa el servei de diàlisi i, entre altres coses, caldrà ampliar el personal destinat a la neteja perquè l’edifici és més gran.\nLA XIFRA 7,5 milions d’euros és la partida que ha programat la Generalitat en els pressupostos per a l’any vinent.\nLA DATA 07.2014. És el mes de l’any vinent que s’obrirà el centre, si no hi ha problemes en el concurs públic per equipar-lo.\nUn triangle de serveis\nA l’hora de fer els càlculs sobre el nombre de treballadors en què s’ha d’incrementar la plantilla, s’ha de tenir en compte que l’hospital d’Olot comparteix una agrupació d’interessos econòmics, una mena d’empresa sense ànim de lucre, per prestar serveis d’especialitats mèdiques, de manteniment i, entre altres, d’informàtics, amb els homòlegs de Vic (Osona) i del Ripollès, l’anomenat Triangle del Senglar. Segurament, el personal de neteja formarà part d’aquesta empresa, com ja ho fa el de manteniment, per posar un exemple. I, finalment, hi entren en joc els usos que caldrà donar a l’actual edifici de l’hospital Sant Jaume del carrer Mulleras. Segons Josep Maria Corominas, s’ha d’apostar per una activitat que mogui molta gent, cosa que haurà de definir un estudi ja pressupostat en el pressupost municipal d’Olot per l’exercici de l’any vinent. El nou hospital no té data encara d’obertura, tot i que segurament serà a l’estiu vinent.\n8 noviembre, 2013 a 17:33\nEl nou Hospital Comarcal de la Garrotxa necessitarà una nova fundació gestora però mantindrà la plantilla actual\nOlot TV – 11:18h 08/11/2013 Societat\nEl Patronat de l’Hospital d’Olot prepara els canvis que suposarà el trasllat al nou Hospital Comarcal de la Garrotxa. Ha creat dos ens, la Fundació Hospital d’Olot, que gestionarà l’assistència sanitària i sociosanitària, i la Fundació Hospital Sant Jaume, s’encarregarà dels serveis socials. El president del patronat i alcalde d’Olot, Josep Maria Corominas, ha assegurat que es mantindrà l’actual plantilla de l’hospital, les mateixes condicions laborals i la seva antiguitat.\nDues són les fundacions públiques que gestionaran les institucions del Patronat de l’Hospital d’Olot quan s’obri el nou Hospital Comarcal de la Garrotxa. Una d’elles serà la Fundació Hospital d’Olot, que s’encarregarà de l’assistència sanitària i sociosanitària. L’altra, que mantindrà el nom de Fundació Hospital Sant Jaume, gestionarà els serveis socials del patronat. Això inclou els pisos tutelats per a la gent gran del Parc Nou i de la Plaça Balmes, així com els serveis geriàtrics.\nEls 500 treballadors que té actualment l’Hospital Sant Jaume d’Olot mantindran el seu lloc de treball. Així ho ha assegurat l’alcalde d’Olot i president del Patronat de l’Hospital d’Olot, Josep Maria Corominas. La plantilla, a més, mantindrà les mateixes condicions laborals i la seva antiguitat quan s’efectuï el trasllat a les noves instal·lacions.\nLa plantilla de l’hospital no només es mantindrà amb el trasllat al nou edifici, sinó que s’incrementarà, perquè l’Hospital Comarcal de la Garrotxa tindrà nous serveis. Està previst que a l’edifici hi hagi un TAC de nova generació, i s’està acabant de decidir si hi haurà també servei de diàlisi. El personal de neteja també s’ampliarà, ja que l’edifici és molt més gran. Segurament, aquest personal de neteja passarà a formar part de l’empresa sense ànim de lucre al servei de l’anomenat Triangle del Senglar, format pels hospitals d’Olot, Vic i Campdevànol.\nActualment, el personal de manteniment ja forma part d’aquesta empresa sense ànim de lucre. Una altra qüestió que haurà de determinar el Patronat de l’Hospital d’Olot és l’ús que tindrà l’actual edifici de l’hospital un cop es faci el trasllat. Segons Josep Maria Corominas, s’apostarà per una activitat destinada a molta gent. La determinarà un estudi que està contemplat en els pressupostos de l’Ajuntament per al 2014.\n8 noviembre, 2013 a 18:09\nFundació Hospital Sant Jaume d´Olot\nEls òrgans de govern i gestió de la Fundació Hospital Sant Jaume són:\nJosep Mª Corominas Barnadas\nJoan Espona Agustin\nIgnasi Mulleras Vinzia\nJosep Gelis Guix\nJosep Guix Feixas\nToni Bach Plaza\nClara Casanovas Sarsanedes\nMarc Alabert López\nRosa Mª Llandrich Costa\nJúlia Sala Esteban\nJosep Estudis Pagès\nDavid Masdeu Coll\nJoan Casas Carreras\nJosep Dorca Serrat – Argelaguer\nEls membres que componen l’equip directiu són:\nCarles Puig i Panosa\n– Directora Mèdica:\nJosefina Felisart Morales\n– Directora d’Infermeria:\nM. Dolors Casacuberta Gelis\n– Directora Adm. i Serveis Grals:\nAnna Planellas Sau\n– Directora Geriatria:\nCarme Pastor Asperó\n– Director Atenció Primària:\nFrancesc Moiset Homs\nDarrera actualització ( dijous, 22 d’octubre de 2009\n9 noviembre, 2013 a 10:04\nEl director del Servicio Catalán de la Salud (CatSalut) Josep Maria Padrosa Macias\nEl nudo de la ignominia: la dirección del CatSalut ha elaborado un plan para resarcir, a unos 50 mandos superiores e intermedios, parte del salario que han perdido al dejar de cobrar los complementos variables porque así lo establece la Ley de Presupuestos de 2012, prorrogada este año.\nEl director del Servicio Catalán de la Salud (CatSalut), don Josep Maria Padrosa, los directores siempre exigen ese tratamiento, “ha justificado el plan para blindar a los mandos del organismo de los recortes a los trabajadores públicos”. ¿Cómo lo la justificado? Su “argumento”: estos mandos han sufrido una “minoración excesiva” en sus salarios. Sólo ellos, no los trabajadores y trabajadoras de sanidad.\nLos asalariados del sector público de Catalunya han visto recortados en los últimos años sus sueldos un 5% (medida aprobada por un gobierno Zapatero de 2010) y un 7% adicional al perder una paga extra desde 2012. Recorte aplicado por el gobierno de la Generalitat, no por Madrid.\nSegún Padrosa, estos “trabajadores” –es decir, los mandos superiores e intermedios- han sufrido “una afectación por encima del resto, lo que justifica el plan”. Eso sí, el que sigue siendo director del CatSalut con todo el apoyo de Boi Ruiz “ha explicado que el organismo valorará si el plan “tiene sentido” y es “jurídicamente posible” llevarlo a cabo.”\nPor si faltara algo, falta el enroque, las cláusulas de hierro y acero. La dirección del CatSalut considera que este complemento “de los superiores” no está ligado a la productividad: “estos trabajadores no deberían estar vinculados a la Ley de Presupuestos de 2012, que prohíbe a los empleados laborales cobrar “complementos de productividad o análogos” como medida de contención del gasto público”.\nMetges de Cataluña, una organización moderadísima próxima en muchos momentos a CiU y grupos afines, calificó el proyecto de “indecente”. UGT ha afirmado que le parece un “insulto a la ciudadanía”. Comisiones Obreras cree que es un plan “inmoral”.\n¿Exageran? ¿Son hipercríticos radicales? No, de ningún modo. Se quedan cortos, muy cortos. Son gentes prudentes y moderadas, un término-concepto muy de moda en la cultura política catalana del momento. La Vanguardia de los Godó lo ha acuñado.\nBoi Ruiz, por su parte, sigue con sus andadas neoliberales y rebajó un 5,3% el presupuesto de Salud en los presupuestos prorrogados de 2013 (una disminución del 19% desde 2010). Un nuevo tijeretazo de 466, millones: de 8.756,2 millones a 8.298,4. Y así siguiendo, sumando a los recortes de los tres años anteriores.\nPor lo demás, el 98% del presupuesto de Salud lo acapara CatSalut que está en las manos insaciables y mentes desalmadas anteriormente referenciadas. El gasto por habitante se situará en 2014 a niveles inferiores a 2006 (1.095 euros, 202 menos que en 2010).\n20 noviembre, 2013 a 10:29\nSalut confirma que el nou hospital d´Olot estarà a l´estiu del 2014\nEl cost final serà de 52,6 milions d’euros, repartits en 43 milions per a les obres i 9,6 per als equips\nOLOT| XAVIER VALERI\nJosep Maria Padrosa (director del Catsalut), ahir, va confirmar la posada en servei del nou hospital de la Garrotxa a l’estiu del 2014. Va assenyalar que a partir de l’aprovació del pressupost de la Generalitat (entre el 20 i el 21 de desembre) el període de licitació, la col·locació dels equips (màquines i llits) i el trasllat poden passar uns 5 mesos. Després, quedarà la comprovació, i l’hospital nou entrarà en servei. Josep Maria Corominas (alcalde d’Olot per CiU) va preveure que la inauguració pot ser a finals de juliol, per Sant Jaume.\nPadrosa va indicar que l’hospital haurà costat uns 52,6 milions d’euros. Aquesta quantitat es reparteix en 43 milions d’euros en obres i 9,6 en equipament extern. També cal dir que s’aprofitarà material de l’actual hospital Sant Jaume per valor de 3 milions d’euros.\nEl nou hospital s’obrirà amb un equip de TAC de nova generació i progressivament se n’hi incorporaran d’altres com ara la diàlisi i l’oncologia. Carles Puig (director de l’hospital) va ressaltar que hi haurà doble circuit. És a dir, ara coincideixen persones de fora amb els professionals de dins i es troben. Va posar com a exemple el recorregut dels malalts als quiròfans. “Es troben amb coneguts que els pregunten on van i què fan”, va explicar. “I -va afegir-, dius: home…”.\nPadrosa va destacar que dels 220 milions d’euros programats per inversions al Pressupost de la Generalitat, 120 són per pagar obres ja fetes i només 100 es destinen a nova inversió. D’aquests 100 repartits per tot Catalunya sortiran els 9,6 milions d’euros que suposaran la posada en servei del nou hospital. Va precisar que no es pot mantenir tancat.\n21 noviembre, 2013 a 10:05\n“Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa”\nACTA DE LA SESSIÓ DEL CONSELL D’ALCALDES\nSessió núm.: 9\nCaràcter de la sessió: ordinària\nLloc: Sala de Plens del Consell Comarcal de la Garrotxa.\nIl·lm. Sr. Joan Espona i Agustín (Sant Joan les Fonts)\nArgelaguer: Il·lm. Sr. Josep Dorca i Serrat\nBesalú: Il·lm. Sr. Lluís Guinó Subirós\nBeuda: Il·lm. Sr. Josep Serra i Puigvert\nCastellfollit de la Roca: Il·lm. Sr. Moisès Coromina i Soler\nLes Planes d’Hostoles: Il·lm. Sr. Eduard Llorà i Cullet\nLes Preses: Il·lm. Sr. Pere Vila i Frigola\nMaià de Montcal: Il·lm. Sr. Joan Gainza i Agustí\nMieres: Il·lm. Sr. Josep Rovira i Reig\nMontagut i Oix: Il·lma. Sra. Mònica Boix i Pagès\nOlot: Sr. Josep Berga i Vayreda (Tinent d’Alcalde)\nSales de Llierca: Il·lm. Sr. Miquel Palomeras i Anglada\nSant Feliu de Pallerols: Il·lm. Sr. Joan Casas i Carreras\nSant Jaume de Llierca: Il·lm. Sr. Ferran Puig i Estartús\nSanta Pau: Il·lm. Sr. Josep Companys i Güell\nTortellà: Il·lm. Sr. Joaquim Pagès i Manté\nVall d’en Bas: Il·lm. Sr. Miquel Calm i Puig (s’incorpora en el punt 2)\nVall de Bianya: Il·lm. Sr. Santi Reixach i Garriga\nRiudaura: Il·lma. Sra. Eulàlia Massana i Serra\nSant Aniol de Finestres: Il·lm. Sr. Francesc Oliveras i Torrent\nSant Ferriol Il·lm. Sr. Josep Masmitjà i Guinart\nSecretari: Sr. Jordi Jové i Perich\nTambé hi assisteix: Sr. Sergi Martí i Arau, gerent del Consell Comarcal de la Garrotxa.\nEl president dóna la benvinguda als/les alcaldes/ses assistents i declara oberta la sessió.\nEl president expressa el condol al Sr. Gainza, alcalde de Maià de Montcal, per la recent defunció\ndel seu sogre. El Sr. Gainza agraeix les mostres de condol rebudes.\nSeguidament es passen a tractar els següents punts de l’ordre del dia.\n1. APROVACIÓ DE L’ACTA CORRESPONENT A LA SESSIÓ DEL PASSAT 8 DE NOVEMBRE\n6. PRESENTACIÓ DELS NOUS ESTATUTS DE L’HOSPITAL SANT JAUME D’OLOT I\nCOMARCAL DE LA GARROTXA\nEl president cedeix la paraula al Sr. Berga, com a tinent d’Alcalde de l’ajuntament d’Olot.\nEl Sr. Berga explica que la última versió dels estatuts té el consens de tots els partits i\najuntaments de la comarca perquè s’han recollit bona part de les esmenes fetes, i per tant ara\nl’ajuntament d’Olot està en disposició d’aprovar-los inicialment i com més aviat millor atès que si\ns’aproven abans que es faci efectiu el trasllat de l’hospital Sant Jaume al nou hospital, no s’haurà\nde fer un nou concurs per la gestió. Tot seguit s’explica com ha quedat finalment la composició\ndels membres del Patronat de la Fundació. D’acord amb el que preveu l’article 10 dels estatuts, el\nPatronat estarà format per nou patrons, entre els quals hi haurà un president/a i un\nvicepresident/a que substituirà el president/a en cas d’absència, malaltia, impediment o delegació.\nEls patrons de la Fundació seran els següents:\na) L’alcalde d’Olot, que serà patró nat per raó del seu càrrec, i exercirà la presidència de la\nFundació i del seu Patronat.\nb) Un patró designat per l’Ajuntament d’Olot, prioritàriament el portaveu del grup majoritari de\nl’oposició, o persona en qui delegui.\nc) Un patró designat pel Consell Comarcal de la Garrotxa, que serà el president del mateix\nConsell o persona en qui delegui.\nd) Quatre patrons designats per una comissió integrada per les entitats referenciades a\ncontinuació i que representen el teixit econòmic i social de la Garrotxa; d’aquests quatre patrons,\ncom a mínim dos hauran de estar vinculats a entitats socials de la Garrotxa:\n1. EURAM Garrotxa\n2. Intersectorial de la Garrotxa\n3. un membre garrotxí prèviament escollit per la Cambra de Comerç de Girona\n4. La Caritat\n6. Cooperativa La Fageda\n7. Càritas Garrotxa\n8. Creu Roja (Olot-Garrotxa)\ne) Un patró designat per la Junta Clínica de la Fundació/l’Hospital\nf) Un patró designat pels dos sindicats majoritaris de la Garrotxa.\nEn aquest punt, pren la paraula el Sr. Coromina, alcalde de Castellfollit de la Roca, que fa les\nsegüents reflexions: demana major claredat en la redacció d’alguns articles que entén que no són\nprou clars i porten a confusió; i es felicita que es passi de 7 a 9 patrons, malgrat que posa en\ndubte la necessitat que es reservi un patró a elecció del Consell Comarcal.\nEl Sr. Puig, alcalde de Sant Jaume de Llierca, agraeix a l’Alcalde d’Olot la voluntat de consensuar\naquesta qüestió. També manifesta la seva preocupació per la “privatització” del servei que ens\nobliga la llei, i demana que aquesta privatització no es faci des del punt de vista estrictament\neconòmic, en que es prioritzi l’obtenció del benefici econòmic. Finalment i en relació als membres\ndemana que es prevegi en els estatuts poder obrir-ho, si s’escau, a altres sectors relacionats amb\nFinalment el Sr. Berga Vayreda, explica que trobar el nom idoni de l’entitat ha estat un tema complexe,\nmalgrat que en aquests moments és un tema tancat i definitiu i que per tant quedarà amb el nom\nde “Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa”\nFetes les explicacions, el Consell d’Alcaldes en queda assabentat.\n25 noviembre, 2013 a 10:35\nEl misteri de la separació entre l´hospital nou i l´escorxador d´Olot\n“Actualment, l’hospital vell està voltat de comerços, de trànsit de cotxes i persones i d’aquí a poc temps l’hospital nou quedarà enmig de camps de conreu, masies i polígons industrials. En un d’ells hi ha l’escorxador de la Garrotxa”\nOLOT | XAVIER VALERI Si existeix alguna norma que reguli la separació entre el nou Hospital Comarcal de la Garrotxa (situat prop del Pla de Dalt) i l’escorxador de la Garrotxa (situat al Pla de Baix) va quedar, en el darrer plenari d’Olot, com una cosa, en principi, incomprensible i de resolució futura. “Hi ha un col·lectiu de ciutadans -va afirmar Júlia Sala (PPC)- que m’ha fet arribar la següent pregunta”. I, l’expressió de la voluntat de saber va ser: “Quina distància hi ha entre un hospital i un escorxador -va afegir- i el mateix, entre l’hospital i el femer per adobar els camps”. També va indicar l’ús de fertilitzants en els camps.\nLa pregunta va ser feta en el context temporal de la concreció del trasllat de l’hospital d’Olot ara al centre urbà a la perifèria. Actualment, l’hospital vell està voltat de comerços, de trànsit de cotxes i persones i d’aquí a poc temps l’hospital nou quedarà enmig de camps de conreu, masies i polígons industrials. En un d’ells està ubicat l’escorxador de la Garrotxa.\n“Sincerament -va confessar-, Josep Maria Corominas (alcalde d’Olot per CiU)- no li puc respondre!”. De tota manera l’alcalde va raonar: “Primer hi havia l’escorxador i després l’hospital”. Així, va posar en consideració l’existència d’una norma que marqui la separació entre l’hospital i l’escorxador. Va exposar el seu criteri: “No sé si s’hauria passat a tots els tècnics aquest fet”. Tot seguit va posar en consideració: “A més, entremig hi hem posat un polígon industrial [el de la Guardiola que està buit]”. Es va reiterar: “No sé si hi ha una normativa, però, sincerament, m’estranyaria moltíssim que a totes les administracions i a tots els tècnics se’ls hagués passat per alt que hi havia una norma que impedís situar l’hospital, on està situat”.\nDesprés, ja com una darrera concessió a un apartat de precs i preguntes que ja portava cua, Corominas va deixar intervenir la regidora popular. “A veure -va dir Corominas, mentre Sala alçava la mà-, senyora Sala parli!”. Va ser quan la regidora popular va indicar que precisament havia demanat per la separació perquè un tècnic li ho havia indicat. “Ell no va poder fer una empresa per causa d’una situació similar”, va assenyalar.\nFa pocs dies, va indicar que ha demanat consell tècnic a la seu del Partit Popular de Girona per tal de verificar si hi ha algun impediment entre la relativa proximitat entre l’escorxador al polígon del Pla de Baix i l’Hospital Comarcal de la Garrotxa al Pla de Dalt, prop de la riera de Riudaura.\nJosep Maria Corominas (alcalde d’Olot per CiU) va avisar que no deixarà convertir l’apartat de precs i preguntes en un diàleg. Es va donar la culpa de deixar contestar les respostes de l’alcalde. La causa última va ser una pregunta sobre la consideració de Greda com una entitat. Mulleras va dir que en el seu criteri Greda és una organització política i per tant no ha de tenir barraca a les Festes del Tura. La resposta va anar a càrrec de Mar Roca (regidora de Festes per CiU). Roca va indicar que Greda consta al llistat d’entitats del municipi i que en conseqüència li van donar permís. Quan ja s’havia acabat el torn de respostes.\nMulleras va demanar una darrera intervenció i va dir que l’Ajuntament aplicava les normes segons li semblava. Corominas va contestar que acusacions d’aquesta mena s’han de dur al jutjat. I que ja no deixaria allargar els precs i preguntes, però encara va deixar intervenir la popular Júlia Sala.\n20 diciembre, 2013 a 11:22\nEl ple d’Olot ho deixa tot a punt per obrir l’hospital\nAprova separar els serveis sanitaris dels assistencials en dues fundacions\n20/12/13 – OLOT – JORDI CASAS\nEl ple d’Olot va oficialitzar ahir la seva presència als nous òrgans gestors i rectors de l’hospital comarcal de la Garrotxa, que ha d’entrar en funcionament a mitjan any vinent. En concret, va aprovar l’escissió dels serveis sanitaris i sociosanitaris dels assistencials i socials. La nova fundació Hospital d’Olot s’encarregarà de la gestió dels primers i l’actual de l’hospital Sant Jaume, dels segons, és a dir, que gestionarà els pisos tutelats de l’edifici Parc Nou i els de la plaça Balmes i la residència assistida. A part, el ple va acordar la participació en la fundació de nova creació, un tràmit formal en el qual ERC va reclamar la participació de més entitats del sector. Finalment, va donar llum verd a la cessió temporal de les instal·lacions del nou hospital a la mateixa nova fundació.\n9 enero, 2014 a 9:52\nOBJECTIU 2014: PERSEGUIR I DESARTICULAR LA MÀFIA SANITÀRIA DE CIU I PSC\nPer Albano Dante Fachin Pozzi:\nSi parlem de “dret a decidir”, de “la consulta” i del “procés” es podria dir que CiU i el PSC són dos partits totalment enfrontats. Però si parlem d’altres temes aquest enfrontament desapareix i CiU i el PSC fan pinya. La corrupció i la destrucció del sistema públic de salut és un d’aquests temes.\nAl llarg de 2013 hem descobert que el sistema sanitari català és un niu de corrupció. Empresaris afins a la sociovergència fent-se rics il·legalment, contractes a dit, sous d’escàndol, factures fantasma, diputats i alcaldes còmplices… Un veritable pou de merda que el Parlament va intentar investigar però va ser impossible: CiU i el PSC van vetar compareixents i van tapar-se els greus escàndols l’un a l’altre. Dos partit units amb un objectiu: tapar els escàndols que afecten a les seves vaques sagrades: Xavier Crespo, Marina Geli, Jordi Turull, Josep Prat, Carles Manté i un llarg etcètera sociovergent tan tacat de porqueria que amb prou feines pot aixecar la mà per votar plegats en la defensa de la opacitat i la corrupció.\nPer sort, aquest 2013 centenars de persones i organitzacions arreu de Catalunya s’han aixecat contra la màfia sanitària sociovergent. Gràcies a aquesta feina s’ha començat a esquerdar el mur de silenci que els protegia. Aquest 2014 toca rematar la feina. Cal fer fora els corruptes dels nostres hospitals. Sabem els seus noms. Els farem fora. Cal que tothom sàpiga que CiU i el PSC són els garants i els impulsors d’aquesta màfia sanitària. Tenim els documents i les proves. Ara cal que arribin a tota la població. I sobretot, aquest 2014 cal trencar el bloqueig informatiu dels mitjans del poder i aconseguir que tothom se n’adoni de que el que ens juguem és la salut dels nostres. Parlem de no poder entrar a un quiròfan per no tenir diners, parlem de necessitar atenció i no tenir-ne, parlem de que a la Catalunya de CiU i el PSC hi haurà gent que morirà pel sol fet de no tenir diners. Un terreny abonat per a que la màfia sanitària sociovergent s’empleni les butxaques. Lamentablement per ells, però, aquest 2014 som molts els que tenim un objectiu: perseguir i desarticular la màfia sanitària de CiU i el PSC.\nQue es vagin preparant. No callarem i no pararem. (Garrotxa)\n9 enero, 2014 a 10:00\nEl nou hospital de la Garrotxa tindrà consultes de salut mental\nCentralitzarà les patologies que ara s’assisteixen fora del recinte de l’Hospital Sant Jaume\nOLOT | DDG El nou Hospital dOlot i comarcal de la Garrotxa també acollirà els serveis de salut mental que ara es fan al carrer al carrer Castellà i Llovera Així, el nou centre tindrà 500 m2 destinats a consultoris pel tractament de la salut mental. En conserqüènvia, el Centre de Salut Mental d’Olot es podrà fer servir per d’altres usos. La ubicació de les patologies mentals al nou centre va ser avançada per Carles Puig (director de l’Hospital) a Ràdio Olot.\nLa centralització de les patologies de la ment s’afegirà a l’impacte que suposarà el canvi d’ubicació dels serveis que ara es donen a l’Hospital Sant Jaume al centre. En tot cas el nou centre amb uns 27.000 m2 i tres vegades mes gran que l’actual disposarà d’espais de reserva. Per exemple hi haurà 34 consultes (10 més que ara), però hi ha espai per 50; hi haurà 5 quiròfans, però només se’n faran servir tres, dos dels quals estaran equipats amb filtres d’alta resolució per evitar contaminacions.\nTot i que no es farà servir en la seva totalitat, el nou hospital tindrà en l’espai i la llum natural són alguns dels avantatges més destacats del nou equipament. El sistema arquitectònic permetrà desplaçaments horitzontals (sense ascensors) i circuïts diferenciats per a professionals i per a visitants.\nEn general serà molt més còmode perquè hi haurà moltes habitacions individuals i quan hi hagi coincidència no existirà la clàssica cortina d’hospital. Hi hauran mampares que no arribaran al sostre per poder deixar passar la llum, però preservaran la intimitat.\nTot i l’augment de la superfície global es farà ús de menys habitacions. La causa és que els centres hospitalaris tendeixen a reduir el temps de recuperació de les intervencions quirurgiques.\nLes sales de part disposen de bany assistit i de llum natural perquè les mares tinguin coneixemet del temps. S’hi podran fer parts naturals.\nLa previsió és que el canvi d’ubicació és dugui a terme en un sol cap de setmana. En aquest moment previst per d’ara a 5 mesos, reforçaran els serveis que en alguns moments seran paral·lels.\n24 enero, 2014 a 9:20\nL’hospital d’Olot es podria inaugurar sense malalts\nGarrotxa 24/01/14 – OLOT – J.C\nInaugurar el nou hospital de la Garrotxa d’Olot amb malalts a dins o sense. Aquest és un dels principals dilemes que hi ha sobre la taula de seguiment, on hi ha asseguts representants del Departament de Sanitat i del patronat gestor del nou centre. Si el pressupost de la Generalitat del 2014 no s’hagués enviat a la Comissió de Garanties Estatutàries i s’hagués aprovat quan tocava, era força segur que es podria haver inaugurat durant l’estiu, per Sant Jaume, que és la data simbòlica proposada per l’alcalde, ja que l’actual hospital du el nom d’aquest sant. Els números del govern no s’han aprovat fins ara, i això trastoca aquesta data, si es vol fer ja en funcionament, perquè el dispositiu administratiu que cal posar en marxa per acabar d’equipar el centre necessita mig any, excepte en els casos en què s’han pogut impulsar concursos públics agafant-se a les pròrrogues del pressupost vigent. A tot plegat, s’afegeixen qüestions funcionals, bàsicament que és un període en què no hi ha disponibles tots els treballadors, perquè és època de vacances. Per tant, és més que una de les possibilitats és que s’inauguri i que es posi en marxa més tard.\n9 febrero, 2014 a 9:21\nL´Ajuntament d´Olot presentarà als veïns els usos per a l´hospital vell\nEl projecte per a l’edifici de l’hospital Sant Jaume s’ha d’encarregar en les properes setmanes\nOLOT | DDG L’Ajuntament d’Olot presentarà als ciutadans els resultats del pla d’usos de l’hospital Sant Jaume i el regidor d’Hisenda, Josep Gelís (CiU), ha explicat que preveuen encarregar-lo durant el març. “Hem de posar fil a l’agulla -va dir- perquè s’acosta la data del trasllat de l’hospital Sant Jaume al nou hospital d’Olot i comarcal de la Garrotxa”. El pla està pressupostat en prop de 25.000 euros i ha de concretar el que anirà dins la part de l’hospital Sant Jaume que quedarà buida, perquè una altra es destinarà a geriàtric.\nL’alcalde va anunciar que posaran el projecte a disposició dels olotins al programa Pros i Contres d’Olot Televisió. Va explicar-hi que tindran en compte l’opinió dels ciutadans, però que “el que no farem serà presentar un paper en blanc i que la gent hi apunti el que vulgui”. En canvi, va avançar que “serem molt sensibles al que ens digui la gent”. Va explicar que primer consensuaran el projecte amb els altres grups polítics i després l’exposaran al públic.\nCorominas va indicar que la intenció de l’Ajuntament és evitar que el centre comercial d’Olot surti perjudicat pel trasllat. Va valorar que la idea és que la nova Plaça Mercat -prevista per al 2015- ajudi a mantenir la dinamització que es preveu perdre amb el canvi d’hospital. “Volíem compensar d’alguna manera l’efecte que tindrà la marxa de l’Hospital d’allà -va valorar. Això, per al centre de la ciutat, tindrà conseqüències molt importants”.\nVa explicar que la combinació d’un supermercat Mercadona amb punts de venda de productes del territori ha donat bons resultats en tots els llocs on s’ha posat en pràctica i, com a exemple, va posar la plaça mercat de Salt.\nLa data de finals de juliol perd força i en canvi es fa més possible que l’obertura del nou hospital d’Olot tingui lloc passades les Festes del Tura, al setembre. “Crec que en aquests moments el més probable és que acabi guanyant la posició més pragmàtica i es faci després de les festes del Tura”, va opinar Josep Maria Corominas. El batlle va explicar que, després d’un impàs en què va haver-hi incertesa, ja s’han començat a fer les compres de material, però va apuntar que tot i que la seva il·lusió seria poder-lo estrenr a l’estiu, el més fàcil és que l’entrada en servei sigui a la tardor.\nDe tota manera, va assegurar que l’obertura serà el 2014 i va indicar que serà gràcies, en bona part, al director de l’Institut Català de la Salut, Josep Maria Padrosa.\nCorominas va explicar que la posició de Padrosa en una reunió va ser transcendental perquè l’obra de l’hospital d’Olot i comarcal de la Garrotxa no quedés encallada. L’alcalde va recordar que, en un moment donat, la complicada situació econòmica per la qual passava la Generalísima va posar sobre la taula l’aturada del procés d’obertura.\n14 febrero, 2014 a 4:36\nS´aplaça l´obertura de l´Hospital d´Olot fins el mes de setembre\nS’ha constituït el Patronat del centre que comptarà amb més presència de treballadors i d’entitats socials\nOLOT | ACN\nL’alcalde d’Olot, Josep Maria Corominas (CiU), ha explicat que el nou Hospital Comarcal de la Garrotxa no entrarà en funcionament aquest juliol, tal i com estava previst. El batlle ha explicat que, encara no s’ha confirmat una data concreta amb el Servei Català de la Salut, però que tot apuntaria a que l’hospital podria inaugurar-se la segona quinzena de setembre. “Tot són especulacions meves perquè encara no ho sabem del cert, veurem si no s’impugnen alguns concursos però creiem que si tot va bé es podria fer després de les Festes del Tura”, ha assenyalat. Aquest dijous també s’ha constituït el Patronat de la Fundació Hospital d’Olot que compta amb més presència dels treballadors i entitats socials.\nEn principi, el nou centre hospitalari havia d’entrar en funcionament a finals del mes de juliol. Ara, aquesta previsió s’ha vist un xic modificada. L’alcalde d’Olot ha detallat que després de mantenir reunions amb els treballadors de l’actual hospital i del Servei Català de la Salut, s’ha decidit canviar aquesta data. “M’he reunit amb les diverses parts implicades i entenc els seus raonaments, les coses s’han de fer més tranquil·lament”, ha comentat el batlle. “Cal fer obres per acabar d’encaixar determinades màquines i des de l’hospital tenen clar que seria bo mantenir les vacances establertes dels seus treballadors”, ha explicat.\nSegons ha comentat Corominas, encara no s’ha decidit una previsió exacte i és possible que aquesta nova data sigui modificada. “Són especulacions meves, sí que es cert que no s’inaugurarà abans de l’estiu però la data exacta no ho sabem, jo faig pressió a tothom perquè sigui el més aviat possible”, ha valorat. Si més no, des del consistori tenen clar que si l’obertura és passat l’estiu, la inauguració del nou hospital és molt probable que es faci un cop passades del festes d’Olot. “Potser en altres ciutats s’acaba abans l’estiu però a Olot, tenim clar que després de les Festes del Tura no arrenca la ciutat, per això si tot va bé jo situaria l’obertura en la segona quinzena de setembre”, ha avançat Corominas.\nTot i aquestes modificacions, aquest dijous s’ha fet un pas més en el camí cap a l’entrada en funcionament del nou hospital, s’ha constituït el Patronat de la Fundació Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa, que s’escindeix de la des d’ara Fundació Antic Hospital de Sant Jaume d’Olot. La nova institució serà l’encarregada del desplegament i la prestació d’atenció sanitària a la comarca de la Garrotxa. L’actual fundació que ha variat el seu nom només gestionarà activitats relacionades amb temes socials com la gestió de pisos tutelats o les residències de persones d’edat avançada.\nEl nou ens estarà composat per l’Ajuntament d’Olot, el Consell Comarcal de la Garrotxa, l’Associació Cercle EURAM de la Garrotxa, la Unió Intersectorial d’Empresaris de la Garrotxa, La Fageda, la Fundació La Caritat, el Rotary Club Olot-La Garrotxa, l’entitat ALBA, l’Associació de Dones de la Garrotxa i la Fundació Antic Hospital Sant Jaume d’Olot. L’alcalde d’Olot serà el president de la fundació, en Joan Espona – membre del Consell Comarcal de la Garrotxa- serà el vicepresident de l’institució i Manuel Faus, membre d’Integra, n’és el secretari. D’altra banda, Josep Guix- en representació del grup majoritari de l’oposició-, l’Anna Maria Bosch que és membre de l’Associació Cercle EURAM de la Garrotxa, en Cristóbal Colón de La Fageda, la membre de l’entitat ALBA, Josefina Puig, en Manuel Vancells procedent de la Junta Clínica de l’Hospital i en Josep Estudis com a portaveu dels sindicats majoritaris de la Garrotxa, seran els vocals de la nova fundació.\n“Hem volgut disminuir la representació de les institucions dins del patronat de la fundació i donar més joc i presència als treballadors de l’hospital, a la Junta Clínica del centre, als sindicats i als membres de les entitats socials i econòmiques del territori”, ha explicat Corominas. “Creiem que es tracta d’una fórmula molt més rica”, ha conclòs. Els estatus de la nova institució també recullen altres òrgans com el Consell Social o el Consell del Territori de caràcter consultiu i que estan adreçades a enllaçar el nou ens amb la societat civil i així prendre les decisions necessàries amb el consens del poder local i comarcal del territori.\n25 febrero, 2014 a 10:41\nLa Cambra no pot entrar al Patronat del nou Hospital d´Olot\nOLOT | XAVIER VALERI L’espera perquè surti un nou marc legal que reguli les cambres de comerç va ser la causa per la qual la Generalitat va impedir, fa pocs dies, que la Cambra de Comerç de Girona pogués estar al Patronat que regirà el nou Hospital d’Olot i comarcal de la Garrotxa. Així ho va explicar ahir Domènec Espadalé (president de la Cambra de Comerç, Indústria i Navegació de Girona). Espadalé va precisar que la situació no afecta només a la participació a la Fundació de l’Hospital d’Olot, sinó a totes les fundacions.\nAra, les cambres de comerç estan condicionades per la suspensió de l’obligatorietat de les quotes camerals estipulada pel govern Zapatero al 2010. A partir de llavors els ingressos de les cambres van limitar-se a les aportacions voluntàries, al cobrament de serveis i les ajudes públiques. La cambra és un ens privat de tutel·la pública. En aquest cas de la Generalitat.\nL’Ajuntament la substitueix\nLa impossibilitat que la Cambra pugui estar a la Fundació de l’Hospital d’Olot ha suposat que l’Ajuntament hagi passat de posar 3.000 euros a la Fundació a posar-n’hi 6.000. La situacio va ser exposada al ple per Núria Fité (regidora de Salut per CiU).\n“Ja saben -va suposar Fité- que per constituir una fundació, els fundadors han d’aportar 30.000 euros de capital fundacional”. Va explicar: “Per això el ple de desembre va aprovar que l’Ajuntament seria entitat fundadora de la nova fundació i que per tant faria una aportació de 3.000 euros”. Va afegir: “i que hi hauria 9 entitats més que també farien una aportació de 3000 euros per arribar als 30.000 euros mínims”.\nExposada la necessitat d’aportar 3.000 euros per cada patró, Núria Fité va explicar: ” Uns dies abans de la constitucio de la Fundació prevista pel dia 12 de febrer, una de les entitats concretament la Cambra de Comerç ens va informar que no podia ser fundadora ni fer l’aportació. La causa que la regidora de Salut va exposar és que ” la Cambra va rebre una notificació de la Generalitat, per la qual no pot assumir el càrrec de fundador ni fer l’aportació”.\nEn el debat portaveu del PSC, Josep Guix, va fer referència als condicionants de la llei de fundacions catalana que han impedit que al final la fundació no hagi tingut tots els membres previstos. Guix va recordar: “És veritat que Madrid ens ha posat alguns condicionants per la llei de fundacións. Va oposar: “Gràcies al senyor Millet, Catalunya ha complicat també la legislació de les fundacions”. Va afegir que “aquí també tenim ulls de poll”.\nIgnasi Mulleras (PxC) va dir: “Per a mi a estat un orgull formar part d’aquest nou patronatge”.\nSegons Clara Casanovas la llei de fundacions de l’Estat no sols ha impedit que la Cambra fos a la fundació, sinó que per indicacionssuperiors ni la Creu Roja ni Caritas tampoc hi han pogut accedir.\n“Encara sortl que qui ha impedit l’accés ha estat la Generalitat i no el PP de Madrid”, va dir Júlia Sala (PPC). També va demanar si la creació de la Fundació no s’hauria pogut posposar.\nJosep Maria Corominas (CiU) va respondre “A Catalunya el teixit associatiu de sempre ha volgut participar en les entitats socials i de servei”. Va afegir: “Sí que els criteris de Madrid envers un ens que ells consideren només públic obliguen a consolidar els comptes de l’Hospital amb els de l’Ajuntament”. Aquest criteri feia molt complicada la gestió de l’hospital i, segons Corominas, per això han hagut de crear la Fundació del nou Hospital.\n3 marzo, 2014 a 8:44\nNos recortan y nos humillan: Jornadas del Departament de Salut\nPara recordarnos de que ellos pueden ejercer la necropolítica con impunidad, hacen actos públicos como la “I Jornada sobre la participació en salut”, en la que se burlarán de los que no dejan participar.\nEstá claro desde hace tiempo que el gobierno catalán ha roto el contrato social (en el que se supone que ellos organizan servicios con nuestros impuestos). Los brutales recortes en la sanidad catalana que han y siguen llevado a cabo, son una estrategia más de la llamada necropolítica. Ellos deciden quién vive (los rentables) y quién muere de muertes lentas, indignas y dolorosas (los enfermos de Síndromes de Sensibilidad Central, los dependientes, los ancianos, los trasplantados sin medicación y los olvidados en las listas de espera, entre otros).\nPero para recordarnos de que ellos pueden ejercer la necropolítica con impunidad, hacen actos públicos como la “I Jornada sobre la participació en salut” (el 7 de marzo, de 9 a 14 horas en la Pedrera, hashtag #ParticipaSalut), en la que se burlarán de los que no dejan participar. Los que hablarán en esta jornada son de la plana mayor del Departament de Salut: Boi Ruiz, Françesc Sancho y Roser Fernández, que tienen una amplia experiencia en participar en la salud con el estilo “yo-me-lo-guiso-yo-me-lo-como”.\nTambién habrán dos mesas redondas con títulos y tomando el pelo al #15M: “La participación social: no ens representen!” (la exclamación la ponen ellos) y “La participación territorial: No ens tenen en compte!”. Los que hablan en estas mesas son personajes como Pilar Rahola, Toni Aira, Joaquim Nadal y Ernest Benach. Perverso y surrealista.\nY no es la única jornada-burla que se celebrará próximamente. El 2 de abril, la patronal sanitaria, La Unió, (de la cual proceden Boi Ruiz y otros administradores “públicos”) con el Departament de Salut y el Departament de Benestar Social i Família, celebrarán una jornada sobre la “Atenció a la cronicitat: Què necessito? Què rebo?” (hashtag #JornadaCronicitat) Y ¿quién tendrá voz en esta jornada?, ¿los enfermos crónicos?, ¿los que han perdido la ayuda a la dependencia?, ¿sus cuidadores? No. Hablará Boi Ruiz, la Consellera de Benestar y Manel Jovells, president de La Unió.\nPero la guinda se la lleva el ponente sobre el tema “Què rebo?”: Josep María Padrosa, Director del Servei Català de la Salut. Hay que recordar que Padrosa es apoderado de 7 empresas de fisioterapia que tienen contratos con el CatSalut desde hace años. “Què rebo?” Padrosa recibió de… él mismo, solo en el 2012, más de 20 millones de euros en contratos. Pero llevaba años recibiendo. Por eso, suponemos, que es la persona más adecuada de hablar de recibir en esta jornada.\nLa Oficina Antifrau de Catalunya (OAC) concluyó en su investigación, que Padrosa incumplió la Ley de Incompatibilidades de Altos Cargos de la Generalitat. Pero no pasa nada. Estamos en el reino de la impunidad.\nSolo falta, para acabar de burlarse de nosotros, que Padrosa aparezca en la jornada del 2 de abril con una camiseta del #15M.\n4 junio, 2014 a 7:09\nOlot té el Patronat del nou hospital quasi a punt d´entrar en servei\nL’alcalde va posar la institució com a exemple d’implicació de la societat civil\nOLOT | X.V. L’alcalde d’Olot, Josep Maria Corominas (CiU), ha indicat que la constitució del Patronat del nou Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa està a punt. Segons va explicar: “Estem a punt de constituir aquest nou òrgan de govern amb la implicació de gran part de la societat civil”. Va fer l’afirmació en el decurs del memòria dels 3 anys de mandat que va tenir lloc el dia 30 de maig a l’Ajuntament. “Està a disposició pública a Fundacions de la Generalitat”, va precisar. Corominas va valorar que la constitució del Patronat tanca els tràmits administratius referents a la posada en servei del nou hospital, la qual segons va dir tindrà lloc a finals d’any.\n“Serà després de l’estiu sense presses. Perquè això no és una cosa, amb la qual ens hi haguem d’entrebancar per anar de pressa”, va afegir.\nL’alcalde va posar la creació del Patronat entre els dubtes que existien a la primavera del 2013. “Fa un any -va recordar- discutíem com ho farem?”. Es va contestar: “Ara quasi està constituït”.\nEntre els dubtes principals de l’any passat referents a l’hospital va enumerar el finançament dels equipaments. “Patíem a veure si en els pressupostos de la Generalitat hi hauria diners per fer la inversió necessària”, va explicar.\n“En aquests moments -segons va dir-, s’està comprant el material”. A més, va informar que “hi ha material que ja ha arribat”.\nRespecte a la situació actual del centre va dirigir-se als assistents per dir-los: “En fi, amb alguns de vosaltres, amb els quals he tingut l’oportunitat de passejar per l’hospital i per veure-hi no us ho he d’explicar. Sou plenament conscients que l’hospital està acabat i que el material va arribant”.\nEn el decurs de l’explicació també va assenyalar que abans de finalitzar l’any la plaça Mercat estaria acabada. Va indicar que hi havia una mica de retard per causa de la instal·lació de sistemes d’aprofitament energètic.\n3 octubre, 2014 a 8:04\nL´activitat del nou hospital d´Olot costarà 3 milions anuals més que ara\nLa principal innovació tecnològica serà un TAC que evitarà desplaçaments de pacients\nOLOT | XAVIER VALERI L’activitat del nou hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa costarà uns 3 MEUR anuals més que l’actual hospital Sant Jaume. D’aquests 30 milions, 2 milions són pels serveis a la vellesa (pisos tutelats i residència geriàtrica). El darrer pressupost del servei mèdic de l’hospital Sant Jaume va ser d’uns 27 milions d’euros, en els quals també es compten els tractaments a la vellesa.\nSobre l’augment del pressupost, Josep Maria Corominas (alcalde d’Olot per CiU) va exposar:”Els serveis són més grans i hi ha coses imprescindibles que requereixen més personal”. Va precisar més auxiliars de clínica, agents de seguretat, i de serveis generals. Va indicar que han començat a fer contractacions. Des del punt de vista assistencial, va apuntar que no preveuen fer més intervencions ni visites. “Hi ha -va justificar- la mateixa població”. Corominas es va mostrar molt satisfet de la inauguració prevista per dilluns (dia 6 d’octubre) i per les jornades de portes obertes que la seguiran. Va avançar que els caps de setmana del 15 i 16 de novembre tindrà lloc el trasllat dels malalts i en conseqüència el dilluns, dia 17, el nou hospital començarà l’activitat. Ho farà 2 anys després de la posada de la primera pedra, el 7 de novembre del 2011, i gràcies a una inversió de 47 milions, els quals es reparteixen en 39 per l’obra i 8 de materials nous. A part, hi ha l’aprofitament de material de l’hospital Sant Jaume per valor de 3 milions.\nEn referència a l’obra, el pas és de 18.000 m2 més, en els quals es multipliquen els espais d’urgències, els quiròfans, les sales de part, els espais destinats a les intervencions d’un dia i les consultes externes. Els mòduls d’urgències passen de 12 a 25. “Ens permetran -va considerar- treballar amb molta més dignitat per als pacients”.\nRespecte als quiròfans, “tindrem uns grans quiròfans – va valorar l’alcalde- i una gran reanimació postquirúrgica”. De sales de part, n’hi ha 3. Una d’elles està equipada amb banyera i rep llum exterior de cara a servir per als parts naturals. Corominas va resaltar l’hospital de dia. “Avui en dia -va exposar-, si és possible no cal ingressar”. A l’hospital de dia, va indicar: “Vindran al matí els operaran de cataractes, els arreglaran una hèrnia o els treuran un quist i a la tarda se n’aniran a casa”.\nLes consultes passaran de 25 a 34. Per a un futur proper preveuen posar en servei una àrea de semicrítics i queda la possibilitat d’ampliar les consultes, perquè hi ha capacitat per 16 més. En tant que espais no directament mèdics, hi han un restaurant, una cafeteria i un espai multiconfessional.\nLa part tècnica comptarà amb un TAC. Corominas va explicar: “Serà de darrera generació”. Segons ell, l’instrument serà tan bo que alguns dels treballs més complexo del TAC (radiografies seriades per plans) que ara es fan a Vic els faran a Olot.\nEl principal avantatge serà que els pacients de l’Hospital d’Olot no s’hauran de desplaçar a Girona, perquè ara a Olot no hi ha TAC. L’altre canvi serà una digitalització total que permetrà la comunicació instantanea de material multimèdia amb els altres hospitals de Catalunya.\nDe cara al futur, va anunciar: “Hi ha un espai reservat per les resonàncies magnètiques”. De moment, no hi faran resonàncies, perquè “és un problema – va dir- de quantitat i de manteniment”. També han previst posar-hi servei d’hemodiàlisi. Això no obstant, no hi faran innovacions fins al 2015, perquè primer hi haurà un període d’adaptació.


La caixa llesta\nDarrere de les sèries de televisió més conegudes i seguides hi ha un creador i un equip d'escriptors. Parlem amb cinc coneguts guionistes que treballen als Estats Units perquè ens expliquin com s'ho han fet per convertir-les en l'obsessió cultural del moment\nARA Barcelona 15/07/2012 00:00\n260x366 Els zombis de 'The walking dead' Els zombis de 'The walking dead'\nTots els que estiguin seguint i disfrutant aquesta cinquena temporada de Mad men, els que no puguin perdre's ni un sol dels misteris resolts per l'estranya parella de Bones, els que tinguin addicció a les històries de vampirs o zombis per a adults o els que s'hagin enganxat completament al terror sexualitzat d' American horror story ja ho saben: mirar la televisió s'ha convertit des de fa temps en un plaer molt cultural i en un mecanisme que ens atrapa amb les vides d'uns personatges que ens acostumem a veure a casa cada setmana.\nLes sèries de televisió no només no tenen res a envejar al cinema, sinó que ara mateix fins i tot li poden donar més d'una lliçó narrativa.\nEls guionistes Alan Ball ( True Blood), Matthew Weiner ( Mad men), Ryan Murphy ( Glee, American horror story), Hart Hanson ( Bones) i Frank Darabont ( The walking dead) ens expliquen les claus d'aquest èxit.\nHo podeu llegir a l 'Ara Premium.


Los mejores 20 luthier en Badalona\nEncuentra Luthier en Badalona\nTaller de luthier en Badalona\nCastells Vilaseca puede encontrar un calificado taller de luthier en Badalona, con disponibilidad segura para atender su solicitud y efectuar la reparación de instrumentos viejos\nServicio de luthier en Badalona\nMetalmalla & Beico se destaca en ofrecer el mejor servicio de luthier en Badalona, le brinda la experiencia de un profesional calificado para la reparación de instrumentos musicales\nCastells Vilaseca se especializa en un destacado servicio de luthier en Badalona, cuenta con una atención dedicada a la rápida eliminación de abolladuras de instrumentos musicales, como de una limpieza de instrumentos\nMetalmalla & Beico, servicio de luthier en Badalona\nMetalmalla & Beico lleva a cabo un ajuste completo de instrumentos en Badalona. Este trabajo incluye su capacidad de una correcta calibración de instrumentos, al igual que una adecuada limpieza.\nCastells Vilaseca, constructor de instrumentos en Badalona\nCastells Vilaseca es un compañía constructora de instrumentos musicales, ubicada en Badalona. Ellos se encargan de diseñar instrumentos, pero también realizan mantenimiento y reparación de instrumentos.\nReconstrucción total del instrumentos en Badalona\nCastells Vilaseca si requiere para su instrumento un servicio de luthier profesional, le asiste en su taller para comenzar una oportuna eliminación de rayaduras de instrumentos con un luthier especializado en Badalona\nPresupuestos de Joyeros artesanal en Badalona


--> Es consensua amb els clubs d’atletisme d’Alzira el tancament del perímetre del poliesportiu Jorge Martínez ‘Aspar’ - elseisdoble.com\nMiércoles, 3 de marzo de 2021 Edición diaria nº 5.080 Año: 14 Noticias: 38.138 Fotografías: 98.347 Comentarios de usuarios: 115.902\nEs consensua amb els clubs d’atletisme d’Alzira el tancament del perímetre del poliesportiu Jorge Martínez ‘Aspar’\nPer integrar esta actuació amb el paisatge natural de la zona el tancat es recobrirà amb plantes enfiladisses\nEl regidor d'Esports, Fernando Pascual, junt amb els tècnics de l'Ajuntament d'Alzira s'han reunit amb els responsables de l'associació esportiva\nRicky Sporteam, el club Triatló Alzira, el club Crespo Runners, el club Atletisme La Rabosa i el club Atletisme Alzira per tal d'informar i consensuar la primera fase del tancament perimetral de la Ciutat Esportiva Jorge Martínez 'Aspar'. Amb esta intervenció s'aconsegueix realitzar la primera fase del tancament del perímetre nord-oest de la zona esportiva, actualment oberta al bosc de ribera. En este nou projecte es permetrà la comunicació eventual del poliesportiu a la ribera del riu, per poder accedir a realitzar tasques de conservació i manteniment.\nLa mesura, acordada i consensuada, consisteix en la instal·lació d'un tancat compost per una malla de torsió simple d'aram galvanitzat de dos metres d'alçada, muntada sobre postes de 45 mil·límetres de diàmetres disposats cada 3 metres, amb una cimentació de daus de formigó. Per integrar esta actuació amb el paisatge natural de la zona, el tancat es recobrirà amb plantes enfiladisses. Tant els clubs com el regidor coincideixen en la necessitat de tancament del perímetre de la ciutat esportiva amb la finalitat de garantir la seguretat dels esportistes. Les següents fases de tancament es gestionaran en un futur reunions entre els clubs i l'Ajuntament. El regidor d'Esports, Fernando Pascual, ha destacat que "es tracta d'un consens entre els esportistes i el mateix Ajuntament, on es manifesta la necessitat de controlar els accessos a esta instal·lació esportiva amb la finalitat de garantir la seguretat i la bona pràctica de l'exercici físic dels esportistes".


Tovallola llençol - Vesta Hogar\nCompra online de Tovallola llençol\nLes tovalloles més grans per després de la dutxa, tovalloles de 100x150 per embolicar completament. Les nostres tovalloles llençol són de 100% cotó per garantir la millor absorció, suavitat i qualitat. A la nostra botiga online tenim un catàleg amb més de 10 colors a més de tovalloles estampades i amb dissenys variats.\nTovallola Llençol PT199 Tesadisa\nTovallola Llençol PT195 Tesadisa\nTovallola Llençol PT194 Tesadisa\nTovallola LLençol JS550 Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Gris Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Blau Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Taronja Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Lila Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Verd Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Blau Cel Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Fucsia Tesadisa\nTovallola LLençol Delta Terra Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Natural Tesadisa\nTovallola Llençol Delta Blanc Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Verd Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Terra Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Rosa Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Vermell Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Negre Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Natural Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Taronja Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Lila Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Gris Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Cobalto Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Blau Cel Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Burdeos Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Blanca Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Albergínia Tesadisa\nTovallola Llençol Alfa Blau Tesadisa\nTovallola Llençol JS543 Tesadisa\nTovallola Llençol JS546 Tesadisa\nTovallola Llençol JS544 Tesadisa\nTovallola Llençol PT180 Tesadisa\nTovallola Llençol JS539 Tesadisa\nTovallola Llençol JS540 Tesadisa\nTovallola Llençol PT155\nQuè tovalloles escollir per al meu bany?\nDesde vesta-hogar.es volem que tinguis totes les especificacions necessàries perque puguis escollir amb la major claredat les tovalles que necessites per al teu bany, qualitats de materialls, tipus de rus, gramatge i rentat.\nDins de les tovalloles podem trobar diferents mesures per al nostre bany, com poden ser les tovalloles de tocador, les de lavabo, bany i llençol.\nMesures de les tovalloles\nTovallola tocador 30 x 50 cm\nTovallola lavabo 50 x 100 cm\nTovallola bany 70 x 140 cm\nTovallola llençol 100 x 150 cm\nQuants tipus de qualitats de tovalloes podem trobar?\nDins de les qualitats de tovalloles podem trobar dos molt importants i que estan de moda en els últims temps, les tovalloles 100% cotó i les tovalloles de microfibra, a continuació detallem les especificacions de cadascuna.\nTovalloles 100% Cotó\nUna bona tovallola ha d’estar confeccionada en 100% cotó, confeccionades en aquest tipus de cotó sempre és un segell de qualitat, ja que ens s’assecaran mes i ens duraran molts anys, dins de les tovalloles de cotó 100% trobem diferents tipus de rus i gramatge, segons quin tipus ens proporcionaran més qualitat i més durabilitat.\nAquest tipus de tovalloles van molt bé per quan surts fora de casa, ja que ocupen molt poc espai en la nostra maleta, quan ens anem de viatge o a la nostra motxilla quan anem al gimnàs, ja que és un teixit molt fi, aquest tipus de teixit no deixa borrissol com si pasa amb el teixit de cotó, s’assquen més ràpid, no solen sortir arrugues quan les segues, per això no necessites planxar aquest tipus de tovalloles.\nQuin tipus de rus podem trobar?\nDins el mercat de les tovalloles podem trobar dues variants de rus, rus convencional, que es fabrica d’una forma més senzilla i económica, el rus americà, que aporta volum i el rus esta torsionat.\nLa fabricación d’aquest tipus de rus és la més senzilla, gràcies al fet que la fabricación és més senzilla el preu és més Baix, això no vol dir que sigui una tovallola dolenta. El fil que s’utiliza és un fil doble i no solen tenir uns gramatges molt alts com a continuación detallarem en l’apartat de garmatges.\nLa confecció d’aquest tipus de rus és més cotosa que la convencional, aquest tipus de confecció ofereix un volum més alt que la convencional i un tacte més dens a la tovallola, el que fa aquest tipus de confecció és oferir una qualitat i un assecat superior.\n¿Tipus de gramatges que podem trobar?\nEn vesta-hogar.es podem trobar diversos tipus de gramatge, des dels 400 grams fins als 650 grams, com el gramatge de la tovallola sigui més alt, més qualitat en oferirà.\nCom mantener les tovalloles netes?\nA continuació us detallem alguns detalls perquè pugueu mantener les tovalloles sempre netes i com el primer dia.\nEl primer és seguir les instruccions de rentat que el fabricant ens posa a l’etiqueta que porta cada tovallola.\nLes tovalloles cal rentar-les per separat, no posar-les amb altres peces, jocs de llit, camises, pantalons, etc…\nA l’hora d’utilitzar detergents, utilizar un de neutre i rentar a temperaturas baixes.\nS’aconsella no utilizar suavitzant a les tovalloles ja que al llarg del temps pot fer que perdin les seves qualitats i es quedin més atapeïdes.\nTambé pots entrar al nostre blog i allá trobaràs consells i trucs per rentar i mantener les tovalloles com el primer dia.


Presentació | Teixidó Associats\nAmb més de 45 anys d’experiència professional al servei d’empreses, treballadors i particulars, el nostre despatx es fonamenta en copsar les necessitats dels clients, adaptant-se a les circumstàncies de cada moment. Per això, els oferim un SERVEI INTEGRAL, en les següents àrees:\n· Jurídic · Corredoria d'Assegurances\n· Laboral i Seguretat Social · Prevenció de Riscos Laborals\n· Fiscal, Comptable i Mercantil · Medi Ambient\n· Protecció de dades · Informàtica\n· Gestoria · Financera\nDisposem d’oficines a BALAGUER, TÀRREGA i PONTS, que ens permeten donar servei a qualsevol zona geogràfica, a més de gaudir dels últims avenços tecnològics i informàtics en organització i comunicacions, amb la finalitat de donar-los una resposta ràpida i eficaç.\nAmb 40 anys d’experiència professional al servei de les petites i mitjanes empreses, el nostre despatx es fonamenta en saber copsar les necessitats dels clients, adaptant-se a les circumstàncies econòmiques de cada moment. Per això, els oferim un SERVEI INTEGRAL, en diverses àrees:\nDediquem un important esforç a la incorporació i formació constant de professionals especialitzats en cada matèria, que gràcies a les seves qualitats humanes, experiència i expedients acadèmics, poden progressar en la nostra organització. Es tracta d’un equip humà integrat per més de 70 professionals entre els que es troben: advocats, economistes, graduats socials, gestors administratius, corredors d’assegurances, auditors, tècnics superiors en riscos laborals, …\nDisposem d’oficines a BALAGUER, TÀRREGA i PONTS, que ens permeten donar servei a una àmplia zona geogràfica de la província, a més de gaudir dels últims avenços tecnològics i informàtics en organització i comunicacions, amb la finalitat de donar-los una resposta ràpida i eficaç.\nUna extensa base de clients, ens dóna el prestigi professional necessari per continuar creixent i assolint noves fites de forma segura i ferma, sempre sota les nostres característiques fonamentals d’atenció personalitzada, professionalitat, confidencialitat i qualitat de servei, …


Assegurances Pujol | Assegurances per empreses\nPersonalitzem l’assegurança per al teu negoci\nGràcies al gran ventall de companyies que disposem, li oferim múltiples cobertures i li personalitzem l’assegurança de la seva empresa o negoci.\nAssegurances per a PIME / Indústria\nL’assegurança PIME està concebuda per a oferir una cobertura completa i personalitzada a les necessitats de les petites i mitjanes empreses dedicades a activitats industrials, comercials o combinació d’ambdues.\nAssegurances de Decennal\nLa finalitat de l’assegurança Decennal de Danys en l’Edificació és la de garantir qualsevol dany produït en l’edificació, l’origen del qual provingui de vicis o defectes que afectin a la cimentació i estructura de l’edifici i comprometin la seva resistència i seguretat. La cobertura comença a l’entregar l’obra i té una vigència de 10 anys.\nPer tant, aquesta assegurança té com a avantatge fonamental l’obligatorietat per part de la companyia asseguradora a la indemnització o reparació immediata. Les cobertures de la pòlissa no tindran efecte fins no haver emès el corresponent suplement d’entrada en vigor de cobertura.\nEl 6 de maig del 2000 va entrar en vigor la Llei d’Edificació. Aquesta obliga a contractar una assegurança que garanteixi els danys produïts en l’edificació per vicis o defectes que tinguin el seu origen o afectin a la cimentació i estructura de l’edifici, que comprometin la seva resistència i seguretat. La cobertura comença a l’entregar l’obra i té una vigència de deu anys.\nEl capital assegurat serà el resultat de tots els conceptes que engloba l’obra, és a dir:\n– Projecte d’Execució Material.\n– Honoraris de projecte i direcció facultativa.\n– Impostos i llicències.\n– Altres costos necessaris per l’execució de l’obra.\nPer a emetre la pòlissa Decennal, només necessitem la següent documentació:\n– Projecte d’execució.\n– Estudi geotècnic.\nDanys estructurals sobre l’obra fonamental. Es garanteix durant els 10 anys següents a la finalització de l’obra, la indemnització o reparació dels danys materials causats en el risc assegurat per vicis o defectes que tinguin el seu origen o afectin a l’obra fonamental i que comprometin directament a la resistència mecànica i l’estabilitat del mateix.\nSi la seva preocupació és tenir garantida la seva facturació a crèdit davant possibles impagats. O si la té, el nostre expert l’assessorarà sobre quina és la millor opció a cada instant. No només al moment de la contractació sinó per a les properes anualitats d’assegurança, mitjançant un anàlisi continuat de les seves necessitats i evolució del mercat. Negociant directament amb les companyies la reducció del seu cost anualitat rere anualitat.\nAssegurances de T. R. Construcció\nL’objecte d’aquesta assegurança és cobrir tots els danys i/o pèrdues materials de l’obra quan sigui conseqüència d’un accident.\nLes feines d’obra civil i instal·lacions (cost material i de mà d’obra) deguts a: incendi, explosió, caiguda de llamps, robatori i espoliació, riscos de força major o de la natura, impossibles de preveure en el lloc de l’obra i època de l’any, riscos inherents a l’execució de l’obra. Exclou sempre les parts aviciades de l’obra per errors de disseny, defectes de material, mà d’obra defectuosa.\nAssegurances del sector agrari\nAquesta assegurança cobreix:\n– Sinistres a les collites (incidències climàtiques): pedra, incendi, gelada, pluja, vent, inundació, etc.\n– Bestiar: accidents, part (pèrdua de vaca o vedell), garantia de sanejament, recollida, etc.\n– Assegurarà la seva font d’ingressos.\n– Es poden assegurar tot tipus de cultius agrícoles, explotacions ramaderes i cultius protegits.\n– La indemnització es cobra dins de l’exercici en curs.\n– Cobrament emparat pel Ministeri d’Agricultura i Ministeri d’Hisenda.\n– Tramitació fàcil i sense cost a través de Caixa Penedès.\n– Assegurança subvencionada per l’Estat (Ministeri d’Agricultura) i per la Generalitat de Catalunya (DARP).\n– Possibilitat de finançament a interès preferent.\nAssegurances de flotes de vehicles\nAsseguraces Pujol us trobarà el millor preu del mercat amb companyies de primer nivell assegurador.\nEl nostre personal especialitzat us farà un estudi sense compromís i us assessorarà depenent de les característiques del vehicle en Qüestió.\nRealitzarem una comparativa de primes i cobertures que ofereix el sector i us oferirem el més adequat a les vostres necessitats.\nAssegurança de Col·lectius Salut\nCol·lectius Salut és una assegurança d’assistència sanitària que garanteix als treballadors d’una empresa l’assistència mèdica, quirúrgica i hospitalària, permetent el diagnòstic i tractament de les malalties o lesions que puguin patir.\nAssegurança per plantes solars\n– Instal·lacions petites/mitjanes:\nDefinim com a tals aquelles instal·lacions, situades en un terreny específic per a elles. Promogudes i en propietat d’un nombre reduït de persones físiques o jurídiques i la finalitat de les quals és la seva explotació.\n– Grans instal·lacions:\nPromogudes per una societat que busca inversors que adquireixin part de les instal·lacions (seguidors), però que és aquesta societat la que gestiona la instal·lació.\n– Instal·lacions sobre coberta:\nSón les instal·lacions situades sobre les cobertes dels edificis i alguns dels seus riscos tenen relació amb l’activitat desenvolupada en els mateixos.


Comptant.com | Magasinez. Négociez. Achetez. : Video Appareil Photos Lentilles\n× Vidéo × Appareil photos / Lentilles\nOshiro 500mm 500mm f/6.3\nCanon Rebel t31 Reflex + lentille 18-55mm filtre uv 58\nZeiss Sel55f18z Lentille sony zeiss 18-55mm fe 1.8/55\nCanon Efs 18-135mm Lentille 18-135mm 1:3.5-5.6 is usm\nOptron Objectif Obejectif 1:3 1:4 macro\nCanon 35mm Lens 1:2 35mm ef\nSimgma Ex Lentille 17-35mm\nSigma Ex Lentille macro 105mm 1: 2.8\nCanon Efs 18-55mm Lentille canon macro 0.25m/0.8ft\nPenax 55mm Super takumar\nCanon Lentille 58 mm\nCanon Lentille 28-90mm\nNikon Dxvr 18-55 Lentille canon afx-s 18-55mm\nNikon Afs-24 120 v Prime lens 24-120mm vr\nCanon Speedlite155 Canon flash speelite 155a incasew\nCanon Macro lens Macros lens 100mm mij ultrasonic\nTamron Tamron Lentille tamron


amb data de caducitat: Simplement, són coses que passen\nPublicat per M. Fighter a 22:55\nAnònim 30 de maig de 2012, a les 23:56\nTONI PITARCH 31 de maig de 2012, a les 9:17\nMolt bé, és la primera vegada que ho veiem (no la darrera com al relat) però aquesta conjunció d'artistes pot ser el principi d'una nova societat literatogràfica: endavant!\nAnònim 31 de maig de 2012, a les 10:32\nimma!!!un relat genial amb certs moments que pareix que els he viscut en primera persona. coses que passen... algunes tenen una explicació raonable i d' altres no. m' ha encantat!!!\nFreckles 31 de maig de 2012, a les 11:49\nLaia 1 de juny de 2012, a les 15:36\nImmaculateee!!!! Molt bon relat, com sempre! Em fas poreta, en tots es parla de marxar i desaparèixer, i de trencar amb la vida actual... Tu no ho faràs, no? :P\nPer cert, m'ecanta la unió amb les il·lustradores!!!!!!!!!\nTONI PITARCH 5 de juny de 2012, a les 22:00\nEnhorabona pel premi que t'han atorgat, te'l mereixes:


Ja fa deu anys que la seu del parc del Fòrum del Museu de Ciències Naturals de Barcelona va obrir les portes a la ciutadania de Barcelona. Des de llavors el departament d’Educació i Activitats ha realitzat diversos projectes dirigits específicament als centres escolars de proximitat i ha fomentat la participació de les associacions i les entitats del barri, però la demanda també ha estat en sentit invers i aquest és el cas del Projecte Diagonal Mar.\nEl mes de novembre del passat 2020, les Associacions de Veïns i Veïnes del barri Maresme i de Diagonal Mar, conjuntament amb l’Associació Moviment Diagonal Mar i la Comissió Veïnal Barri Net, es van posar en contacte amb nosaltres per mirar d’engegar un projecte que fomentés el coneixement del parc de Diagonal Mar, situat molt a prop del Museu. Feia mesos que detectaven un augment de l’incivisme al parc, sovint a causa del desconeixement, per part de la ciutadania, de la importància d’aquest espai com a punt clau de la biodiversitat a la ciutat, de manera que plantejaven realitzar alguna acció que donés a conèixer el seu valor, la seva biodiversitat i la necessitat de poder gaudir-ne sense malmetre’l.\nDes del Museu es va recollir la proposta i es va començar a gestar un projecte en el que hi han acabat participant l’Institut Rambla Prim, Parcs i Jardins, les esmentades associacions veïnals i el propi Museu. Tots els actors vam estar d’acord a tirar endavant una primera edició d’aquesta iniciativa compartida, malgrat la pandèmia, amb la certesa que es tractava d’una col·laboració amb prou potencial com per mantenir-la a mig termini.\nL’Institut Rambla Prim és un centre d’educació secundària especialitzat en cicles formatius, que inclou en la seva oferta el CFGS Educació i Control Ambiental. L’equip docent del centre va considerar que era molt interessant aprofitar aquest escenari per plantejar un aprenentatge pràctic i real al seu alumnat, de manera que han esdevingut els protagonistes principals d’aquest projecte: amb la col·laboració de la resta d’entitats i institucions, l’alumnat ha dissenyat i dut a terme accions educatives al parc de Diagonal Mar, adreçades a infants d’altres escoles del territori.\nEls principals episodis d’aquesta primera edició del projecte han estat:\nDurant el mes de febrer l’alumnat del CFGS va participar en una visita guiada al Parc, de la mà de Parcs Jardins i Moviment Diagonal Mar. D’una banda, el biòleg Octavi Borruel va explicar al grup quins són els principals valors ambientals i biològics del parc, així com els principals projectes de conservació que Parcs i Jardins hi està desenvolupant. De l’altra, l’activista veïnal Mari Carmen Garcia va exposar a l’alumnat el conflicte d’usos que des de l’entitat han anat identificant durant els darrers mesos.\nUna vegada descobert el parc, a mitjans del mes de març l’alumnat de CFGS va venir a realitzar una activitat de didàctica al Museu. ‘Ampliem els límits? El model didàctic del MCNB’, on a partir de la pràctica d’una activitat escolar, vam fer una lectura del paper dels i les participants, de la docent i de les educadores.\nA partir d’aquesta experiència, l’alumnat de l’institut va dissenyar una jornada matinal plena d’activitats dirigides a alumnes d’Educació Primària de diverses escoles properes. La bona rebuda de la proposta i la necessitat d’incorporar les mesures i recomanacions de prevenció Covid-19 va obligar a distribuir els grups participants en 3 jornades diferents. Així doncs, foren tres els matins en què el parc es va omplir d’infants i futurs tècnics i tècniques d’educació ambiental, que van dur a terme diverses dinàmiques i activitats pensades per afavorir el coneixement de la vegetació, aus i insectes que viuen al parc, al mateix temps que facilitaven una reflexió sobre la necessitat de trobar un equilibri que permeti gaudir del parc sense entorpir les dinàmiques biològiques identificades. Els infants participants en les jornades rebien el guardó de Guardià o Guardiana del Parc, que reconeixia els coneixements assolits i els esperonava a compartir-los amb les seves famílies, amplificant l’acció educadora de la iniciativa.\nEn paral·lel, dos alumnes del darrer curs del CFGS s’han sumat a la proposta i han desenvolupat una aplicació web que permet conèixer en profunditat el Parc a partir de l’ús del telèfon mòbil mentre es visita de manera lliure.\nLa valoració del projecte ha estat molt positiva per part de totes les entitats i institucions participants. Unes i altres hem estat d’acord en què reuneix tots els ingredients necessaris per garantir-ne l’èxit: la detecció d’una necessitat real per part de veïnes i veïns, la col·laboració d’institucions científiques del territori, la implicació de l’institut Rambla Prim que ha identificat en el projecte una bona oportunitat d’aprenentatge significatiu, el coneixement del territori i del seu teixit associatiu per part de les entitats veïnals, entre d’altres factors.\nTot i la pandèmia i la urgència d’aquesta primera edició, tant el resultat del projecte com el procés de treball col·laboratiu entre diferents actors ha estat tot un èxit que presagia que el projecte del Parc de Diagonal Mar té un llarg recorregut per endavant!\nDíptic de la jornada organitzada per l’alumnat del CFGS\nNotícia al web de l’AVV Barri Maresme\nNotícia a Tot Barcelona


Werther - Club TR3SC\nDel 27 al 31 de gener de 2017 i 1 i 2 de febrer de 2017\nfins a 245€\nUna opera colpidora que et farà reviure l'amor platonic de joventut. Aquest clàssic de Goethe i obra preferida d'Alfredo Kraus torna al Liceu 25 anys després. Amb la reconeguda ària Pourquois me reveiller, popularitzada per Luciano Pavarotti als concerts mítics d' Els Tres Tenors.\nAlgunes frases de la crítica:\n¿Intens món emocional amb meravelloses pinzellades escèniques" (The Guardian)\n¿Tan colpidora que parla directament al cor i conquereix l'oient amb un huracà de notes romàntiques" (Teatro.it)\nWetzlar, Alemanya. Werther està enamorat de Charlotte, però és un amor impossible, perquè ja està promesa amb un altre home. Després del matrimoni, Charlotte l'aparta del seu costat. La desesperaciò per aquest amor impossible porta Werther a sui¿cidar-se i acaba morint a les mans de la seva estimada.\nBasant-se en la novel·la de Goethe, Massenet ens presenta fidelment el personatge romàntic que personifica la malenconia per causa d'un amor impossible.\nEl muntatge de Willy Decker ha estat un èxit en diversos teatres i se situa en un expressionisme romàntic amb contrastos de color i formes impossibles que acompanyen les diferents situacions ani¿miques de l'obra.\nPromoció del 15% de dte: vàlid per les funcions del dies 28, 29, 31 de gener i 1 i 2 de febrer (zones de la 1 a la 5).\nResta de zones: sense descompte (entrades a partir de 14€)\nLa JONC i els Cors de l'Orfeó català a escena amb la història de Teseu i el Minotaure, ara convertida en una òpera\nPassió, plaer i remordiment en una història de Puccini sobre contradiccions i renúncies\ndel 7 al 22 de juny del 2018\nFestival Píndoles 2018 · Microteatre fora del teatre


En aquest projecte l'objectiu és donar oportunitats a través de l'art i l'educació a menors de 5 a 18 anys en situació de greu risc d'exclusió social. Atenció a 100 nens i joves. Alguns són del Programa d'Eradicació del Treball Infantil. Uns altres van ser recollits del carrer on demanaven almoina o agafaven cartrons per sobreviure.\nLa publicista i ballarina Andrea Gianini va tenir l’oportunitat de conèixer diversos projectes socials a la Badia i els voluntaris que treballen; això la va inspirar per crear a Curitiba, l’any 2000, el Projecte d’Art General (Art Geral al Brasil). Les classes de ballet al principi es van dur a terme per a nens de baixos ingressos al garatge de casa. Amb el seu creixement, el projecte va anar prenent l’espai que ocupen al carrer Pinheirinho Ciutadania, on en l’actualitat cent vint joves de baixos ingressos i edat escolar assisteixen als tallers de ballet clàssic, dansa creativa, improvisació, música i capoeira, juntament amb la cura de la musicoteràpia i la higiene bucal que ofereix Art Geral.\nEl 19 de març de 2003, el General d’Arts Dance Project, d’ara endavant denominat Art Geral, va esdevenir una organització no governamental (ONG).\nArt Geral té totes les seves accions basades en valors com: sensibilització, compromís, responsabilitat, honestedat, sinceritat i respecte, des de la data de la seva creació, Art Geral ha estat promovent una millora en el desenvolupament integral dels seus estudiants a través d’experiències artístiques.\nArte Geral estableix una educació en valors i una educació artística a través d’estratègies per a:\nEstendre la referència dels estudiants, la qual cosa els permet transcendir la realitat a la qual pertanyen.\nOferir un espai on puguin expressar els seus sentiments lliure i espontàniament, descobrir, experimentar i expandir les seves habilitats i capacitats físiques, intel·lectuals i emocionals.\nEnfortir i / o restaurar la identitat i l’autoestima.\nDespertar i estimular la creativitat, la consciència de si mateix i, en conseqüència, el pensament crític i l’autonomia.\nDesenvolupar noves relacions i enfortir la socialització.\nFomentar el ple exercici de la ciutadania.\nPromoure la inclusió social.\nPromoure el desenvolupament cultural i artístic.\nImpulsar als estudiants perquè puguin desenvolupar millor les seves habilitats artístiques amb les institucions associades vinculades a l’art i l’educació, que poden treballar amb més eficiència.\nIntroduir els estudiants en tasques que ajuden a les activitats del projecte.\nLes principals activitats socioculturals que desenvolupen són els tallers de ballet clàssic, dansa creativa, improvisació, música i capoeira, la cura de la musicoteràpia i la higiene oral, i busquen promoure l’estimulació total dels seus aspectes psicomotors, socio-afectius, cognitius i lingüístics.\nEl 2005 la Fundació Provocant la Pau va conèixer els projectes d’Art Geral a través de la seva presidenta Andrea Gianini.\nAtenció a 120 nens i joves en situació de risc social.\nAlguns provinents del Programa d’Eradicació del Treball Infantil.\nAlguns van ser recollits del carrer on demanaven almoina o recollien papers i cartrons per a sobreviure.\n25 voluntaris i voluntàries porten el projecte.\n4. TESTIMONIS DELS NENS\nAquests són els testimonis d’alguns nens que s’han traduït en paraules el significat d’Art Geral:\nFernanda de Souza – Classe D:\nÚnic i original … Art a Geral!\nGabriela Pereira Filipines – Classe E:\nJo sóc el que sóc, jo sóc Art Geral. Perquè ningú és igual. Art Geral està molt bé, és molt especial.\nGabriele Lopez – Classe A:\nFer del treball un art, amb Art Geral podem créixer.\nBeatriz Kaune Drabeski – Classe A:\nUna cosa inexplicable gràcies a Déu. L’Art de Viure, el gest de saber. En general, tot es pot confiar amb la gent que hi ha. Viure és aprendre i créixer també. Gràcies per ser com són. Em coneixen i m’ensenyen a viure.\nAline Isabelle – Classe D:\nPer què m’agrada Art Geral. Perquè:\nDonar oportunitats a través de l’art i l’educació als nens i joves de 5 a 18 anys en situació de risc social.\nClasses de dansa.\nPromoció de valors: ciutadania, disciplina, responsabilitat, respecte, convivència social, compromís, sensibilitat, creativitat i autoestima.