Calella presenta projectes de ciutat i turisme sostenible per valor de 40 milions d’euros amb càrrec als fons Next Generation\nInici > Notícies > Calella presenta projectes de ciutat i turisme sostenible per valor de 40 milions d’euros amb càrrec als fons Next Generation\nL'objectiu és que aquests recursos contribueixin a convertir el municipi en una destinació competitiva i amb garanties de futur. Es posa el focus en accions que vinculen la sostenibilitat a la seva dimensió econòmica, sociocultural i mediambiental. Aquestes accions es deriven del Pla d’Acció Calella DTI, Pla d’Acció Municipal Calella 2019-2023 així com del projecte Calella Emissions Zero.\nEl consistori ha presentat avui divendres els projectes de ciutat i turisme sostenible que aniran amb càrrec als fons Next Generation en el marc de la “Convocatòria Extraordinària de Planes de Sostenibilidad Turística en Destinos para entidades locales” del Ministeri d’Indústria, Turisme i Comerç del Govern espanyol. La suma de totes les propostes ascendeix a més de 40 milions d’euros. L’objectiu principal és que aquests recursos contribueixin a convertir el municipi en una destinació competitiva, sostenible i amb garanties de futur. Calella posa el focus en accions que vinculen la sostenibilitat – com a eix transversal – amb la seva dimensió econòmica, sociocultural i mediambiental. Totes aquestes accions es deriven del Pla d’Acció Calella DTI, Pla d’Acció Municipal Calella 2019-2023 així com del projecte Calella Emissions Zero.\nEl conjunt de les actuacions previstes en el projecte dibuixen un escenari d’optimisme i creixement d’una ciutat que compta amb prop de 70 anys d’història com a destinació turística. Els objectius més específics d’aquest projecte són: millorar la capacitat de resiliència de Calella davant un escenari turístic volàtil i incert; posicionar Calella com una destinació segura, sostenible i competitiva; contribuir a la mitigació del canvi climàtic; implantar sistemes que contribueixin a la descarbonització de la destinació; digitalitzar infraestructures per millorar la mobilitat i la gestió de recursos com l’aigua o els residus; o millorar el sistema de prevenció de riscos climatològics i sanitaris. Tots aquests objectius troben la seva desembocadura en el seguit de les 26 actuacions que ha dissenyat l’Ajuntament i que es divideixen en quatre eixos:\n- Sistema d’alerta integral per a la gestió d’episodis climàtics extrems amb l’objectiu de reduir la vulnerabilitat de la ciutat proporcionant informació i alertes anticipades.\n- Integració en el paisatge litoral de la Platja de Garbí de l’Estació de Bombeig d’Aigües Residuals (EBAR).\n- Recuperació de les dunes de les platges de Calella.\n- Telegestió dels passos subterranis a través de l’ús de la tecnologia per a la seguretat de les persones.\n- Gestió integral d’aigües de pluja i sanejament per la millora mediambiental.\n- Cobriment de la Riera Capaspre (fase 2) i recuperació de la zona del Salicrú.\n- Punts de càrrega elèctrica per a vehicles.\n- Instal·lació de plaques fotovoltaiques en edificis públics.\n- Incorporar de vehicles elèctrics a la flota municipal.\n- Peatonalització del carrer Sant Pere.\n- Construcció d’un edifici d’habitatges de lloguer assequible i d’emissió zero.\n- Implantació d’una xarxa de carrils bici i lloguers de bicicleta.\n- Instal·lació de sensors a la població per controlar el soroll i emissions contaminants.\n- Instal·lació de contenidors intel·ligents a la ciutat.\n- Control de subministrament d’aigua potable. Sistema de telectura del consum d'aigua de tota la ciutat.\n- Sistema integral de previsió i gestió ambiental de la platja.\n- Monitorització de la reputació turística en línia.\n- Creació de dos dipòsits intel·ligents i sostenibles per a vehicles.\n- Campanya de sensibilització de residus. Contenidors Intel·ligents.\n- Implantació de protocols de la Covid-19. Anàlisi de l'aigua per detectar el nivell d'infecció en destinació (covi19 o qualsevol altra pandèmia)\n- Instal·lació de plafons anti-soroll a la via del tren.\n- Recuperació de fonts, millora energètica i de digitalització.\n- Regeneració urbana: carrer Església.\n- Regeneració urbana: carrer Jovara.\n- Regeneració urbana: plaça de l’estació. Supressió de barreres arquitectòniques.\n- Millora de la façana del Centre Cívic Can Saula.\nAquestes són totes les accions que l’Ajuntament ha presentat per al seu finançament íntegre del 100% amb càrrec a la primera convocatòria dels fons europeus Next Generation.


El Cau de les Nereides: Fugint... no sé ben bé de què\nFugint... no sé ben bé de què\nNo creia que m'arribés a passar, creia que ho tenia superat i que ja no em feia res trobar-me'ls a tots junts. Creia que podria arribar, somriure, saludar-los a tots i poder establir-hi una conversa normal. Com abans. Com fa només quatre anys. Només? Ostres, com passa el temps...\nÉrem... un set, més o menys. Sí, set. Ens ho passàvem d'allò més bé, m'encantava estar amb ells, sempre rèiem i les tardes es feien ben curtes. I a l'esquiada va ser... simplement fantàstic. La primera vegada que em vaig posar uns esquís, i tots m'ajudaven i m'esperaven (i d'alguna caiguda també se'n reien, perquè mira que vaig caure vegades aquella setmana...). Bé, seguim. Que jo estava molt bé amb ells, però aquell any (quan jo feia 3r d'ESO) es van deixar encisar per un altre institut d'aquí Cerdanyola, amb molta més anomenada que el meu (cosa que avui en dia ha canviat, el meu institut actualment ha guanyat més prestigi al poble i està molt bé, té molts recursos). I es va iniciar l'èxode. Van fer la matrícula a l'altre institut i van marxar. Tots. Els sis. I del grup només em vaig quedar jo...\nHan passat els anys i ja no hi ha contacte. Aquell estiu encara vam quedar alguna vegada , però van establir amistat amb els nous ompanys i això de sortir va quedar en segon... no, tercer o quart pla. Fins que ja no era en cap pla i vaig estar ben bé un any sencer sense veure'ls el pèl, tot i viure al mateix poble. De tant en tant els veig, quan han d'agafar l'autobús per anar a l'institut. I ens saludem, ens expliquem quatre coses i cadascú pel seu camí. La setmana passada mateix vaig topar amb un d'ells, i amb això vull dir que no estic parlant de mesos ençà. Això sí, me'ls trobo d'un en un, no he tornat a retrobar el grup sencer.\nTres d'ells formen part d'un grup de música. Concretament, dos d'ells formen part d'un i l'altre s'ha ajuntat amb tres nois més, formant un altre grup. I a Cerdanyola s'ha organitzat un concurs de grups de música d'aquest tipus, poc coneguts, grups que comencen i necessiten una empenteta. Els dos grups de música han arribat fins a la tercera fase, i ahir tocaven a la plaça del mercat. A cada concert es juguen el pas a la fase següent, així doncs, vaig decidir anar a veure'ls. A més a més m'han dit que ho fan força bé! No necessitava més motius, no?\nSabia qui hi hauria o si més no, m'ho imaginava. I tenia ganes d'anar a sentir-los tocar, i també volia veure als ex-companys, per xerrar-hi i explicar-nos la vida, a veure què tal els anava tot. A les cinc i mitja, vaig anar cap allà. Pensant, rumiant, com sempre. Quan ja hi era, quan només havia de creuar la carretera, el semàfor es va posar en vermell. I el panell que compta els segons que falten perquè es torni a posar verd va començar: 46,45,44... I des de l'latra banda vaig començar a veure cares conegudes que anaven arribant, però no soles com jo. Anaven amb altres persones que lògicament jo no coneixia, i es reunien en un cercle format al costat de les quatre fustes que feien d'escenari. I a l'altra banda de la carretera em vaig quedar. No vaig creuar. Em va entrar un neguit, una tristor, una sensació d'incomoditat bestial i unes ganes boges de marxar. I què vaig fer? Marxar. Sense sentir ni una sola nota i plorant no sé per què.\nAixí de fàcil, així de burra, així de poruga. O no? Jo és que ja no sé ben bé ni què em va passar, no sé si era por, vergonya o un altre misteri de l'estupidesa humana el que feien funcionar les meves cames. I aquella cosa em va fer recular ràpid, i vaig donar voltes pels carrers, vaig observar la fira que feien més amunt i vaig xafardejar uns quants aparadors. I tota l'estona amb el dubte. per què has marxat? Torna-hi, va, que no passa res. Però no, en vaig ser incapaç. Vaig acabar fugint i no sé ben bé de què.\nPublicat per Laia en 19:39\nelur 18 de maig de 2008 a les 21:25\nDoncs vés a saber, potser el teu cos, el teu subconscient, sabien que no hi havies de ser...\nNo sé què dir-te bonica, només que no hi donis massa voltes, a vegades tot es fa més gros pel fet de donar-li més importància de la que té. Un mal dia, un mal moment... el té tothom.\nT'envio una abraçada ben forta i un pilonàs de petons.\nQuan trobis al teu grup de "dofins" afins segur que no marxaràs ;*)\nLlum 18 de maig de 2008 a les 21:39\nLaia, no sé què dir-te. És que entenc tan bé el que dius! Jo també ho he fet, això. He dit que hi aniria, i llavors m'he tirat enrere, vés a saber per què. Inseguretats, pors... vés a saber!\nCom diu l'elur, potser és que no hi havies de ser. Potser, quan trobis el teu grup, gent que no marxen, llavors tu no fugiràs. Has llegit l'últim post d'en XeXu? A vegades, la gent s'allunya per circumstàncies de la vida, però quan estan a prop i s'allunyen... potser no té sentit intentar recuperar el que es va perdre.\nI no t'estic dient que no hi vagis, eh! Només que... bé, que potser el teu cap va voler estar fora del grupet, potser... no ho sé.\nfada 18 de maig de 2008 a les 21:56\nTranquil·la, dona. Jo crec que és una reacció absolutament natural, encara que tu no la controlessis. Segurament, en el teu subconscient mai no has arribat a pair que se n'anessin tots sis. Ho has portat correctament, educadament, perquè no hi havia motius per no fer-ho, però en veure'ls amb el semàfor per mig et va fer por que descobrissin aquest desencís que tens amagat i que ni tu mateixa coneixes. Una abraçada, molts i molts petons. La vida només té una direcció: endavant.\nTirai 18 de maig de 2008 a les 23:33\nEstic bastant d'acord amb el que diu la fada, tot i que, no hi havia pensat fins que ho he llegit.\nEm sembla que hauria actuat exactament com tu.\nXeXu 19 de maig de 2008 a les 9:24\nPotser aquell semàfor era la metàfora que necessitaves. És trist perdre els amics, és trist fer vides separades i que es perdi el contacte. Però encara que sembli dur, si aquest contacte es va perdre, a part de la distància física, pot ser que les vostres evolucions anessin en direccions contràries, i que a dia d'avui aquesta distància sigui ja insalvable. Vas fer el correcte. Potser si haguessis creuat t'haguessis sentit incòmoda i els teus bons records haguessin caigut. Millor recordar-ho com una bona època de la vida, com tantes altres que tindràs, però ara només hi ha un camí, anar endavant, fer noves coneixences, i establir un nou cercle que s'adapti a tu en aquest moment de la vida. Ho faràs, ja veuràs.\nLaia 19 de maig de 2008 a les 13:47\nMolts gràcies elur, maca!! caram, quins comentaris m'heu deixat avui! Si és que ja és ben bé que no sé deixar de donar-li voltes al cap... però és que coses com aquestes em fan rumiar massa! Va ser alguna cosa el subconscient, que de vegades és més savi que els propis impulsos...\nLlum, jo no ho vaig dir a ningú, de manera que ningú m'hi esperava. però, però... potser m'hagués agradat que m'hi esperessin, no? Ai, ja hi torno! Ho deixo...\nNo ho sé ni jo, si hi hauria d'anar un altre cop o no! Dissabte tornen a tocar! potser li dic a algun company de l'institut, i així ja no hi estaré tota sola, no ho sé... Però si vaig fugir crec que no va ser pas per mi, sinó per ells. Perquè a mi m'encantaria recuperar tot allò, però ells s'han distanciat massa i crec que no hi posarien massa ganes en el procés de "recuperació", per dir-ho així...\nFada... Un petonet ben gros! Intentaré tirar endavant a partir d'ara, esborrar les males sensacions i aprofitar aquesta nova etapa per començar de nou en alguns aspectes. :D\nGràcies Tirai! Va ser tan estrany i tan ràpid... Si quan me'n vaig adonar, allà al semàfor, gairebé ha reculava. El problema és que jo no esperava tenir aquesta sensació, si hi anava molt contenta perquè els veuria! però una cosa és visualitzar les coses a la ment i l'altra veure-les amb els propis ulls... Quina mala passada em juga la ment! Sempre idealitzant-ho tot, coi...\nEl que passa és que crec que físicament ens vam distanciar molt, però que dins meu jo encara hi estava força vinculada o si més no, volia estar-hi vinculada. És això. M'agradaria estar-hi vinculada però no pot ser, ara ja no. Crec que tens raó quan dius que la distància s'ha fet massa gran, sobretot perquè encara que jo vulgui tornar a unir els dos costats de la corda i fer-hi un nus, crec que l'altre extrem de la corda no hi posaria de la seva part. Per tot el que ha passat últimament al meu voltant crec que necessitava tornar a tenir aquesta unió, però no és possible. I forçar-ho, encara menys, les coses surten pitjor. Moltes gràcies pel teu comentari, i sobretot pel post que tu també has fet. L'hauria d'haver llegit abans i potser no hauria estat tan pessimista i tonta!\nEli 20 de maig de 2008 a les 7:54\nEl reculls al meu blog?\nJacme 23 de maig de 2008 a les 20:55\nno t'hi capfiques, és el curs de les vides!\na voltes els curos es distancien... a voltes no es tornen a trobar mai més, i a voltes sí (a mi em va passar amb els blocs, que vaig tornar a contactar amb amics de l'institut!). Però el més important, saps què és? que més endavant, pel camí, et trobaràs amb altres rius, altres persones, que t'enriquiran: no ho dubtes!!! (pensa que d'aquí poquet arriba la Disbauxa, arriba la Universitat!!!!)


Jornada del CSM 22 novembre – Perspectives per al ferrocarril en la cadena de transport – CSMMed\nHome > Event > Jornada del CSM 22 novembre – Perspectives per al ferrocarril en la cadena de transport\n22 de novembre – Perspectives per al ferrocarril en la cadena de transport (acte en format presencial i virtual)\nEl pròxim 22 de novembre, des del Comitè de Serveis Multimodals (CSM), que treballa per la promoció i impuls del transport multimodal de mercaderies, s’explicaran les experiències i perspectives del ferrocarril en la cadena del transport, explicades pels seus agents, des del productor fins l’operador de transport.\n10.15 h Exemples i necessitats sectorials – Cas del sector del vi\n10.30 Experiències amb el ferrocarril des del món empresarial\nSala d’actes del Departament de la Vicepresidència i de Polítiques Digitals i Territori de la Generalitat de Catalunya. Av. de Josep Tarradellas 2-6 Barcelona.\nIncripcions (places limitades): cliqueu aquí.\nIncripcions: cliqueu aquí.


Directe TV Sales Campanya EUA\nConductors de Arxiu ofereix diverses solucions com Business Processing Outsourcing (BPO), generació de leads, Inbound, Outbound Serveis de Call Center, Disseny Web i Desenvolupament, optimització de motor de cerca i Social Media Marketing. Proporcionem alt nivell de qualitat dels Serveis i Solucions en preu molt competitiu.\nCorreu electrònic i SMS Màrqueting\nCall Centre Registre\nskype : leadsarchive ; Direcció: 199 Bleecker Street Brooklyn Kings, New York, 11221, País: EUA, Email: info@leadsarchive.com skype: leadsarchive;\nPER QUÈ TRIAR LEADSARCHIVE\nOutBound · Direct TV Sales Campaign USA Inici · Outbound · Direct TV Vendes Campanya EUA\nConductors Arxiu proporcionar serveis de call center outbound per Estats Units. El nostre centre de trucades està disponible per a la campanya de vendes EUA Directe TV. L'equip del centre de trucades proporcionarà serveis de vendes de sortida i la generació de prospectes durant l'horari normal.\nTotes les oportunitats de vendes de Direct TV es transmeten en viu.\nEls nostres centres tenen les seves pròpies dades de trucades dels Estats Units. Els nostres agents de vendes dels clients estan altament capacitats i motivats per treballar en qualsevol campanya de vendes. Els nostres preus són molt econòmics en comparació amb altres proveïdors de centres de trucades en alta mar. D'altra banda la nostra qualitat dels serveis és molt bona.\nTenim espais disponibles per als serveis de centres de trucades entrants i sortints.\nLes empreses interessades a externalitzar la seva campanya de vendes de televisió directa s'ha de posar en contacte amb nosaltres a info @ leadsarchive per a més detalls.\nPer ploms ,\nL'últim del nostre bloc\nCampanya d'email màrqueting\nbpo Negocis Processament d'Outsourcing de Call Center del centre de trucades Call center Disponible millores per a la llar condueix centre de trucades entrants de generació de plom ploms Leads Generació costa fora del centre de trucades sortints centre de trucades fora lligat centre de trucades qualificat condueix Comercialització Tele\n2009 -. 2013 . LeadsArchive Reservats tots els drets.


L'Arquebisbe d'Urgell i Copríncep d'Andorra, Mons. Joan-Enric Vives i Sicília ha rebut aquest migdia les Cartes Credencials de l'Ambaixador del Regne d'Espanya, Excm. Sr. Àngel Ros i Domingo, al Palau Episcopal de La Seu d'Urgell.\nHi foren presents la Ministra d'Afers Exteriors M.I. Sra. Maria Ubach i el Representant del Copríncep M.I. Mons. Josep M. Mauri. L'Ambaixador anava acompanyat de la seva esposa, Sra. Neus Bernaus i Gaset i del Ministre Conseller de l'Ambaixada, Sr. Nicolás El Busto Torán.\nL'audiència s'ha desenvolupat en un clima de molta cordialitat pels vincles que el nou ambaixador sempre ha mantingut amb Andorra i amb el Bisbat d'Urgell. Han tractat les qüestions que tenen a veure amb les amicals relacions entre els dos Estats.


Inici > Compromís confirma amb dades la retallada de diners a l’hospital\nRedacció/Compromís x la Seu\nEl grup municipal de Compromís x la Seu presenta un recull de dades econòmiques de la Fundació Sant Hospital de la Seu d’Urgell que confirmaria, segons asseguren, la retallada del 17% dels diners del Servei Català de la Salut (SCS), organisme públic dependent de la Generalitat de Catalunya i principal font d’ingressos de l’hospital. En els quadres de síntesis es pot comprovar, segons el grup municipal, com hi ha hagut una retallada que ha arribat fins al 20,20% dels ingressos provinents de l’SCS l’any 2014 sobre la base del 2009.\nCal destacar, a més, que el pes de les transferències des de l’SCS ha anat perdent força any rere any sobre el total dels ingressos de l’hospital de la Seu, i ha passat de representar el 85,7% l’any 2009 al 79,67% l’any 2015. Per aquesta raó, Compromís x la Seu vol desmentir les afirmacions de l’alcalde de la població i president del patronat del centre hospitalari, Albert Batalla, que assegurava que les retallades de la Generalitat de Catalunya han estat de només un 4%. Les dades objectives marquen clarament l’estat real de les retallades practicades a l’hospital; d’aquestes se’n pot extreure algunes gràfiques destacables, que el grup adjuntava ahir en un comunicat.\nEn aquest marc, Compromís x la Seu va voler agrair la gran tasca dels professionals de l’hospital, que amb la seva dedicació han hagut de compensar les retallades i la falta de suport institucional.\nAl mateix temps, el grup municipal també reiterava el seu total desacord en la pèrdua de dedicació del nou gerent, que s’haurà de compartir amb l’hospital de Tremp, situació agreujada pel fet que l’hospital ha estat durant nombrosos mesos sense aquesta figura, essencial en la direcció d’una institució sanitària d’aquestes característiques.\nEl diputat i portaveu de Compromís x la Seu, Òscar Ordeig, va remarcar que “l’alcalde Batalla es nega a defensar com cal el nostre hospital davant de la Generalitat, per no enfrontar-se al seu partit”. Ordeig també manifestava que “les retallades als hospitals de muntanya, com el de la Seu, són doblement greus en comparació amb els de les grans ciutats, ja que els primers donen un servei essencial a un territori molt extens, amb comunicacions viàries complicades i una població envellida”.\nA més, el regidor afegia que “l’hospital de la Seu ha perdut ingressos i té menys personal, menys llits i menys serveis assistencials, fets aquests que afecten molt negativament el servei que ofereix el nostre hospital”.\nURL d'origen: https://www.bondia.ad/politica/compromis-confirma-amb-dades-la-retallada-de-diners-lhospital


Mas Figueres – Turisme Rural\nMasia rural de sis habitacions dobles amb bany propi, servim l’esmorzar amb productes de proximitat i casolans, també i amb antel·lació us podem oferir sopars lleugers amb ibèrics, formatges, pates de la zona… tenim piscina en funcionament a partir del mes de maig i molts raconets on descansar després d’un dia visitant la comarca, amplis jardins on poder fer uns vins, cerveses i refrescs, acompanyats de tapes.\nN. de legalització : Pt-000013\nCap de setmana (2 nits) (Dissabte i sol): 1.239,60€\nSi l'anul·lació es produeix: - Abans d'una setmana de la data prevista, no hi haurà cap càrrec. - Si ho fa amb menys d'una setmana d'antelació no es retornarà l'import pagat per avançat.\nS'accepten nens majors de 12 anys, per families amb menors d'aquesta edad si us plau consulteu amb nosaltres. Gràcies.\nOrganitzat per MasFigueres


Phelps passa el testimoni a Bolt (Natàlia Arroyo)\nPhelps passa el testimoni a Bolt\nLa competició de natació s’acaba avui i cedeix a l’atletisme la missió de fer de Rio uns Jocs d’èxit\nNATALIA ARROYO Barcelona 13/08/2016 03:46\n651x366 Michael Phelps ha sigut un dels grans noms propis de la primera setmana de competició a Rio de Janeiro. / ADAM PRETTY / GETTY Michael Phelps ha sigut un dels grans noms propis de la primera setmana de competició a Rio de Janeiro. / ADAM PRETTY / GETTY\nEls dies previs als Jocs de Rio de Janeiro no van ser els convencionals d’una cita d’aquesta magnitud. En les últimes setmanes pràcticament no es parlava del torneig olímpic en termes esportius i tota l’atenció mediàtica la van centrar aspectes polítics, socials o econòmics, que van amagar els atletes darrere de polèmiques sobre dopatge i enrenous organitzatius. Tot era caos, amb robatoris i brutícia a la Vila Olímpica, obres per acabar en tots els estadis, i un descontentament general a la ciutat que no generava cap bona energia.\nPerò els primers dies de competició han aconseguit el que semblava impossible a la ciutat carioca, que l’etiqueta dels pitjors Jocs Olímpics de la història s’anés esquerdant i que, de mica en mica, Rio 2016 s’hagi anat convertint en uns Jocs de llegenda. Plens d’històries de superació, de casos d’èxit, de grans finals per recordar.\nPrincipalment, l’esport que ha sigut responsable d’aquest tomb en el discurs ha sigut la natació, focus de la primera setmana dels Jocs. Badalona recordarà sempre la cita de Rio, perquè és la que ha acabat de catapultar una Mireia Belmonte gegantina, la primera nedadora catalana que s’ha penjat l’or i la quarta atleta que acumula quatre medalles en la seva trajectòria olímpica, sumant-hi el bronze aconseguit el primer dia. En la final dels 800 m, s'ha quedat a les portes del podi malgrat fer rècord d'Espanya (8.18.55).\nEl cas de Belmonte és el que queda més a prop, però els Jocs de Rio s’estan fent un lloc en la història olímpica amb les gestes de Michael Phelps. El nord-americà, que aquesta matinada va penjar-se la seva 27a medalla, amb la plata al 100 m papallona, no deixa d’ampliar la col·lecció de medalles i fites. El seu retorn a l’alta competició després de dos anys desconnectat de la natació ha convertit el dia a dia al centre aquàtic en un espectacle que l’afició local ha ovacionat, que els rivals han admirat i que l’espectador ha celebrat, encara que fos ben entrada la matinada en hora catalana.\nEn paral·lel, la natació també ha vibrat amb el talent de l’estatunidenca Katie Ledecky, dominadora absoluta de totes les distàncies del lliure -tant les de velocitat com les de mig fons- i que en la nit de divendres a dissabte va superar el seu rècord en la final dels 800 m, amb un crono de 8:04.79. L’altre gran nom de l’aigua ha sigut el de l’hongaresa Katinka Hosszú, poderosa i autoritària en totes les grans finals que ha disputat, excepte en l'última, els 200 m esquena en què s'ha vist superada per Maya Dirado. El binomi que l'hongaresa forma amb el seu marit i entrenador Shane Tusup, un xòuman a les graderies, no ha passat desapercebut al voltant de la mercantilitzada Dama de Ferro.\nAl marge de la natació, Rio s’ha vestit de glòria amb els mags de la gimnàstica artística, que també faran que la cita brasilera es recordi com la de l’eclosió d’una de les gimnastes més espectaculars mai vistes en un pavelló, Simone Biles, i la de la consolidació d’un veterà mestre, Kohei Uchimura. La nord-americana, que encara seguirà buscant ors a partir de demà, ha deixat bocabadat tothom amb la seva elegantíssima potència en categoria femenina, mentre que en la masculina el japonès ha demostrat que segueix sense tenir rival després d’haver sigut campió olímpic a Londres i plata a Pequín.\nAra, sense l’aigua i amb la gimnàstica que esgota els seus dies d’acció, els Jocs no quedaran orfes perquè l’atletisme seguirà ocupant la part principal de l’actualitat diària. Ja ahir, en la primera jornada, el tartan de l’estadi olímpic va inaugurar la competició amb un estratosfèric rècord mundial. L’etíop Almaz Ayana va endur-se l’or en la final dels 10.000 metres i, amb un crono de 29:17.45, va rebaixar 14 segons el registre que la xinesa Wang Junxia havia fixat com a rècord l’any 1993. Sembla el millor auguri del que anirà venint.\nLa gent espera que el jamaicà Usain Bolt, si el nord-americà Justin Gatlin l’hi permet, reculli el testimoni de Michael Phelps i ampliï la seva llegenda amb una altra exhibició de velocitat, després dels èxits a Pequín i Londres. De moment, Bolt ja reparteix joc amb xous per enamorar el país brasiler, ballant samba i fent-se selfies amb centenars de periodistes.\nL’esforç dels atletes, però, tampoc ho pot tapar tot, i Rio 2016 cada dia conviu amb alguna mala notícia que descobreix els forats d’unes instal·lacions acabades amb presses i malament. Des de les immenses cues que van bloquejar els accessos el primer dia i que van aigualir els primers minuts de la cerimònia d’inauguració, fins als problemes en totes les proves a tocar del mar. Ahir es va haver de tancar la piscina de salts per excés d’acidesa a l’aigua, que estava totalment verda i feia pudor. De Bolt depèn que això acabi pesant més que els seus ors.


PREGUNTEU ALS EXPERTS: PREGUNTES MÉS FREQÜENTS SOBRE SISTERLOCKS - NOTÍCIES\nPrincipal Notícies Pregunteu als experts: preguntes més freqüents sobre Sisterlocks\n01El primer és el primer\nMolta gent es pregunta exactament quina diferència hi ha entre els locs tradicionals i els Sisterlocks. Els panys germans són llots prims que tenen aproximadament la meitat de la mida dels llacs tradicionals. Es creen mitjançant una tècnica de localització de marques comercials que no requereix l’ús de cap producte per a la cura del cabell, segons afirma Wariesi Flores, consultora de Sisterlocks i propietària del saló.\nSi esteu pensant en Sisterlocks, primer heu de trobar un consultor certificat que us pugui guiar durant el procés per garantir uns resultats òptims. Els consultors certificats de Sisterlocks han estat aprovats oficialment pel creador de la tècnica, el mateix doctor Joan Cornwell, diu Flores. Com que els Sisterlocks són tan prims, una instal·lació incorrecta pot provocar trencaments del cabell i fins i tot calvície.\n03Donant els primers passos\nUn cop decidiu que voleu obtenir Sisterlocks, no us preocupeu per la llargada del cabell. Només necessiteu almenys tres centímetres de cabell per iniciar el procés, aconsella Flores. A més, podeu instal·lar Sisterlocks amb els cabells relaxats, però la vostra fase de transició trigarà més temps.\n04A partir de Fresh\nEl procés de Sisterlocks començarà en tres fases. Primer us reunireu amb un consultor per discutir qualsevol dubte o dubte. Durant aquesta reunió inicial, el consultor instal·larà de vuit a dotze serrells Sister al cabell per determinar quin patró de localització s’adapta millor a la vostra textura.\nsabates de ballet per a ballarins negres\nS'està carregant el reproductor ...05Tressed for Success\nDues setmanes després de la consulta, es pot iniciar el procés d’instal·lació. Això pot trigar entre 10 i 36 hores, segons el consultor i la longitud i densitat del cabell, diu Flores.\nDesprés de la instal·lació, us recomanem que assistiu a una cita de seguiment amb el vostre consultor per a una revisió final dels vostres Sisterlocs recentment instal·lats. El manteniment de Sisterlocks requereix un estrenyiment cada 4-6 setmanes, que podeu aprendre a fer vosaltres mateixos. Els clients de Sisterlocks poden registrar-se per fer un curs que els ensenyi a apretar els cabells. Aquest curs està disponible sis mesos després de la instal·lació, diu Flores.\n07Fent la inversió\nEl cost de Sisterlocks varia segons la regió i el consultor, i pot oscil·lar entre els 500 i els 2.000 dòlars. En general, pagareu més en funció de l’experiència que tingui el vostre assessor: com més temps porti treballant, més car serà. A més, alguns consultors cobren per hores i poden cobrar una taxa de servei.\n08Canvi de cor\nSi no esteu bojos pels vostres Sisterlocks, podeu eliminar-los, però hi pot haver pèrdua de cabell. El procés és tediós, però es pot fer, diu Flores. Alguns clients experimenten molta pèrdua de cabell, però els resultats poden variar. No es recomana eliminar-les un cop instal·lades.\nmalnoms per a amiga noia\nsalari d’amor i hip hop atlanta per episodi\nballar amb estrelles vota ara\ncom es diuen ballarines mexicanes\npell afroamericana de pell química abans i després\nmillors ciutats petites de Kentucky


ÒPERA A L'ESCOLA 2016 2017: 2016\nSessió 6: 18 de novembre de 2016\nEl dimarts 15 no es va fer la sessió d’òpera perquè en David estava amb grip.\nJa ha sortit el reportatge a Vallès Educa de Canal Terrassa: http://votv.xiptv.cat/el-valles-educa/capitol/capitol-3-02#.WCy-yFF5Ycc.gmail\nLa notícia sobre el nostre projecte és l’última: minut 00:18:15 fins al final.\nAquest divendres dia 18 hem continuat treballant amb els mateixos grups.\nEl grup de Pol, Saad, Oriol, Mauro, Joan, Nil i Gerard, Ada, Sandra, Maria, Laia T i Marina ha començat fent teatre. Hem parlat del que vam fer l’última sessió. Hem mirat fotos de Sebastiao Salgado, de la seva col·lecció Exodos. Hem imaginat que som aigua, i que ens movem sense voluntat. Experimentem diferents tipus de moviments i ritmes. Finalment ho vinculem a persones que es moguin així i que som desplaçats, que hem de marxar sense voluntat. Després hem vist diferents fotos d’enfrontaments de policia o militars contra civils i les hem comentat.\nEl grup d’Arnau, Sergi, Alejandro, Jan, Erik, Aitor, Marc, Iván, Andrea, Laia B, Lídia, Douaa i Laura a música han continuat treballant ritmes, instrumentació grupalment i fent proves de cant i instrument de forma més individualitzada.\nHem fet intercanvi de grups.\nA teatre, hem parlat i comentat les fotos. Després per parelles hem treballat imatges que per a ells representin una injustícia. Cada persona havia de crear una imatge amb el company/a. Un cop acabada la primera presentació d’imatges, un grup de forma espontània, ha començat a cridar “Injustícia, manifestació!!”\nLa part final de la sessió hem estat tot el grup conjuntament i tothom menys una persona, s’han sumat a manifestar-se “injustícia, manifestació” i han tingut la necessitat de pujar a les espatlleres i matalàs i continuar cridant.\nDesprés hem fet un carrusel d’imatges repetitives. Hem fet un cercle i per parelles havien d’articular una escena de conflicte físic. Una acció lenta i concreta que es pogués repetir. Qui tingués la necessitat podia parlar i dir paraulotes, incorporades a l’escena. Ha anat molt bé. Hem notat al grup molt content. Aquest cop no hem tingut temps de fer el termòmetre, ja que hem acabat en hora de pati.\nPublicat per ESCOLA SIMEÓ RABASA a 5:12 Cap comentari:\nSessió 5: 8 de novembre de 2016\nAvui hem tingut una novetat important. La primera ha estat la baixa de Carlos per una lesió muscular. La presència de Carlos és molt important com a tutor del grup. Ara hem d'esperar que s'incorpori una persona que el substitueixi per poder integrar-la en el procés de creació de l'òpera.\nHem tingut la visita d'una TV local del Vallès. Han gravat fragments de diferents moments de la sessió amb molt de respecte. Després han fet entrevistes a diferents persones del projecte. Faran un reportatge de 7 minuts que emetran la següent setmana, en principi el dimecres dia 16 de Novembre. La setmana vinent penjarem l'enllaç.\nLa primera part hem fet dinàmiques grupals i energètiques. Hem conservat els grups de la sessió anterior. Han començat fent música: Arnau, Sergi, Alejandro, Jan, Erik, Aitor, Marc, Iván, Andrea, Laia B, Lídia, Douaa i Laura I teatre: Saad, Pol, Oriol, Mauro, Joan, Nil i Gerard, Ada, Sandra, Maria, Laia T i Marina.\nEn la part musical el grup ha treballat diferents patrons ritmics i paral·lelament l'Eduardo a fet jocs individuals per tocar percussió i cantar. D'aquesta manera, cada persona pot anar dient que li ve de gust fer i comprovant les seves capacitats.\nEn la part teatral hem vinculat el treball de moviments migratoris que va fer Carlos a classe amb situacions de joc. Hem experimentat físicament el fet de voler passar un mur humà i ser rebutjat. Hem parlat molt de què pot significar i representa. Hem treballat amb l'element del vent físicament i com ens pot fer moure a la seva voluntat. En les converses molts comentaris han anat el voltant de la por que et puguin robar, o entrar a casa teva. Han sortit molts exemples d'altres indrets com a Mèxic, on et poden matar per molt poca cosa. Finalment hem donat expressió a la frustració i rabia. De manera voluntària han fet cops amb un tub d'escuma que no fa mal.\nEn el termòmetre han mostrat molta satisfacció. Només una persona no ha estat en la part molt alta perquè no ha pogut fer la prova musical avui. Bon símptoma.\nPublicat per ESCOLA SIMEÓ RABASA a 13:08 Cap comentari:\nSessió 4: 25 d'Octubre de 2016\nAquesta és la primera sessió que hem començat tot el grup complet. Hem mogut el cos rítmicament, sense parlar i hem projectat la veu, cridat. Hem fet una dinàmica d’identificació espontània. I abans de separar-nos en 2 grups hem fet conjuntament un exercici de respiració, moviment i veu.\nAvui el grup que ha començat amb la música ha estat: Arnau, Sergi, Alejandro, Jan, Erik, Aitor, Marc, Iván, Andrea, Laia B, Lídia, Douaa i Laura.\nI el grup que ha començat amb teatre ha estat: Saad, Pol, Oriol, Mauro, Joan, Nil i Gerard, Ada, Sandra, María, Laia T i Marina.\nTeatralment hem interactuat en el marc de la història de “Els 3 amics”. Una història d’amistat on cada personatge té por de ser rebutjat per la resta per diferents característiques personals. La interacció amb els personatges ha estat intensa i amb ganes de participar. A l’hora de ballar s’han deixat anar amb molta energia i creativitat. La improvisació amb l’escena principal ha estat molt ben resolta.\nA música han continuat explorant amb els instruments i els ritmes, així com cantar frases musicals. Tot el grup mostra molt bona disposició per la part musical.\nTermòmetre: Tothom s’ha situat a la zona del 100% excepte una persona. Han argumentat que els hi havia agradat molt les dues parts: la musical amb els instruments com la teatral amb la història dels 3 amics.\nPublicat per ESCOLA SIMEÓ RABASA a 1:58 Cap comentari:\nSessió 3: 18 d'Octubre de 2016\nAquesta setmana hem dividit el grup per començar a treballar aspectes musicals.\nAvui hem trobat a faltar al Gerard i el Mauro.\nA l'inici hem fet diferents dinàmiques col·lectives amb tot el grup i després un grup s'ha quedat al gimnàs fent treball teatral sobre "El Conflicte". L’altra part del grup han anat a l'aula de música i han jugat amb conceptes musicals, tan cantant com tocant instruments.\nCada persona ha tingut un moment personal per presentar el dibuix que havien fet d’ells/es mateixos/es, o d’alguna cosa que els representa, així com parlar del que més els hi agrada.\nLes activitats han anat bé, però a vegades hi ha una sobre excitació, que els hi costa gestionar. D'alguna manera és normal, ja que el marge de llibertat que es dóna és ampli i dóna la sensació que no estan acostumats.\nEls jocs de confiança agraden molt, però encara no tothom està còmode. A poc a poc anirà millorant més. Han valorat molt positivament la dinàmica de "pujar i baixar" on curiosament demanaven ser enlairats pel grup.\nHa estat curiós les diferents idees que han sorgit sobre el conflicte i com és vincula en la majoria dels exemples a una baralla física o a insults.\nEn la part musical han gaudit molt amb el joc plantejat per l'Eduardo i algunes persones han destacat que estaven contentes de poder començar a tocar instruments.\nLa relaxació és el que més costa de fer.\nTermòmetre de valoració: Només tres persones no han estat al 100%. Cada una ha reivindicat aspectes diferents, que tindrem en compte de cara a properes sessions.\nSESSIÓ 2: 8 d'Octubre de 2016\nAvui hem començat entrant directament al gimnàs, sense passar per l'aula. Ha anat bé perquè ens ha permès començar abans i l'atenció també sembla que ha millorat.\nLa sessió d'avui ha estat plantejada per deixar-se anar i interactuar entre nosaltres en diferents nivells. Hem començat ballant en cercle amb molta energia. Hem treballat diferents dinàmiques per parelles: mirar als ulls, tocar-se amb els ulls tancats, guiar a una persona per l'espai, etc. També hem fet una relaxació individual, estirats a terra, posant l'atenció en la respiració. El grup té una actitud molt bona, però és intermitent en la capacitat d'atenció i concentració.\nLa segona part de la sessió ha estat centrada a expressar la rivalitat. Hem treballat amb Teatre Imatge, introduint la diferència entre una opinió objectiva i subjectiva. I hem pogut comprovar com petits canvis en el significant poden canviar molt el significat que interpretem. Per parelles han creat i presentat una seqüència de 3 imatges estàtiques on visualitzàvem un enfrontament i hem comentat algunes imatges, expressant quins són els motius que han fet generar aquesta escena. Hem continuat fent 2 grans grups que s'enfronten i repten físicament i verbalment entre ells. Ho hem vinculat a lluita de territori, entre altres conflictes. Hem parlat de Romeu i Julieta, que eren dos enamorats de dues famílies enemigues.\nEn el termòmetre gairebé tot el grup s’ha situat en el 100% o, exceptuant dues persones que han anat al 50% argumentant que en l'enfrontament s'havien sentit incòmodes per algunes frases dels seus companys. Hem obert la pregunta sobre, A on està el límit en el joc? I hem comentat que hem de ser sensibles a com està el grup en tot moment. La resta de persones han valorat molt positivament les diferents dinàmiques, destacant la de jugar a enfrontar-se. Sembla que el joc teatral obre un espai poc expressat quotidianament per la seva vinculació negativa. Podem seguir explorant l'univers del conflicte.\nEn aquesta sessió hem trobat a faltar a la Marina, igual que a la sessió anterior vam trobar a faltar a en Gerard. Esperem que la setmana que ve estigui tot el grup!\nPublicat per ESCOLA SIMEÓ RABASA a 0:35 Cap comentari:\nSEGON ANY DEL PROJECTE ÒPERA A L'ESCOLA\n"L'ÒPERA A L'ESCOLA" NAVEGA DE NOU\nPer segon any consecutiu s'inicia el projecte pilot de "L'Òpera a l'escola" amb l'escola Simeó Rabasa de Martorelles.\nEnguany es treballarà amb el nou grup de 5è de primària format per 24 alumnes. El projecte està format per un equip pedagògic i un equip artístic i addicionalment s'ha creat una comissió de seguiment formada per membres de l'equip docent del centre i l'equip directiu.\nPer aquest segon any de projecte es preten:\n1- Fer que el projecte de "L'Òpera a l'escola" es pugui transportar i replicar a d'altres centres educatius de primària.\n2- Millorar la incursió (de part) del currículum i les seves competències en el procès creatiu de l’òpera.\nSi voleu saber més del projecte podeu consultar materials i vídeos a:\nLa Nave Va http://www.lanaveva.org/opera-en-la-escuela\nPublicat per ESCOLA SIMEÓ RABASA a 7:13 Cap comentari:


Un molt bon grup de conversa! | Agenda d'activitats de dinamització lingüística\nUn molt bon grup de conversa!\nEl dimecres 14 de desembre vam fer l’última sessió del grup de conversa de català. El grup de conversa està pensat per a estudiants castellanoparlants que estan d’intercanvi a la universitat. Aquest semestre vam començar el 19 d’octubre. Ens trobàvem cada dimecres de 13.30 a 15 hores a la Facultat de Biblioteconomia i Documentació de Sants, i han sigut un total de vuit sessions.\nEl grup d’aquest primer semestre l’han integrat cinc participants de països i facultats diferents. La Benny és de Mèxic i està a Barcelona per estudiar Treball Social. La Norma és del Perú i està cursant un màster d’Investigació en Didàctica de la Llengua. El Pablo també és del Perú i està fent un grau de Farmàcia. La Pamela és de l’Equador i cursa un màster d’Estudis Avançats en Història de l’Art. I la Rocío és d’Espanya, d’Astúries, i va venir a Barcelona per fer un màster de Formació del Professorat.\nA les sessions hem tractat temes molt diversos, com per exemple gastronomia, la Nova Cançó, la família i els joves, tribus urbanes, i festes i tradicions catalanes com la castanyada, el cagatió o els Reis Mags.\nL’últim dia vam decidir practicar el català fora de l’aula. Vam visitar la Fira de Santa Llúcia, i vam poder veure les figures de Nadal típiques catalanes. La Rocío va practicar el català i li va preguntar a una venedora quant valia un tió gegant. Després vam anar a menjar i a prendre un refresc al Cafè de l’Òpera. Al bar vam parlar sobre què faríem per les vacances de Nadal i futurs viatges, dels exàmens de gener, de les llengües i la dificultat per aprendre-les i dels barris de Barcelona. Quan van explicar on vivien, la Norma i el Pablo van descobrir que són gairebé veïns! Ens ha agradat tant la sortida que ja n’estem planejant una de nova després del Nadal.\nCom a dinamitzadora del grup, acabo les pràctiques amb una nova experiència. Ha sigut un intercanvi cultural molt enriquidor per a ambdues parts i agraeixo les ganes d’aprendre dels participants. Animo tots aquells que esteu pensant d’apuntar-vos a un grup de conversa el següent semestre, i espero que al següent dinamitzador o dinamitzadora li vagi igual de bé!\nMoltes gràcies, Benny, Norma, Pablo, Pamela i Rocío.\nMarta Giménez, estudiant de pràctiques als Serveis Lingüístics\nEscrit per admin el 14 de Desembre, 2016\nacollida lingüística, Carpeta de records, Conversa, Mireu què hem fet Subscriu-te al fil RSS


Joan Porqueras i Mas - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJoan Porqueras i Mas (Barcelona, 1889 - Barcelona, 13 de juny de 1969) fou un fotògraf català. Fou un dels responsables de la fundació de l'Agrupació Fotogràfica de Catalunya, juntament amb altres fotògrafs com Joaquim Pla Janini, Claudi Carbonell, Pere Català i Pic, Otto Lloyd o Agustí Centelles.\n13 juny 1969 (79/80 anys)\nVa néixer al carrer de l'Hospital de Barcelona, fill de Jaume Porqueras i Biosca i de Dolors Mas i Puigdengolas, ambdós naturals de Barcelona. Va tenir altres germans, com ara els bessons Manuel i Martí (16 de juliol de 1887), els bessons Jaume i Martí (8 de desembre de 1888), Dolors (10 de setembre de 1890) i Maria Anna (15 d'agost 1892). La repetició del nom Martí (inclosos els segon i tercer nom) fa pensar que Joan Porqueras és un dels bessons nascuts el 8 de desembre de 1888.\nPlàsticament la seva obra es diferencia de la dels seus contemporanis, ja que Porqueres trià la ciutat com a temàtica, allunyant-se dels cànons pictorialistes de l'època. Són famoses les seves fotografies amb plans experimentals, com les presses zenitals, els picats i els contrapicats.\n↑ «Necrològiques». La Vanguardia, 14-06-1969, pàg. 34.\n↑ Joan Porqueras, al web del MACBA\n↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1888, número de registre 6367.\n↑ Guia del Museu Nacional d'Art de Catalunya. pàgina 347. Editat pel MNAC, 2004. ISBN 84-8043-136-9\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joan_Porqueras_i_Mas&oldid=22991425»\nDarrera modificació: 22 març 2020 a les 20:56


Elisabet Farré, Lucile Garnier, Sergi Ruiz < B-A-M-BU | HIC Arquitectura\nElisabet Farré, Lucile Garnier, Sergi Ruiz < B-A-M-BU\n| Elisabet Farré Cámara, Lucile Garnier, Sergi Ruiz Ferrer\n| 2016 | 5º | ETSAV\n| Profesor: Xavier Vancells, Francesc Pla, Miguel Usandizaga\nEl projecte B-A-M-BU\n(B) Barris segregats / (A) Aigua subterrànea / (M) Moviment associatiu / (BU) Buits Urbans\nUna gran llaga urbana. L’esquena de la ciutat. Gran buit urbà i d’urbanitat. Frontera de zonificacions extremes (indústria i vivenda aïllada).\nUna gran riquesa histórica: l’aigua. Una gran riquesa del present: la movilització ciutadana i l’associacionisme. Una proposta de futur: reconexió els barris aïllats a través de l’activació dels buits urbans per part dels col•lectius del barri. Una estrategia: aprofitar l’aigua per iniciar la colonització de l’espai a través de la plantació de bambú com a moneda de canvi per utilizar l’espai i de reactivació ecològica.\nUns clients: el TEB i Trinitat Jove com a interessats i potencials iniciadors d’una cooperativa que inclourà els col•lectius que conreen el bambú, repartint al final càrregues i benèficis amb els diferents actors del barri. Un projecte: es desenvolupa un projecte atractiu pels clients per incitar-los a fer de catalitzadors d’un procés que es presenta com a reenergitzador del barri. Aquest projecte es basa en l’element principal del projecte (el bambú) i en una simbiosi entre les dues arees del actors: l’educació profesional (com a oportunitat per un barri amb alt índex de atur) i la industria (com ha reivindicació de la mescla d’usos i com a generador de beneficis i atractiu de la cooperativa).\nMoltes activitats: l’aparició de varis col•lectius dotarà l’espai urbà de tanta diversitat d’activitat com col•lectius hi hagi, a part d’anar-lo colonitzant amb un parc productiu de bambú dissenyat com un collage de peces independents, variants en el temps, imprevisibles, autoprogramades pels diferents agents dels barris i yuxtaposades entre elles. D’aquesta manera s’aconsegueix la riquesa programàtica propia d’una bona urbanitat.


Baldoví considera que seria una "estafa" parlar en campanya d'aplicar el 155 o la Llei de Seguretat a Catalunya | Valencia Extra\nEl diputat nacional de Compromís, Joan Baldoví, ha assegurat que el problema de Catalunya no se solucionarà amb la Llei de Seguretat Nacional o amb l’aplicació de l’article 155 de la Constitució, sinó quan “alguns polítics” tinguen la “valentia” i “responsabilitat” d’asseure’s a “una taula”. En eixe sentit, ha considerat que passar-se la campanya de les generals del 10N parlant tant del 155 com d’eixa norma és “estafar els ciutadans” perquè hi ha problemes “tant o més importants”.\nBaldoví ha fet eixa reflexió en ser preguntat per la qüestió durant la presentació a Alacant d’una sèrie d’accions parlamentàries per a estudiar la gestió que des de la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS) es va fer de la DANA durant les inundacions del Baix Segura de setembre.\nAl parer de Baldoví, la situació a Catalunya, “com tots els problemes polítics”, es resoldrà “el dia en què alguns polítics tinguen la valentia i la suficient responsabilitat d’asseure’s en una taula”.\nAixí, s’ha qüestionat: “Creuen que un veí d’Almoradí, Daia Vella o Oriola, que ho ha perdut tot, està interessat a parlar de la Llei de Seguretat Nacional o del 155?”. “No. El món no acaba a Catalunya, el món és molt més gran i hi ha problemes absolutament urgents als quals cal plantar cara”, ha exposat.\n“Que ens passem tota la campanya parlant de Catalunya, seria una estafa als electors; crec que que hi ha problemes tant o més importants”, ha resolt.


el cafè de nit: ARRÒS NEGRE\nSembla mentida que un plat d’arròs fet amb tan pocs ingredients pugui sortir tant saborós. Us explico la recepta tal com me la va explicar la Montse (Peixos Martí), del Mercat d’Hostafrancs. Des del dia que m’ho va explicar, sempre la faig així, i sempre surt bé!\n- 2 ó 3 grans d’all\nFer el fumet amb el peix (crancs, galeres, peix de roca, algun cap i espines de peix), la ceba i el tomàquet, i fer-.lo bullir durant 20 minuts.\nRentar la sípia, (reservar la bosseta de la tinta) tallar-la a trossets petits i posar-la a la cassola amb un raig d’oli, en fred. Quan la sípia comenci a espetegar, vol dir que ja està cuita. Afegir-hi els alls tallats a làmines i sofregir-ho tot junt. A continuació, posar la salsa de la sípia i donar unes voltes perquè tot s’impregni bé.\nSeguidament, afegir-hi l’arròs i fregir-lo una mica. Abocar-hi el fumet calent en la mida justa que tapi l’arròs, és millor afegir el brou poc a poc, si en falta, conforme es vagi evaporant,\nA mig coure, afegir-hi la tinta de la sípia desfeta en una mica de fumet. Deixar-ho coure tot junt fins que l’arròs estigui cuit i el fumet s’hagi evaporat.\nUn cop cuit l’arròs, apagar el foc, tapar la cassola i deixar-lo reposar cinc minuts perquè s’acabi de beure el líquid.\nPublicat per Glòria a 18:29\nEtiquetes arrossos, cuina\npaco 10 de novembre de 2010, a les 18:47\nGlória, si señorita con permiso de josep, por lo de Srta. un arrós negre bonissim, sabies que el arrós negre és originari de Catalunya, aquest arrós sólament en el perfum que dona yá díu veniu a per mi..........abraçades parella..........paco\nAnònim 10 de novembre de 2010, a les 18:54\nUn dels meus plats preferits!! El fas molt semblant al de la meva mare... i amb el peix comprat a la mateixa parada! Ha de ser boníssim per força! ;)\nJosepb.Menja de bacallà. 10 de novembre de 2010, a les 18:58\nGlória; La veritat, no l'he fet mai... una bona recepta per fer-la. Queda apuntada.\nMaryLou 10 de novembre de 2010, a les 19:01\nBoníssim!!!! Quina pinta tan bona!! ho faig igual! realment els arrossos no necesiten gaire cosa, un bon sofregit, bon brou i bon arròs!\ncocina con sabor 10 de novembre de 2010, a les 19:18\nQuina pinta més bona! m'encanta l'arròs negre i més si l'acompanyo amb all i oli uhmmm...\nMarina 10 de novembre de 2010, a les 20:48\nAiiins, quina gana!!\nEm deixeu amb un forat...Marxo cap a la cuina! Tornaré per prendre nota d'aquest arròs de luxe! ;) Sí senyors!\nPetonets per la Glòria i en Josep :))\nMiquel 10 de novembre de 2010, a les 20:52\nMe encanta el arroz negro y yo lo hago parecido al tuyo una receta que me enseño el Pep Nogue en sus clases en Bonpreu\nCuinagenerosa 10 de novembre de 2010, a les 21:04\namb mi sempre ho podreu comptar per tastar un arròs com aquest ;)\nstarbase 10 de novembre de 2010, a les 21:17\nBrutal, un dels arrossos que més m'agrada. La sípia és una meravella que dona un resultat sensacional. I a mi m'agrada com més negre millor, fins i tot alguns cuiners m'han dit que com m'agrada a mí és massa negre.\nEl cullerot Festuc 10 de novembre de 2010, a les 21:37\nM'encanta l'arròs negre!! Ara fa molt que no en faig...probaré aquesta recepta pq fa una pintaaaaa!!!\nGlòria 10 de novembre de 2010, a les 22:25\nDoncs no ho sabia que l'arròs negre fos originari de Catalunya, sempre associo arròs i València. És un dels que més ens agraden. Una forta abraçada!.\nQuina casualitat!. Potser ens haurem trobat alguna vegada a la parada de la Montse amb la teva mare o amb tu, sense saber-ho!.\nDoncs l'has de fer, seguríssim!. És taaaaant bona, que no te la pots perdre!.\nÉs veritat, els arrossos donen molt de joc i sobretot, el que s'ha de tenir és confiança per pensar que sortiran bé!.\nGlòria 10 de novembre de 2010, a les 22:30\nA mi també m'agrada amb allioli, però és que és tant "punyetero"... perquè em repeteix tant!. Encara que si n'hi ha, no puc resistir la temptació de posar-n'hi una mica!.\nQuan s'acosta l'hora de sopar és un perill mirar blocs, eh?. Torna quan vulguis a prendre nota!.\nCon receta de Pep Nogué, éxito seguro!. Habremos coincidido en alguna clase en Bonpreu?.\nGlòria 10 de novembre de 2010, a les 22:35\nQuan vulguis!!!. Encara que... quina responsabilitat, davant d'un mestre de l'arròs!!!.\nI la sípia, cuita en el punt just, poquet, perquè no es faci dura, oi?. I a mi també m'agrada negre, negre!.\nMentre el Jan faci la migdiada, tu... de cara a l'arròs negre, je, je.\nmercè 10 de novembre de 2010, a les 22:41\nOOOOOOH, l'arròs negre... una delícia que només he fet 2 cops i fa molt de temps!, ara m'has fet venir ganes...Molt ben elaborat, amb aquests ingredients per al fumet i l'arròs és per deixar la cassola lluent!Una abraçada guapa!\nEl pare 10 de novembre de 2010, a les 22:57\nLa sípia, un bon fumet i gairebé res més ja és suficient per a obtenir un bon arròs, si á més hi agefim la tinta, ja el fa diferent. Boníssim\nVisc a la Cuina 10 de novembre de 2010, a les 23:10\nQuan faci aquest arròs a casa, farem l'onada!!!\nGemma 11 de novembre de 2010, a les 8:36\nSaps que fer arròs negre és una de les receptes que tinc més ganes de fer però que no trobo mai el moment per fer-la?\nResulta que el Pol, només de veure el color, ja arrufa el nas... i clar, jo al final sempre acabo dent l'arròs normal.\nPerò em sembla que el proper cop no li faré cas, perquè només veient la pinta d'aquest teu és impossible que no li agradi, oi?\nMarta Padenous 11 de novembre de 2010, a les 9:58\nOh...fa molt temps que no en menjo...i mai l'he cuinat...faré previsió ben aviat!\nMªJose-Dit i Fet 11 de novembre de 2010, a les 12:30\nLa meva mare sempre diu que quan jo tenia 4 anys em van demanar a l´escola quin era el meu plat preferit i vaig dir arròs negre, la qual cosa va semblar molt estrany a la meva mestra en una nena tan petita...així que ja pots pensar què m´ha semblat la teva recepta...espectacular!!! molts petonets\nAnònim 11 de novembre de 2010, a les 14:51\nHola Josep i Glòria,\nQuina bona pinta aquest arròs! Mai he menjat arròs negre, suposo que deu ser boníssims.\nUna qüestió, o és el meu ordinador, o internet, o... no ser, però en els ingredients em surten tot un munt de paraules extranyes entre parèntesis. No se si vosaltres també ho veieu?\nUnknown 11 de novembre de 2010, a les 15:26\nA mi també em passa com a la Gemma no es veuen els ingredients.\nAra que la foto si la puc veure i quasi olorar i tot.... m'encanta l'arrós negre i com bé dius es super agrait.\nLa cuina de la Isabel 12 de novembre de 2010, a les 0:34\nA mi em passa com a les dues Gemmas, no es veuen els ingredients.\nEl arròs negre de 10.\nFem un mos 12 de novembre de 2010, a les 19:56\nLo senzill si es bo es dos cops bo, no ne fet mai d’arròs negre, no m’acaba de fer el pes, ne menjat fora de casa perquè al Miquel li agrada, però aquet color¡¡¡\nGlòria 12 de novembre de 2010, a les 21:04\nDos si l'has fet dos cops, per què no tres??. Segur que el faràs !!!.\nÉs que l'arròs és molt agraït, eh?. I si el vestim de negre, encara millor!\nJa us imagino, ja, ja!.\nEl color pot frenar una mica, però quan el tastes... és tan bo, que quasi val la pena tancar els ulls per menjar-se'l!.\nDoncs ja saps, a fer la llista de la compra, cuinar-lo i tornar a menjar-ne, que fa temps que no en menges, je, je.\nGlòria 12 de novembre de 2010, a les 21:11\nEstà bé això que els plats ens portin records entranyables, eh?. I me n'alegro que t'agradi l'arròs negre des de ben petita!\nJa està solucionat el problema dels ingredients!. Gràcies!. Ara ja els pots veure i pots fer l'arròs, je, je.\nJa es veuen els ingredients!. I tan de bo que es poguessin olorar els plats de forma virtual, eh?.\nAra ja ho pots veure bé, tot arreglat!. I l'arròs, boníssim, encara que el color no agradi a tothom.\nAixò que diuen que mengem pels ulls és veritat, i si l'aspecte no agrada, no agrada, què hi farem!. Jo coincideixo amb el Miquel!.\nNo tot són postres 12 de novembre de 2010, a les 22:12\nDe tant en tant en fem d'arròs negre, quan trobem sípia bruta a Cambrils, i ens agrada molt, això si sempre hi posem la punteta d'allioli.\nFrancesc 13 de novembre de 2010, a les 0:28\nOOOOOHH!!!! Quin arrosset més bo!!! I sembla que és de règim i tot!!! A veure si m'anime a fer-lo. Fa una pinta... MMMMMM!!!! Salutacions\nmaia 13 de novembre de 2010, a les 3:02\nUmmmmm, bonissim. Un bon fumet i surt un arròs genial. Una abraçada\nGlòria 13 de novembre de 2010, a les 16:00\nÉs veritat, podria haver posat a la recepta l'allioli opcional, però allò que diuen que a casa es menja el que agrada a la persona que cuina, en aquest cas s'ha acomplert, je, je. I no és que no m'agradi, però em repeteix taaaaaant!.\nI si no és de règim del tot, es pot reservar per a un dia lliure i llestos!\nÉs que a vegades és més bo l'arròs que els "tropezones" que hi posem, i això és pels ingredients i el fumet ben bo!\nMargarida 14 de novembre de 2010, a les 10:31\nI és que la tinta dóna un aroma especial. A mi me0ncanta aquest arròs, però després et deixa unes dents.... que has de córrer a buscar el raspall, ja,ja...\nEl meu peixater, com sap que sovint em quedo la tinta, quan compro sípia o calamar sempre em pregunta "Vols la tinta?". Va bé guardar-la congelada perquè no saps quan l'hauràs de necessitar!\nANNAFS 14 de novembre de 2010, a les 13:35\nNo n' he fet mai d' arròs negre, i sempre hi penso quan en veig un. Aquesta recepta me l' anoto que fa una pinta sensacional!\nAlfons 14 de novembre de 2010, a les 17:51\nsé que per a molts pot semblar una blasfèmia, però a mi, si us plau, amb una punta d'allioli... i fins que no quedi ni un sol gra...\nMai 14 de novembre de 2010, a les 18:16\nSense cap mena de dubte quan ho dic ,per mi el millor , però no se si compta molt el meu criteri en tema d´arrossos, doncs no en sóc gaire arrossera , tot i que en els últims anys m´hi he aficionat força , i he de reconèixer , hi ho faig que és un dels aliments més agraïts qeu hi ha a la cuina , fins i tot bollit amb un gra d´all sal i oli és bo , l´arròs negre és sorprenent i ben negre, com el vostre.\nCristina 14 de novembre de 2010, a les 23:34\nA mi m'agrada molt l'arròs negre, la propera vegada provaré la teva recepta, per la foto es veu que havia d'estar boníssim.\nxavier 19 de novembre de 2010, a les 17:18\nUmmmh...aquest arròs negre hauria d'estar deliciós!\nPersonalment, m'agraden molt els arrossos i el negre el menjo poc. A veure si amb el vostre post ens animem!!\nGlòria 20 de novembre de 2010, a les 20:16\nEs pot congelar la tinta de la sípia?. Ostres, no ho sabia!. Doncs jo també ho faré, perquè moltes vegades compro aquella sípia bruta taaaant bona, però ja ni m'emportava la tinta a casa!.\nDoncs val la pena provar de fer-lo, a veure què et sembla!.\nSí, a mi també m'agrada amb allioli, però quina ràbia que em fa el gust que em deixa (a més de l'olor, però això es pot superar, je, je).\nJa ho crec que hi compta la teva opinió!. I si darrerament t'estàs aficionant als arrossos, encara més!. Tal com tu dius, bullit amb un gra d'all i oli, ben bo, i també hi afegiria una branqueta de farigola. Prova-ho!.\nEn tens tu posat al bloc?. Per veure com el fas tu!. Ho buscaré!.\nÉs que d'arrossos n'hi ha tants!. A nosaltres ens agrada molt el negre, ara que n'hi ha d'altres que també!


Expedients i més expedients per irregularitats comeses durant anys en aquesta zona que és de domini públic marítim terrestre i que, a més, té servitud de pas sovint no respectada.\nAquesta part del camí de Ronda que dona accés a la cala de Port Salvi, segons Alerta Sant Feliu, “presentava un greu deteriorament provocat pel constant pas il·legal de vehicles de càrrega i descàrrega a les cuines de l’hotel, us que no està previst per la legislació actual, que només contempla el pas de vehicles oficials i d’emergència. Aquesta pràctica irregular i la nul”la predisposició per part del titular de la concessió a esmenar els problemes d’acord amb la legislació, havia provocat, des del mes de juny la impossibilitat de la recollida d’escombraries per part dels camions. Aquest fet va inaugurar un abocador amb vistes al mar, incomplint la legislació i que l’ajuntament, sis mesos després, encara no ha solucionat, tot i haver promès que en pocs dies estaria solucionat”.\nAra finalment la propietat de l’empresa que explota l’hotel sembla que ha arribat a un acord per arranjar el camí. La primera actuació, explica el comunicat, “ha estat treure el ferm malmès provocant tales i danys als arbres que voregen el camí”, motiu pel qual Alerta Sant Feliu “demana que aquestes obres serveixin per retornar el sentit original del camí de ronda, és a dir, recuperar-lo com a zona de passeig , limitant el seu ús motoritzat a la recollida de brossa. També, que l’arranjament del camí acabi amb les construccions il·legals que se situen sobre la zona Marítim Terrestre i la seva àrea de protecció, com el menjador-barbacoa i les ampliacions no comunicades de diferents estances del complex turístic recuperant-los així per a la ciutat”.


Casa rural Cal Tuyà Dalt - Cal Tuyà - El penedés - LLoguer casa rural\nGALERIA DE FOTOS CAL TUYÀ DE DALT\nCap de setmana des de 280€\nSetmana des de 733€\nFES UNA RESERVA, T’ESPEREM\n*Envia el formulari i en menys de 24 hores et confirmarem disponibilitat.\nNombre d'adults 123456789101112131415\nNombre de nens 012345678910\nPels preus de ponts, Setmana Santa, Nadal, Cap d’Any o dates assenyalades, contacteu-nos\nPer a grups d’hostes de 10/15 persones, es lloga el racó del cava: 100€\nLa taxa turística obligatòria és de 0.50€/persona/nit. Els menors de 16 anys estan exempts.\nLes persones que vinguin de més a passar el dia, no a pernoctar, han de pagar 10€ per persona.\nPer a nadons disposem de llit de viatge, trona i banyera.\nELS HORARIS D’ENTRADA I SORTIDA\nCAP DE SETMANA: Mínim dues nits\nCheck in: Divendres a les 18h\nCheck out: Diumenge a les 18h\nSETMANA : Mínim 7 nits (Juliol i Agost)\nCheck in: Dissabte a les 17h\nCheck out: Dissabte a les 11h


Persona física  | Dret civil de la persona (UB) | Unybook\nPersona física (2016)\nSubido por rfernandez57\nLA PERSONA FÍSICA CAPÍTOL 7 1.\nLA PERSONALITAT CIVIL. ELS SEUS COMPONENTS Personalitat civil: Tot ésser humà es persona i per tant l’art. 211-1.1 CCCat li reconeix.\n• Inherent, el legislador la ha de reconeixer i no pot privar-la ni condicionar-la de cap manera la seva atribució.\na) Capacitat jurídica: aptitud per ser titular de drets i obligacions b) Capacitat d’obrar: aptitud de la persona per a realitzar actes jurídics vàlids.\nSubjectes que poden tenir personalitat civil: • Persona física • Personalitat jurídica: reconeguda a determinades organtizacions socials o patrimonis destinats a una finalitat, que poden ser creats per voluntat dels particulars o pels poders públics.\n• • No és inherent: la seva atribució legal requereix, juntament amb la voluntat constitutiva, el compliment de determinats requisits (Art. 3111-2, 331-1.4 CCCat) Patrimonis autònoms sense personalitat 1.1. LA CAPACITAT JURÍDICA (component estàtic) Art. 211-1.1 i 3 CCCat: Comença amb el naixement i s’extingeix amb la mort Característiques: 1.\nIgualtat, totes les persones la tenen 2.\nUniformitat, totes les personen tenen la mateixa 3.\nAbstracció,no es valora en cada moment o cas concret • Capacitat jurídica especial: la llei exigeix una determinada edat per realitzar vàlidament determinats negocis, exigeix una determinada capacitat jurídica per a ser titular dels seus efectes (ex. matrimoni, emancipació i adpoció) 1.2. LACAPACITAT D’OBRAR. ELS (component dinàmic) CRITERIS D’ATRIBUCIÓ Capacitat d’obrar: !1 a) Plena: s’obté amb la majoria d’edat als 18 anys (art. 211-3.2 i 4 art. 12 CE), el major d’edat pot realitzar vàlidament qualsevol tipus d’actes negocials.\nb) Limitada i variable: Abans dels 18 anys i durant la minoria d’edat, el menot no té capacitat d’obrar plena i és un representant legal qui actua per ell en funció de la capacitat natural, l’edat i el tipus d’actes. (art. 211-7.1 CCCat) c) Incapacitat: la capacitat d’obrar ja no serà la que per raó d’edat li correspongui, sinó la que resulti del grau d’autogovern o capacitat natural que encara conservi (art. 211-3.3 CCCat) segons estableixi la sentència que és també la que estableix el règim de guarda pertinent • Règim de representació: tutela o potestat parental prorrogada • Complement de capacitat: curatela 1.2.1. LA CAPACITAT NATURAL Capacitat natural: capacitat de discerniment, seny o raó, que és el que determina la correcta formació de la voluntat de l’individu per l’acte ii per comprendre els seus efectes i que ve condicionada per les seves condicions de maduresa.\n• La simple capacitat natural ja determina la capacitat d’obrar necessària per realitzar-los vàlidament en alguns negocis: actes beneficiosos, com adquiris la possessió, acceptar donacions pures, consentir un pacte successori en què l’ortorgant té la condició d’afavorit i no se li imposa cap càrrega, o constituir o ingressar en una associació infantil, juvenil o d’alumnes.\n• N’hi ha prou amb tenir capacitat natural per assumir la posició contractual de creditor en els contractes que generen obligacions per a una sola de les parts, o per contractar béns i serveis propis de l’edat • El menor que té prou coneixament també ha de consentir els actes dels seus representants legals que impliquin alguna prestació personal per a ell, consentir intervencions en l’àmbit de la salut o reconèixer la maternitat.\n1.2.2. L’EDAT Hi ha negocis que fixen la capacitat d’obrar en funció d’una determinada edat. Per exemple: • 12 anys, consentir l’adopció • 14 anys, el menor pot atorgar testament notarial • 16 anys, pot consentir l’emancipació o contreure matrimoni (amb despensa) • 25 anys, capacitat per a ser pare/mare adoptiu !2 La raó que justifica que cada negoci exigeixi una edat distinta: es presumeix abstractament la capacitat natural en totes i cadascuna de les edats que assenyala. Es tracta de procurar seguretat i certesa en el tràfic jurídic, a partir de dades objectives, sense necessitat d’analitzar en cada cas concret si el subjecte té o no té capacitat natural.\n1.3. LA CAPACITAT D’OBRAR (EN ABSTRACTE) I LA CAPACITAT NATURAL (EN CONCRET) L’acte podrà ser declarat invàlid si no reuneix les condicions psíquiques necessàries en el moment de realitzar-lo: • Manca de capacitat natural transitòria (hipnosi, alcoholisme, drogoaddicció, brot psicòtic, etc) • Manca de capacitat natural permanent (tot i no haver estat incapacitada) L’incapacitat per sentència podrà atorgar testament o prestar consentiment matrimonial, si es troba en un moment lúcid, encara que la sentència d’incapacitació s’hi hagi pronunciat en contra.\nEL PODER DE DISPOSICIÓ La capacitat d’obrar és requisit de validesa dels actes o negocis jurídics.\nPoder de disposició: Legitimació per a alienar o gravar drets patrimonials i sempre és requisit d’eficàcia (art. 426-50.1 CCCat) 3.\nLES PROHIBICIONS D’ADQUIRIR Les prohibicions d’adquirir no plantegen un problema de capacitat d’obrar sinó de legitimació per a adquirir determinats béns de determinades persones.\nL’art. 1459 CC rregula determinades prohibicions d’adquirir inter vivos: • En els tres priemr numeros es tracta d’evitar el conflicte o el risc de lesió dels interessos del representat, que e spodria produir si el tutor, mandatari o marmessor adquirissin els béns del seu pupil, del mandat o de l’herència, mitjançant l’auto contractació (interessos privats) • núm 4 i 5: es prohibeix als funcionaris públics la compra dels béns que adminsitren per raó del seu càrrec i a les persones que formen part de l’Administració de justícia l’adquisició de béns litigiosos. es tracta de protegir interessos públics.\nSi s’adquireixen béns l’adquisició dels quals és prohbida, l’acte és nul de ple dret.\nL’ADQUISICIÓ DE LA PERSONALITAT. EL NAIXEMENT.\nPer adquirir capacitat jurídica n’hi ha prou amb el naixament amb vida el qual equival a la vida extrauterina, es a dir, compta a partir del moment en què s’ha tallat el cordó umbilical. (No exigeix cap requisit de viabilitat legal o mèdica) !3 Art. 30 CC: “… una vez producido el entero desprendimiento del seno materno” 4.1. LA PROTECCIÓ DEL CONCEBUT Art. 211-1.2 CC: El concebut té la consideració de persona per a tots els efectes que li sigui favorables. Se li permet adquirir uns drets que no podria adquirir pel fet de no ser persona als efectes civils, quan es produeixi el naixement es considerarà, amb efectes retroactius, que la persona ja existia mentre només era concebuda.\nSUCCESSIÓ I DONACIÓ COM A EFECTES FAVORABLES.\nMECANISMES DE PROTECCIÓ Els mecanismes de protecció del concebut són diferents segons que l’efecte favorable consisteixi en l’atribució de béns mortis causa (successió) o inter vivos (donació): • La protecció consisteix en la suspensió de la partició i l’administració de l’herència mentre no es produeixi el naixement • La legitimació per acceptar donacions a les persones que representarien el no concebut.\nLA PROTECCIÓ NO ÉS CASUISTA 4.2. PROVA DE LA CONCEPCIÓ Atès que es tracta de tenir per nascuda a una persona en un moment en què només està concebuda, és important determinar el moment de la concepció.\nS’entén aplciable el termini legal de gestació, que es presumeix d’un màxim de 300 dies, un cop produït el naixement, s’ha de fer un compte enrere i veure si 300 dies abans, el causant encara es viu. Si la mare no estava embarassada en el moment de l’acceptació de la donació, aquesta acceptació, s’entén feta sota la condició suspensiva d’efectiva concepció. A partir d’aquest moment el règim és el de la donació realitzada a favor dels concebuts.\nEn els casos de filiació assistida és fàcil saber quan es van implantar els embrios.\nHi ha un cas en què ni tan sols és requerida la concepció efectiva en vida del causant = fecundació assistida post mortem.\n4.3. EL NO CONCEBUT El fideïcomís de substitució possibilita instituir els fills que una determinada persona vivaa al temps de la mort del testador pugui tenir en el futur. Es crida a un hereu i només després que s’hagi extingit el seu títol hauran de succeir o adquirir els béns les persones que hagi designat el testador i que en el moment de la seva mort (la del testador) encara no existien. N’hi ha prou amb !4 què, en el moment en què se’ls defereixi l’herència (en el moment en que sextingeix el titol del primer cridat hereu fifuciari) els designats estiguin concebuts.\nS’aplicarà l’art. 221-1.2 CCCat i el dret a l’herencia només s’adquirirà amb el naixement.\nEn l’àmbit de les adquisicions inter vivos, el CCCat també considera possible fer una donació directa a un no concebut (ARt. 531.21.4 CCCat). L’acceptació dels que serien els representant legals només és eficaç a partir del moment en què es produeixi la concepció.\nL’EXTINCIÓ DE LA PERSONALITAT • Art. 211-1.3 CCCat: la personalitat civil s’extingeix amb la mort de les persones físiques • Art. 314-4 a 18, 324-4 i 5, 335-4 a 6 CCCat: les persones jurídiques no moren sinó que es dissolen i s’obre el procés de liquidació del seu patrimoni, un cop liquidat, es produeix l’extinció.\n5.1. LA MORT La mort de la persona determina la pèrdua de les titularitats i la fi de les relacions jurídiques que tenien com a pressupòsit la seva existència. La mort també extingeix els drets vitalicis La titularitat d’altres drets del causant que no s’extingeien per la mort es transmet als hereus per efecte de la successió. Cosa distinta és que els heureus puguin reclamar drets que neixen com a conseqüència de la mort, o que puguin exercir drets que tenen per finalitat defensar la memòria del difunt com a conseqüència d’actes que s’esdevenen amb posterioritat a la mort.\n5.2. LA DECLARACIÓ DE MORT A la mort física s’equipara la declaració de defunció o declaració de mort.\nDeclaració de mort: és una resolució judicial en virtut de la qual el jutge declara que és morta una persona absent durant un determinat nombre d’anys i de la qual no se n’ha tingut notícies o que ha estat desapareguda en circumstàncies que fan presumir la mort.\nAtès que aquest amort no es pot constatar perquè no s’ha pogut trobar el cadàver, s’ha de presumir que la persona és viva. els interessats tenen la possibilitat d’instar un procediment de jurisdicció voluntària per tal que el jutge la declari morta.\nLa declaració de mort pot però no ha d’anar precedida necessàriament de la declaració d’absència. Malgrat que la declaració d’absència constitueix una presumpció de vida, tanmateix l’existència de l’absent s’ha de provar quan aquest ha d’adquirir algun dret.\nL’equiparació de la declaració d’absència a la mort també es dóna i serveix per declarar extingida la potestat, tant si l’absent és el pare o l amare com si ho és el fill o pupil 5.2.1.\nCAUSES !5 • Es regulen en arts. 193 i 194 CC: a) el mer transcurs de temps: la situació de desaparició prolongada d’una persona durant 10 anys des que es van tenir les darreres notíciques o des de la desaparició, o en les mateixes circumstàncies durant 5 anys, sempre que, transcoregut aquest temps, el desaparegut ja hagués complert 75 anys.\nb) el transcurs de temps en situacions de risc de mort: s’exigeix el transcurs d’1 any de violència (segrest) i de 3 mesos en cas de sinistre (terratrèmol, inundació, atemptat) sense tenir notícies. La violència es presumeix quan la persona desapareix durant una subversió política o social (guerres, manifestacions, revoltes) c) desaparició de persones que pertanyen a un contingent armat: la declaració de mort dels miltars que constitueixen un grup armat i els seus agregats (informadors/funcionaris auxiliars voluntaris) és possible sempre que desapareguin en situació de conflicte bèl·lic i hagin transcorregut 2 anys des de la signatura del tractat de pau o des de la declaració oficial de la fi de guerra.\nd) desaparició en naufragi o immersió en el mar: s’exigeix el transcurs de 3 mesos des de la comprovació del naufragi o des de la desaparició sense notícies. Si el naufragi no es pot comprovar, es presumirà semrpe que el buc no arribi a la seva destinació o no retorni en el termini de 6 mesos des que es van tenir les darreres notícies o si són inexistents, des de la data de sortida del port. A aquests 6 mesos caldrà afegir aquells 3 mesos.\ne) desaparició en siniste d’aeronau: 3 mesos comptadors des de la comprovació del sinistre de la nau sense haver tingut notícies o sense que s’hagin pogut identificar les restes humanes trobades. Si el sinistre no es pot comprovar es presumeix en viatges sobre el mar o zones desertes o inhabitades si passen 6 mesos des de les últimes notícies de la nau o els passatges i, en el seu defecte, des de la data d’inici del viatge.\nPROCEDIMENT La declaració de mort és el resultat d’un procediment de jurisdicció voluntària, que ha d’instar-se per les persones interessades o pel Ministeri Fiscal tot aportant les proves conduents a verificar la concurrència dels requisits exigits pels arts. 193 i 194 CC.\n• la jurisprudència no té inconvenient a atorgar legitimació a les amteixes persones que podrien instar la declaració d’absència i qualsevol persona que cregui tenir sobre els béns algun dret depenent de la seva mort.\n• Art. 2042.2 LEC: el jutge ha de practicar d’ofici totes les proves que consideri necessàries i ha de donar publicitat a l’expedient per tots els mecanismes previstos legalmente amb intervals de 15 dies.\n!6 • Art. 2044 LEC: Si aquesta publicitat és incompleta, el jutge denegarà la sol·licitud. Si en el curs del procediment es constata la mort efectiva, l’expedient quedarà sobresegut.\nDETERMINACIÓ DEL MOMENT DE LA MORT Tota declaració de mort ha de fixar la data a partir de la qual s’entén que la mort ha tingut lloc.\n(pot servir per determinar quins poden ésser els hereus del desaparegut que només seran els que visquin en aquella data) Art. 195.2 CC: estableix que ha d’ésser el dia següent de l’últim termini fixat en els arts. 193 i 194 però també permet prova en contrari, la qual cosa vol dir que el jutge pot establir les dates que estiguin d’acord amb el que ell mateix pugui comprovar.\nEn la hipòtesi de simple desaparició per transcurs de temps això és en situació d’absència de risc per la vida, generalment el jutge estableix com a data de modrt la de l’1 de gener de l’any següent al que es compleixen els terminis, tenint en compte que cal deixar transcórrer l’any natural per a iniciar el còmput. (no es unànime) 5.2.4.\nEFECTES El declarat difunt és mort a tots els efectes: s’obre la seva succesió, es dissol el matrimoni i cessa també la situació de reserva de drets provocada per l’absència, si aquesta gavia precedit la declaració de mort.\nAtès que la mort declarada no és una mort real sinó presumpta, pot succeir que, amb posterioritat a la declaració de mort s’aporti certificat de defunció i, llavors, quedarà sense efecte. Però també pot passat que la persona retorni o es provi la seva existència. Per això malgrat l’obertura de la successió, s’han d’apotar mesures tendents a facilitar la devolució dels béns al titular falsament declarat mort. Encara que es liquidi el patrimoni, els béns que l’integren queden durant 5 anys en una situació en que els hereus no poden disposar a títol grauiït i no es poden repartir els llegats. A més, spha de fer un inventari de l’herència.\n• Si la hipòtesi que el declarat mort aparegui o doni notícies esdevé realitat, caldrà sol·licitar al jutjat que deixi sense efecte la resolució de declaració de mort, prèvia indenfitifació de la persona amb la pràctica de totes les proves necessàries i ordenar la rectificació en el Registre Civil. També podrà impugnar-se per ineficaç la declaració d’hereus i posterior acceptació de l’herència. El resultat és que el titular dels béns podrà recobrar-los en l’estat en què es trobin o fer seus el preu dels que s’haguessin venut, o els béns que amb aquest preu s’haguessin adquirit.\n• Les rendes i fruits que haguessin produït només pot reclamar-los a partir de la data de la seva presència o de la declaració de no haver mort. S’han de respectar les alienacions oneroses realitzades, ja que el titular obté el preu en el lloc dels béns; atès !7 que la contraprestació és inexistent en els actes gratuïts, cal pensar que les doancions atorgades pels hereus amb posterioritat als 5 anys sín impugnables, sense perjudici dels efectes de la usucapió • Art. 85 CC: la declaració de mort dissol el matrimoni, així que, encara que el marit o la muller tornint a la vida, això no provoca la reviviscència del vincle ni provoca la nul·litat d’un ulterior matrimoni que hagués pogut conraure el cònjuge del declarat difunt (art. 73.2 en relació amb lart. 46.2 CC) 5.2.5.\nDECLARACIÓ DE MORT I FAMA DE LA MORT Fama de mort: és el que succeeix quan el temps transcorregut des de les darreres notícies o les circumstàncies que envolten la desparició fan pressuposar que la persona és morta, però no s’ha trobat el cadàver, ni tampoc un jutge ha declarat oficialment la mort. No es pot procedir a la inscripció d’aquesta defunció en el Registre Civil.\nLa inscripció serà possible si es pot trobar el cadàver o se sap on ha estat enterrat, o hi ha testimonis que puguin acreditar aquella mort, o existeixen documents oficials de l’època en què es pugui deduir la defunció. Si no hi ha declaració de mort o ordre judicial que instrueixi les diligències per mort violenta i la declari inequívocament, s’ha de provar, en expedient governatiu la certesa de la mort, que equival a la certesa que hi ha un cadàver, en un grau que exclogui qualsevol dubte raonable.\n5.3. LA COMMORIÈNCIA Premoriència: és la mort anterior a una altra persona\nCommoriència: mort simultània.\n• Si dues persones tenen drets recíprocs que s’han de fer efectius a partir de les respectives morts, el fet de morir al mateix temps impedeix a cap d’aquestes persones adquirir allò a què tenia dret per la mort de l’altra.\n• Si mor al mateix temps que el seu causant, tampoc podrà adquirir-los, perquè no el sobreviu.\nSi es dubta de quina persona ha mort abans, la llei presumeix que les persones han mort a la vegada = pressumpció de commoriència que beneficia als hereus de les persones que han mort simultàniament i si l’herència és testada en detriment de la voluntat del testador.\nA qui l’interessi destruir aquesta pressumpció haurà de provar que una persona ha mort abans que una altra, no sempre es pot provar, però de vegades l’autòpsia sí que pot determinar amb certesa qui ha sobreviscut.\nLA PROVA DEL COMENÇAMENT I DE LA FI DE LA PERSONALITAT !8 Tot naixement com la mort són fets que s’han d’inscriure en el Registre Civil. Es important perquè la certificació del registrador és oficial i fa prova plena del fet inscrit, la qual cosa significa que només podrà ésser impugnat davant del jutge.\na) La inscripció de naixement dóna fe del fet, de la data, de l’hora, del lloc, del sexe i si és coneguda de la filiació de l’inscrit. També es farà constar si hi ha hagut un part múltiple i qui ha nascut primer.\nHan de figurar en un arxiu especial del Registre Civil, sense efectes jurídics, les defuncions de nadons que e sprodueixin amb posterioritat als sis mesos de gestació i no compleixin les condicions de l’art. 30 CC.\nLa declaració l’ha de realitzar el centre mèdic en un termini de 24h. Si el nadó ha nascut fora de l’hospital, són 10 dies, a comptar des del naixement, els que té qualsevol persona obligada per fer l’esmentada declaració acompanya de l’informe mèdic. Lart. 48 preveu la inscripció dels menors en situació de desemparament. El personal sanitari que assisteixi al naixement ha d’adoptar les cauteles necessàries per a assegurar la identificació del nascut efectuar les comprovacions per a establir la filiació, que són dades que s’hauran de trametre al Registrador.\nb) La fi de la personalitat té lloc mitjançant la inscripció de la defunció en el Registre civil (o la declaració de defunció) que és la que dona fe també de la data, l’hora i el lloc de la mort, si bé no es necessàri inscriure la causa que l’ha provocada.\nHan de promoure la inscripció els parents del difunt i els habitants de la mateixa casa o els veïns.\nSi la mort es produeix fora de casa, llavors el deure s’estén al cap de l’establiment o de la casa on hagi tingut lloc o l’auritat governativa. Qualsevol persona que tingui coneixament del fet ha de promoure la inscripció de defunció i quan entri en vigor també la direcció dels hospitals on s’hagi produït la mort o el personal mèdic que l’hagi certificada, si la mort no s’ha produït en un establiment sanitari.\nLa inscripció ha d’anar acompanyada de certificació mèdica que acrediti l’existència de senyals de mort inequívocs. Sense la inscripció no és possible l’enterrament o la incineracio que mai no pot tenir llloc abans de 24h.\nDº civil - Persona física (2015) Resumen\nDerecho Civil de la Persona - Tema 10. La Persona Jurídica (2018) Apunte


Mentides pietoses per Nadal\nElena Sevillano 16.11.2005\nTeatre: Abel Folk debuta en la direcció amb una farsa enginyosa, esbojarrada i malintencionada sobre dos ‘bobbies’.\nEl repartiment al complet i el director, Abel Folk (quart per la dreta) de Mentiders, que s’estrena avui al Borràs. Antonio Bofill\nQuan dos bobbies (policies anglesos) es troben davant el dilema d’haver de donar una mala notícia a un matrimoni el dia de Nadal, senzillament, no s’hi veuen amb cor. Amb mentides pietoses, deixen que els malentesos creixin fins arribar a límits indescriptibles.\nAmb aquest prometedor punt de partida, Mentiders és una comèdia malintencionada i esbojarrada a l’estil de Pel davant i pel darrere. No és casualitat que, després de participar-hi el 2002, l’actor Abel Folk hagi passat a la direcció amb una obra que li permet reviure aquella experiència i reunir la companyia.\nPer fer-ho ha escollit Mentiders, del jove dramaturg escocès Anthony Neilson, una obra on els personatges «tenen una intel·ligència bastant limitada», segons Folk. El repartiment el formen Mercè Comes, Santi Ibáñez, Enric Majó, Mireia Portas, Anna Azcona, Francesc Albiol i Marc Montserrat.\n* Teatre Borràs. Pça. Urquinaona, 9. 21.30 hores. 15 euros.


«Petits grans cellers», estrena del Club de Tast del Castell del Vi «Petits grans cellers», estrena del Club de Tast del Castell del Vi – VadeVi\n«Petits grans cellers», estrena del Club de Tast del Castell del Vi\nDos cellers de la DOQ Priorat i dos més de la DO Montsant presentaran els seus vins\nCastell del Vi de Falset Foto: delCamp.cat\nEn el marc de la Fundació Castell del Vi de Falset ha nascut el Club de Tast, que ja compta amb més de 70 membres i que es prepara per començar les seves activitats aquest dimarts, 30 d’abril, amb un primer tast anomenat ‘Petits grans cellers’ de la DO Montsant i DOQ Priorat.\nEls cellers que participaran en el tast són Celler Balaguer i Cabré SL i Celler Escoda Pallejà de la DOQ Priorat i Celler Amics del Gobe i Celler Noguerals SPC de la DO Montsant. Es tracta de cellers de poca producció però de gran qualitat.\nEls membres del Club de Tast del Castell del Vi tindran prioritat a l’hora de rebre informació i descomptes en les activitats promogudes des de la Fundació. Els membres del club s’han inscrit després de la crida que es va realitzar des del Castell del Vi amb l’objectiu de reunir persones interessades en activitats enoturístiques al voltant del centre d’interpretació per fomentar la cultura del vi.\nAquesta primera activitat s’iniciarà a les 19.30 h del dimarts 30 d’abril, amb un tast del llibre “Més enllà del Vi. DOQ Priorat” a càrrec del seu autor, Sebastiano Alba (Med for Life). L’activitat és oberta a tots els públics i tots els assistents tindran avantatges en la compra d’exemplars.\nEn finalitzar la presentació, a les 20.30h, s’iniciarà la degustació “Els petits són grans” amb els productors de la DOQ Priorat i DO Montsant que estrenaran el Club de Tast. Els elaboradors donaran a conèixer el seu projecte i els seus vins entre els assistents que hauran d’abonar 10 euros per participar-hi. Els membres del Club de Tast es beneficaran d’un descompte del 50% del cost de l’activitat. Per assistir -hi cal efectuar inscripció i reserva prèvia a través del correu castelldelvi@falset.org


METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE - Informació sobre la patent\nMETHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE /\nPatent europea per "METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE"\nG01N 21/31,G01J 3/02,G06J 3/00\nG01N 21/31 - G01J 3/02 - G06J 3/00\nEP2841924 (04/03/2015) - A1 Solicitud de patente europea con informe de búsqueda en la OEP\nEn data 04/03/2015 es va realitzar Publicación OEP Solicitud de Patente Europea con Informe de Búsqueda (A1)\nEn data 01/03/2018 es va realitzar Publicación OEP Retirada de Solicitud\nPart de la informació aquí publicada és pública ja que ha estat obtinguda de l'Oficina de Propietat Industrial dels diferents països el 16/01/2021 i per tant pot ser que la informació no estigui actualitzada.\nInformació sobre el registre de patent europea per METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el nombre E13717141\nEl registre de patent europea per METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el nombre E13717141 va ser sol·licitat el 08/04/2013. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el nombre E13717141 va ser sol·licitat per HALLIBURTON ENERGY SERVICES, INC.. El registre [modality] per METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el nombre E13717141 està classificat com a G01N 21/31,G01J 3/02,G06J 3/00 segons la classificació internacional de patents.\nAltres invencions sol·licitades per Halliburton Energy Services, Inc.\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades per Halliburton Energy Services, Inc. entre les quals es troba el registre de patent europea per METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el nombre E13717141. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades per Halliburton Energy Services, Inc. clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades en la classificació internacional de patents G01N 21/31,G01J 3/02,G06J 3/00.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de patent europea per METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el nombre E13717141 està classificat amb la classificació G01N 21/31,G01J 3/02,G06J 3/00 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació G01N 21/31,G01J 3/02,G06J 3/00 clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre patent europea per METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G (FÍSICA) entre les quals es troba la patent METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el número E13717141. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G01 (METROLOGIA; ASSAJOS) entre les quals es troba la patent METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el número E13717141. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G01N (RECERCA O ANÀLISI DE MATERIALS PER DETERMINACIÓ DE LES SEVES PROPIETATS QUÍMIQUES O FÍSIQUES) entre les quals es troba la patent METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el número E13717141. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe G01J\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G01J (MESURA DE LA INTENSITAT, DE LA VELOCITAT, DE L'ESPECTRE, DE LA POLARITZACIÓ, DE LA FASE O DE CARACTE) entre les quals es troba la patent METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el número E13717141. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G06 (COMPUTO; CALCULO; COMPTATGE) entre les quals es troba la patent METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el número E13717141. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nPatents registrades en la classe G06J\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G06J (DISPOSICIONS DE CALCULO HÍBRID) entre les quals es troba la patent METHODS FOR OPTICALLY DETERMINING A CHARACTERISTIC OF A SUBSTANCE amb el número E13717141. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nData sol·licitud 05/04/2013\nPROCESS FOR SEPARATING A MIXTURE COMPRISING CYCLOHEXANONE AND PHENOL\nData sol·licitud 09/04/2013\nMETHOD AND APPARATUS PROVIDING A WAVEGUIDE AND AN EVANESCENT FIELD COUPLED PHOTONIC DETECTOR\nMETHOD AND APPARATUS PROVIDING A WAVEGUIDE AND AN EVANESCENT FIELD COU...


El Quart, finalista de la Lliga Catalana - Diari de Girona\nEl Quart, finalista de la Lliga Catalana\nUna jugada de la semifinal Castelldefels-Quart. fcbq\nUna jugada de la semifinal Castelldefels-Quart.\nEl Quart podrà defensar aquesta tarda (17.30) el títol de la Lliga Catalana EBA després de superar en les semifinals el Castelldefels (64-78), en un partit en el qual els de Carles Ribot van agafar avantatge en el marcador després del descans. Els gironins es veuran les cares a la final amb el amfitrions del torneig, l'Igualada, que van superar la seva semifinal davant el Sant Adrià (61-79).\nPerò va ser un partit molt igualat durant els primers 20 minuts, i és que el marcador va anar frec a frec en aquests dos primers quarts i els barcelonins van aconseguir marxar al vestidor amb un avantatge mínim (36-35).\nEn la represa, els de Ribot van sortir amb les ganes de capgirar el partit i poder encarrilar-lo. El parcial de 17-26 en el tercer quart ho va deixar clar, i això feia que els verd-i-negres marxessin de 8 punts (53-61). Un avantatge que es va ampliar fins als 14 (64-78).